natgillin/translations-raw huggingface dataset:
During recent years, a debate has been going on about the appropriate role of the popularly elected county council.
På senare år har det pågått en diskussion om vilken roll det folkvalda landstinget lämpligen bör spela.
parliaments and giving them additional tasks have been suggested.
Allt från direkt avskaffande till en förstärkning av landstingen genom att förvandla dem till regionparlament och ge dem utökade uppgifter har föreslagits.
A milder version of the latter position is government policy.
En uppmjukad version av den senare hållningen företräds av regeringen.
Not least the Swedish membership of the EU has emphasized the role of the regions, and the county councils themselves have been successful in arguing that they should have more responsibility for regional development.
Inte minst har Sveriges EU-medlemskap ökat betoningen på regionemas roll, och landstingen själva har framgångsrikt argumenterat för att de skall ges ökat ansvar för den regionala utvecklingen.
The number of counties will be reduced to twenty in 1999, when the new counties of West Götaland and Skåne are created.
Antalet landsting kommer att vara nere i 20 stycken år 1999, när de nya länen Västra Götaland och Skåne har införts.
As a result, the three largest counties will comprise half the Swedish population and are expected to be major actors in the European arena.
Härav följer att de tre största landstingen kommer att omfatta halva Sveriges befolkning och väntas bli viktiga aktörer på den europeiska arenan.
This situation is also likely to affect the balance between the different county councils within the framework of the Federation of County Councils and may also challenge the structure of the federation itself.
Denna situation kommer troligen även att påverka balansen mellan de olika landstingen inom ramen för Landstingsförbundet och kan också innebära att själva förbundets struktur sätts på prov.
Contrary to previous territorial reorganisations in Sweden, the present regional transformation does not take shape according to one, general, and centrally directed format.
I motsats till tidigare territoriella omstruktureringar i Sverige sker inte den nuvarande regionala omvandlingen utifrån en allmän och centralstyrd modell.
Instead, regions are encouraged to develop their own models for democratic decisionmaking, adjusted to specific regional priorities.
Regionerna uppmuntras i stället att utveckla sina egna demokratiska beslutsmodeller som anpassas till för regionen specifika prioriteringar.
However, at the same time, an official experimental programme concerning the regional level has been launched.
Samtidigt har emellertid ett officiellt försökssystem för den regionala nivån lanserats.
In four counties, different models of responsibilities for regional development, with varying emphasis on county councils, municipalities, or regional state administrative boards are being tested.
I fyra län pågår försök med olika ansvarsmodeller för regional utveckling med olika tyngdpunkt på landsting, kommuner och länsstyrelser.
Hitherto, these three sets of actors have competed for the decisive influence over regional development, but in the new arrangements, these issues are transferred to directly or indirectly elected bodies at regional level.
Hittills har dessa tre grupper aktörer tävlat om att få avgörande inflytande över den regionala utvecklingen, men i de nya organisationsformerna skall dessa frågor överföras till direkt eller indirekt valda organ på regional nivå.
West Götaland and Skåne, with directly elected councils and an extensive range of regional functions, will be particularly powerful.
Västra Götaland och Skåne, med direktvalda fullmäktige och en vid räcka regionala funktioner, kommer att bli särskilt inflytelserika.
The experiments will be evaluated and are expected to result in a decision by parliament on how the responsibility for regional matters should be organized in the future.
Försöken kommer att utvärderas och förväntas resultera i ett riksdagsbeslut om den framtida ansvarsfördelningen för regionala frågor.
However, it is important to underline that, despite the present focus on the regional level, there are no suggestions to introduce a federal structure.
Det är dock viktigt att understryka att det inte föreligger några förslag om att införa en federal struktur trots den nuvarande fokuseringen på den regionala nivån.
The unitary character of the Swedish state remains intact.
Den svenska statens enhetliga karaktär är fortfarande intakt.
INNOVATIVE APPROACHES
NYTÄNKANDE
Among recent innovations affecting local and regional democracy in Sweden, the free-commune experiment, which started in 1984, is perhaps the internationally most famous, and also the one which has been most copied in other countries (Baldersheim and Ståhlberg 1994).
Bland de senaste nyheterna som påverkar den kommunala och regionala demokratin i Sverige är kanske försöket med frikommuner som inleddes 1984 det internationellt mest ryktbara. Försöket är också det som har fått flest efterföljare i andra länder (Baldersheim och Ståhlberg, 1994).
A number of municipalities and county councils were selected and permitted to deviate from certain specified rules, which they themselves suggested.
Ett antal kommuner och landsting valdes ut och tilläts avvika från vissa angivna regler som de själva fick föreslå.
The result was a number of experiments, aiming at increasing democracy and efficiency.
Resultatet var en rad försök som syftade till att förstärka demokrati och effektivitet.
These included new ways of organizing the committee system, involvement of parents in decisionmaking at schools and day nurseries, and a less-restricted use of resources.
Häri rymdes även nya former för nämndorganisationen, föräldrainflytande i beslutsprocessen i skola och daghem och friare resurs utnyttjande.
Compared to other free-commune experiments, the Swedish was more focused on democracy and participation. A
I jämförelse med andra försök med frikommuner var det svenska försöket mer
lasting result from the experiments was changes in the new Local Government Act, which, from 1992 onwards, gave all local authorities greater freedom to organize their own system of committees.
inriktat på demokrati och medinflytande. Ett bestående resultat av försöken var förändringar i den nya kommunallagen som från 1992 gav alla kommuner/landsting större frihet att utforma sin egen nämndorganisation.
This permitted the creation of committee systems adjusted to local needs, but also systems that separated the responsibility for providing services from the role of purchasing them.
Detta gjorde det möjligt att inrätta nämndorganisationer som var anpassade till lokala behov, men även sådana som gjorde en ansvarsuppdelning mellan "beställarorganisation" och "utförarorganisation" .
A number of additional experiments, with the purpose of enhancing democracy, have also been tried by local authorities or are under way.
Ytterligare ett antal försök i syfte att stärka demokratin har gjorts av kommuner och landsting eller är under utarbetande.
In order to improve the position of the council, which has been criticized for being powerless and having too few contacts with citizens, changes have been initiated by a large number of local authorities.
I avsikt att stärka fullmäktiges ställning, som har kritiserats för att sakna makt och ha för liten kontakt med medborgarna, har ett stort antal kommuner och landsting infört förändringar.
Initiatives include holding council meetings in places other than the town hall and arranging open question sessions with municipal or county councillors.
Några av dessa initiativ innebär att fullmäktigesammanträden förläggs till andra ställen än stadshuset/kommunhuset och att öppna frågestunder anordnas med ledamöter i kommun- eller landstingsfullmäktige.
However, these sessions have generally generated very little public interest (Bidsted 1997).
Dessa arrangemang har dock i allmänhet mött mycket litet gensvar från allmänheten (Bidsted, 1997).
There are also examples of experiments that challenge principles, previously regarded as fundamental in Swedish local democracy.
Det finns också exempel på försök som utmanar principer som tidigare sågs som fundamentala för lokal demokrati i Sverige.
In the community of Svågadalen, non-party elections to a submunicipal committee took place in 1996 (Olsson and Forsberg 1997).
I kommundelen Svågadalen, Hudiksvall, genomfördes 1996 partilösa val till en kommundelsnämnd (Olsson och Forsberg, 1997).
With a participation rate of 70 per cent, seven members were elected.
Med ett valdeltagande på 70 % valdes sju ledamöter.
The committee has powers in municipal matters dealing with the local school, child care, care for the elderly, leisure, and culture.
Nämnden har befogenheter i kommunala frågor som berör kommunens skola, barnomsorg, äldreomsorg, fritid och kultur.
This was the first occasion in modern times that local elections were held on a non-party basis.
Detta var första gången i modem tid som partilösa kommunala val hölls.
If the experiment works out well, it may be permanent from the 1998 elections onwards.
Om försöket faller väl ut kan det komma att göras permanent från 1998 års val och framåt.
Formally, direct elections of submunicipal committees are not legal, but this was bypassed by giving them the form of an advisory referendum.
Formellt sett är direkta val av kommundelsnämnder inte lagenliga, men detta kringgicks genom att valet fick formen av rådgivande folkoimöstning.
The results were later formally confirmed when the municipal council appointed the members as suggested by the referendum.
Resultatet bekräftades senare formellt när kornmunfollmäktige utsåg de ledamöter som föreslagits i folkormöstaingen.
Interestingly, the political parties in the municipality accepted, and even used a form of municipal disobedience, to promote a change that challenges the very position of the parties themselves.
Intressant att notera är att kommunens politiska partier accepterade en förändring som sätter partiemas egen ställning på spel och även använde sig av en form av kommunal olydnad för att främja denna.
Another example of new forms outside the party structure is the citizens' panel initiated in the Stockholm suburb of Upplands Väsby.
Ett annat exempel på nya strukturer utanför partistrukturen är den medborgarpanel som initierats i Upplands Väsby, en förortskommun till Stockholm.
Of 1,000 randomly selected citizens, 10 per cent turned up for one day of discussions on municipal matters.
Av tusen slumpvis valda medborgare dök tio procent upp för en dags diskussion om kommunala angelägenheter.
The panel had no decisionmaking powers, but provided opportunities to suggest changes to the elected politicians.
Panelen hade inga beslutande befogenheter, men erbjöd möjligheter att föreslå de folkvalda politikerna förändringar.
Other local authorities focus more explicitly on involving young people in local politics.
I andra kommuner är man mer uttalat inriktad på att engagera ungdomar i kommunalpolitiken.
For example, Haninge, another Stockholm suburb, organises a 'youth council' with elected representatives of the 16-year-olds in the municipality.
Som ett exempel har Haninge, en annan förortskommun i Stockholmsområdet, inrättat ett "ungdomsråd" med valda företrädare för sextonåringarna i kommunen.
The youth council meets before the municipal council meeting, to discuss the matters on its agenda and make recommendations concerning decisions.
Ungdomsrådet sammanträder före sammanträdena i kommunfullmäktige för att diskutera frågor på dagordningen och ge rekommendationer rörande besluten.
Youth councils have also been set up at county level.
Ungdomsråd har även inrättats på landstingsnivå.
In several local authorities, information technology and the internet are increasingly used for providing information to citizens on localgovernment matters and to offer a point of contact between citizens and municipal and county-council decision-makers.
I flera kommuner används i ökad utsttäckning informationsteknik och Internet för att informera medborgarna om kommunala frågor och erbjuda ett kontaktforum mellan medborgare och beslutsfattare i kommuner och landsting.
An interesting example of an innovative approach is the municipality of
Ett intressant exempel på nytänkande är kommunen Örebros initiativ att utveckla ett "kommunalt demokratibokslut".
In the same way as with the municipal finances, the state of local democracy is to be evaluated on an annual basis, beginning in 1998. By using a set of indicators, for example public participation in local elections, activity in local voluntary associations, the members' activity in the municipal council, and municipal transparency, it is hoped that changes in the state of local democracy will be detected.
Genom att använda en rad indikatorer, exempelvis allmänhetens deltagande i kommunal valen, aktiviteten i kommunens frivilligorganisationer, ledamötemas aktivitet i fullmäktige och den kommunala insynen, är förhoppningen att förändringar i den kommunala demokratins tillstånd skall kunna påvisas.
This will provide a basis for political action in order to counteract emerging problems concerning democracy.
Detta kommer att utgöra en grand för politiska åtgärder i syfte att motverka problem som uppstår när det gäller demokratin.
Örebro is also hoping to involve other municipalities in the experiment, thereby establishing a basis for comparisons (KommunAktuellt, no. 6, 1998).
Örebro hoppas även dra med andra kommuner i försöket för att därigenom skapa en bas för jämförelser (KommunAktuellt, nr 6, 1998).
However, the willingness to try non-traditional means is not without limits.
Viljan att pröva otraditionella metoder är dock inte obegränsad.
A recent parliamentary commission suggested a number of measures that aimed at developing new ideas on how democracy can be improved (SOU 1996:162).
Ett nyinrättat riksdagsutskott föreslog ett antal åtgärder som syftade till att ta fram nya idéer om hur demokratin kan förbättras (SOU, 1996:162).
Suggestions concerning local democracy included directly elected submunicipal committees, the right for a council minority to call a referendum, and the right for citizens to initiate issues on the council agenda.
Förslagen om den kommunala demokratin innehöll bland annat direktvalda kommundelsnämnder, rätten för en minoritet i fullmäktige att utlysa folkomröstning och rätten för medborgarna att föreslå frågor till fullmäktiges dagordning.
However, the Social Democratic Government has rejected these suggestions, but as these ideas are supported by several of the opposition parties in parliament, they may still appear as policies under a different government.
Den socialdemokratiska regeringen avvisade emellertid dessa förslag, men eftersom tankarna stöds av flera av riksdagens oppositionspartier kan de fortfarande dyka upp under en annan regering.
Non-socialist parties are also in favour of separating the national and local elections and holding them on different days.
De icke-socialistiska partierna är också positiva till att skilja riksdagsval från kommunal- och landstingsval och förlägga dem till olika dagar.
They also have a more positive attitude towards local demands to separate previously amalgamated municipalities.
De har också en mer positiv inställning till vissa kommuners krav om att dela på tidigare sammanslagna kommuner.
Despite changes in recent years, local democracy still retains a strong position in the Swedish system of government.
Trots de senaste årens förändringar behåller den kommunala demokratin sin starka ställning i den svenska styrelsemodellen.
Local government has considerable autonomy, issues are debated in the local media, and there are extensive experiments with new forms of local democracy.
Det kommunala självstyret har avsevärd självständighet, frågor debatteras i lokala media och omfattande försök pågår med nya former av lokal demokrati.
Public participation in elections and other activities aiming at influencing local political decisionmaking continues to be high.
Allmänhetens deltagande i val och annan verksamhet som syftar till att påverka det lokala politiska beslutsfattandet är fortsatt högt.
There is considerable popular interest in municipal matters.
Allmänhetens intresse för kommunala frågor är betydande.
However, a range of problems are emerging: fewer citizens are holding local political positions, an increasing number is indifferent to local political matters and refrain from voting.
Icke desto mindre uppträder en rad svårigheter. Färre medborgare innehar politiska befattningar i kommuner och landsting, ett ökande antal är likgiltiga för kommunalpolitiska frågor och avstår från att rösta.
Traditional political parties are becoming less attractive to those interested in politics.
De traditionella politiska partierna blir mindre attraktiva för de politiskt intresserade.
Instead, new forms of individual contacts and ad hoc activism are developing.
I stället utvecklas nya former av individuella kontakter och "ad hoc-aktivism".
These problems have inspired responses and initiatives, at national as well as local level.
Dessa svårigheter har gett upphov till åtgärder och initiativ såväl på nationell som lokal nivå.
In the midst of the transformation, it seems that at least three major, more long-term, changes are affecting Swedish local democracy.
Mitt i denna omvandling förefaller det vara minst tre större, mer långsiktiga förändringar som påverkar den svenska demokratin på lokal nivå.
First, the previously strong position of the political parties is likely to be further weakened.
För det första kommer de politiska partiemas tidigare starka ställning troligen att fortsätta försvagas.
candidates may only be the beginning of new forms of influence that do not require party membership.
Partilösa nämnder och större möjligheter till personval för väljarna är kanske bara början på nya former av inflytande som inte kräver anslutning till ett parti.
Second, there is an ongoing debate about extending citizens' direct involvement in local decisionmaking, for example by permitting elections to submunicipal committees, to increase involvement through citizens' panels, or by making it possible for citizens to initiate issues on the council agenda.
För det andra pågår en debatt om att utöka medborgarnas direkta inflytande i beslut på lokal nivå, exempelvis genom att tillåta val till kommundelsnämndema, öka inflytandet genom medborgarpaneler eller genom att ge medborgarna möjlighet att föreslå frågor som skall tas upp i fullmäktige.
All these suggestions have not become practice yet, but may do so in the future.
Alla dessa förslag har ännu inte förverkligats, men kan komma att göra det framledes.
These changes correspond to a more general European trend, emphasizing direct-democratic measures and elections to previously appointed posts, for example mayors (Lidström 1996).
Förändringarna svarar mot en mer allmän europeisk utveckling som betonar direkta demokratiåtgärder och val till poster som tidigare tillsatts genom utnämning, exempelvis kommunfullmäktiges ordförande (Lidström, 1996).
Third, Sweden is undergoing a regional transformation.
För det tredje genomgår Sverige en regional omorganisation.
It is difficult to envisage what the end result of this process might be, as it has only just started.
Det är svårt att sia om vad resultatet av denna process kommer att bli, då den just har inletts.
However, under all conditions, it will lead to a new setting, with possibly more powerful actors at the regional level.
Under alla omständigheter kommer den dock att leda till en scenväxling, kanske med mer kraftfulla aktörer på den regionala nivån.
These may take the form of regional councils or be cooperative bodies comprising representatives from municipalities and/or county councils within the region; but whatever form they take, they are likely to enhance the position of the regional level in the Swedish democracy.
Dessa kan uppträda i form av regionfullmäktige eller vara samarbetsorgan som omsluter företrädare för kommuner och/eller landsting inom regionen, men oavsett vilken form de får kommer de sannolikt att förstärka den regionala nivåns ställning i svensk demokrati.
* For an overview of the Swedish system of local government, see Häggroth et al. (1996).
För en översikt över de svenska lokala myndighetemas organisation, se Häggroth m fl, 1996.
JÖNSSON, S., RUBENOWITZ, S., and WESTERSTAHL, J. (1995). Decentraliserad kommun. Stockholm: SNS Förlag.
JÖNSSON, S., RUBENOWITZ, S., and WESTERSTÅHL, J. (1995).
The United Kingdom
Storbritannien och Nordirland
HISTORY AND CONCEPT OF DEMOCRACY
DET DEMOKRATISKA SYSTEMETS BAKGRUND OCH FÖRANKRING
The United Kingdom (UK) is a liberal-democratic state where democracy is exercised under the doctrine of the sovereignty of Parliament.
Storbritannien är en liberal demokratisk stat där demokrati utövas inom ramen för en doktrin som stipulerar självständighet för parlamentet.
Neither the democratic features of the UK nor even the doctrine of Parliamentary sovereignty are codified in a written Constitution, but are rather the accumulation of unwritten 'conventions' as well as written rules—laws passed by Parliament and case-law made by judges—that have developed over long periods of time.
Varken Storbritanniens demokratiska kännetecken eller den doktrin som stipulerar parlamentets självständighet finns nedtecknad i någon skriven författning, utan de utgör snarare en samling oskrivna konventioner och skrivna regler - lagar som antagits av parlamentet och rättspraxis som utformats av domare - som har utvecklats under mycket lång tid.
The concept of democracy in the UK has similarly developed over time and in a piecemeal manner.
Demokratibegreppet i Storbritannien har också utvecklats på ett liknande sätt under lång tid.
Parliament exercised absolute sovereignty in the sense that it was above every other institution in the land, including public administration and local government.
Parlamentet hade absolut överhöghet i den meningen att det stod över alla andra institutioner i landet, inbegripet den offentliga förvaltningen och det lokala styret.
The party system developed only gradually during the nineteenth century during the Industrial Revolution, which led to the replacement of the landed aristocracy by the industrial bourgeoisie as the ruling elites of Britain.
Systemet med politiska partier utvecklades först efter hand under den industriella revolutionen på 1800-talet vilket ledde till att en industriell borgarklass ersatte den jordägande aristokratin som Storbritanniens regerande elit.
Toward the end of the nineteenth century, the lower classes, mainly industrial workers, developed trade unions and their own political parties, first supporting the Liberal Party, then, at the beginning of the twentieth century, the Labour Party.
Mot slutet av 1800-talet utvecklade de lägre klasserna, det vill säga industriarbetarna, fackföreningar och egna politiska partier, först det liberala partiet och sedan Labourpartiet i början av 1900-talet.
With the advent of adult male suffrage, the working classes found representation in Parliament, but would not exercise power in government until the 1920s.
När alla män fick rösträtt blev arbetarklassen representerad i parlamentet, men den kom inte till makten förrän på 1920-talet.
Britain might thus be said to have developed its own concept of democracy during a period of about two hundred years.
Man kan alltså säga att Storbritannien har utvecklat sitt eget demokratibegrepp under en period av tvåhundra år.
It is based on the primacy of the individual, conceived as someone in possession of a bundle of 'rights' that could be exercised provided that they did not interfere with the rights of others.
Detta begrepp grundar sig på att individen står i centrum, vilket innebär att individen har en samling rättigheter som kan utövas under förutsättning att de inte strider emot någon annans rättigheter.
At first, it was restricted to gentlemen of means and property, thus excluding the lower classes and women.
Till att börja med var dessa rättigheter begränsade till förmögna män och uteslöt alltså de lägre klasserna och kvinnorna.