natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Other Incineration
Övriga Förbränning
This is more in each case than in the rest the Union, with the exception of Italy (60%) and Luxembourg (53%), though in the UK (47%), the proportion is only marginally lower than in Ireland.
2.5 Infrastruktur och humankapital unionen, med undantag för Italien (60%) och Luxemburg (53%), även om andelen i Storbritannien (47%) bara är marginellt lägre än i Irland.
In other Member States, the proportion is 40% or less and under 30% in the three Nordic countries, Germany and Austria.
I övriga medlemsstater är andelen 40% eller lägre, och un der 30% i de tre nordiska länderna, Tyskland och Österrike.
In 5 of the more developed countries in the Union, over 90% of 15 to 18 year olds were in education in 1996, while in a sixth, it was just under 90%.
länderna i unionen befann sig mer än 90% av dem mellan 15 och 18 år i utbildning år 1996, medan i ett sjätte siffran var strax under 90%.
In three others (the Netherlands, Sweden and Denmark), however, it was only just over 80%, similar to the proportion in three of the four Cohesion countries — Ireland being the ex ception with a figure of 88%.
I tre andra (Nederländerna, Danmark och Sverige) var andelen emellertid bara drygt 80%, ungefär samma andel som i de fyra sammanhållningsländerna — där Ir land är ett undantag med 88%.
In the UK (78%) and Italy (79%), the proportion was lower than in any of the Co hesion countries (Graph 29).
I Storbritannien (78%) och Italien (79%) var andelen lägre än i nå got av sammanhållningsländerna (Figur 29).
There are larger differences in respect of further education, though these are not wholly in line with relative levels of GDP per head.
Skillnaderna håller dock successivt på att minska. För dem mellan 20 och 34, som avslutade sin ut bildning ungefärligen under de 15 senaste åren, har andelen som inte fortsatt bortom grundskola minskat till 66% i Portugal, hälften i Spanien och bara drygt en tredjedel i Grekland och knappt en tredjedel i Irland, i båda fallen mindre än i Storbritannien liksom i Italien och Luxemburg (Figur 35).
While in a number of the most developed Member States, the proportion of 19 to 22 year olds In education and training was around 60% or more in 1996, in Austria, the proportion was only 40%, in Sweden, 34% and in the UK, 31 % (Graph 33).
Samtidigt är andelen i denna åldersgrupp utan mer än grundskola också mycket lägre i de flesta andra medlemsstaterna — under 20% i de tre nordiska länderna.
In Spain, by contrast, the figure was 55%, in Portugal, 50% and in Greece, 44%, all higher than in these three countries, as it was in Ireland (41%), though only slightly so.
Icke desto mindre bör gapet ha krympt ytterligare när ungdomar som nu håller på att avsluta sin utbildning går in i arbetskraften.
The disparities, however, are gradually being re duced.
Skillnaderna är större avseende högre utbildning, även om de inte fullt ut ligger i linje med relativa nivåer på BNP per capita.
For those aged 25 to 34, who completed their education within the past 15 years or so, the propor tion who have not progressed beyond basic school ing falls to 66% in Portugal, half in Spain, and only just over a third in Greece and just under a third in Ireland, in both cases less than in the UK as well as in Italy and Luxembourg (Graph 35).
Medan andelen i utbildning och grundutbildning i åldrarna 19 till 22 år i några av de mest utvecklade medlemsstaterna var omkring 60% eller mer, var den i Österrike bara 40%, i Sverige 34% och i Storbritannien 31 % (Figur 33).
At the same time, the pro portion of people in this age group with no qualifica tions beyond basic schooling is also much lower in most other Member States — under 20% in the three Nordic countries.
I Spanien var siffran å andra sidan 55%, i Portugal 50% och i Grekland 44%, alla högre än i de tre föregående länderna, vilket den också var i Irland (41%), om än bara obetydligt.
Disparities in access to continuous training
Skillnader i tillgång till kontinuerlig utbildning
Of those remaining in education beyond compulsory schooling, however, a higher proportion tends to un dertake vocational courses — which arguably pro vide some young people with a more practical and skills-based preparation for the current demands of the labour market — in the more developed Member States than in the Cohesion countries, where a more traditional approach has been favoured.
Av dem som finns kvar i utbildning bortom obligatorisk skola, tenderar emellertid en större andel att gå i yrkesutbildning — som kan hävdas ge de unga en mer praktisk och färdighetsorienterad förberedelse för dagens arbetsmarknad — i de mer utvecklade medlemsstaterna än i sammanhållningsländerna, där en mer traditionell inriktning har följts.
While the relative number of young people aged 15 to 19 in vocational education and training ranged from just over 20% in Spain and Greece in 1993-94 to 17% in Ireland and just 12% in Portugal, in all of the other Member States, except Denmark (21%) and Finland (24%), the oroportion was over 25% and 40% or above in Germany (40%), Belgium (45%) and Austria (55%) (Graph 30).
Medan andelen i yrkesutbildning bland dem mellan 15 och 19 år var drygt 20% i Spanien och Grekland år 1993-94, 17% i Irland och bara 12% i Portugal, var den i övriga medlemsstater, med undantag för Danmark (21%) och Finland (24%), över 25%, och 40% eller högre i Tyskland (40%), Belgien (45%) och Österrike (55%) (Figur 30).
Disparities in educational attainment
Skillnader i utbildningsnivå
The lack of reliable data across the Union on training once people have completed their education and joined the work force makes it impossible to assess satisfactorily the difference in provision between different parts of the EU.
Bristen på tillförlitliga data i unionen om yrkesutbildning för dem som avslutat sin utbildning och trätt in i arbetskraften gör det omöjligt att på ett till fredsställande sätt bedöma skillnaderna i utbud mellan olika delar av EU.
Nevertheless, a recent survey of enterprises with 10 or more employees (conducted in all Member States apart from Austria, Finland and Sweden), found that fewer of them provide training to their workers in Portugal, Greece and Spain (under 30% in the last and under 20% in the first two) than in other Member States, except for Italy.
Icke desto mindre fann en ny survey av företag med minst 10 anställda (som genomförts i alla medlemsstater utom Österrike, Finland och Sverige) att färre av dem tillhandahåller utbildning åt sina anställda i Portugal, Grekland och Spanien (under 30% i det senare och under 20% i de två förra) än i andra medlemsstater, utom Italien.
In Ireland, on the other hand, the proportion (almost 80%) was above average (Graph 31).
I Irland var, å andra sidan, andelen (nästan 80%) över genomsnittet (Figur 36).
There remains, however, a question mark over the degree of comparability of these findings.
Det återstår emellertid ett frågetecken för jämförbarheten i des sa resultat.
The educational attainment of workingage population is a key indicator of the availability of skilled la bour in any region and significant disparities still exist in the average attainment level across the Union.
Utbildningsnivån hos befolkningen i arbetsför ål der är en nyckelindikator på tillgången på utbildad arbetskraft i en region och betydande skillnader finns fortfarande i unionen i detta avseende.
In the least developed Member States, a large propor tion of the population aged 25 to 59 (ie excluding those under 25, many of whom will not yet have com pleted their education) have no educational qualifica
I de minst utvecklade medlemsstaterna har en stor an del av befolkningen i åldrarna 25 till 59 (dvs exklusive dem under 25, av vilka många ännu inte har avslutat sin utbildning) ingen utbildning utöver den obligatoriska skolan — tre fjärdedelar i Portugal, två tredjedelar i Spanien, över hälften i Grekland (52%) och knappt hälften i Irland (48%) (Figur 39). Detta är i vart och ett av fallen mer än i resten av
The same applies, and to even greater extent, to the data available on the relative number of people in em ployment aged 30 and over who receive training.
Detsamma gäller, och i ännu större utsträckning, data om andelen personer som är 30 år eller äldre som får utbildning.
Ac cording to the 1996 Union Labour Force Survey, only around 2% or fewer of those surveyed in Greece, Por tugal and Spain had undertaken any training during the
Enligt 1996 år arbetskraftsundersökning i unionen, hade bara omkring 2% eller färre av de tillfrågade deltagit i utbildning under de fyra föregående veckorna, mindre än i någon an nan medlemsstat utom Frankrike, medan siffran i Irland var över 5%, mer än i 5 länder med högre BNP per capita (Figur 37).
Participation in vocational education and training of 1519 year olds, 1993-94
30 Procent av åldersgruppen 15 till 19 i yrkesutbildning, 1993-94
Enterprises with more than 10 employees providing training and rates of participation, 1993
Företag med mer än 10 anställda som tillhandahåller yrkesutbildning och deltagande, 1993
% of population 1519
% av befolkningen 15­19
% enterprises/employees
% av företag/anställda
Educational attainment levels of 25-59 year olds, 1996
34 Utbildningsnivå i befolkningen i åldrarna 25 till 59, 1996
Educational attainment levels of 25-34 year olds, 1996
35 Utbildningsnivå i befolkningen i åldrarna 25 till 34,1996
% of population 25-34
% av befolkningen 25­34
% of population 25-59
% av befolkningen 25­59
While these figures are almost certainly not directly comparable between countries, primarily because of the different definitions of training adopted (in France and Portugal, they relate only to for mal training courses), they suggest that access to con tinuous training may well be less than elsewhere in the EU in at least three of the Cohesion countries.
2.5 Infrastruktur och humankapital der, först och främst på grund av de olika definitioner som används (i Frankrike och Portugal avser de bara formella kurser), antyder de att tillgången till kontinuerlig utbildning mycket väl kan vara sämre än annorstädes i EU i åtminstone tre av samman hållningsländerna.
2.6 Institutions and social capital
2.6 Institutioner och socialt kapital
Growth and development depend not just on tangible or'hard' - factors such as infrastructure and busi ness investment, but also on more intangible — or 'soft' —- factors, especially the underlying institutional structure.
Tillväxt och utveckling beror inte bara på materiella — eller 'hårda' — faktorer som infrastruktur och investe ringar i näringslivet, utan också på mer immateriella — eller 'mjuka' — faktorer, särskilt den underliggande institutionella strukturen.
Factors such as social capital and the efficiency and effectiveness of public administration are increasingly recognised as key features contributing to regional development.
Det är mer och mer vedertaget att faktorer som socialt kapital och den offentliga förvaltningens effektivitet är nyckelfaktorer för den re gionala utvecklingen.
This section highlights some of the issues surrounding such factors.
Det här avsnittet belyser några av frågorna om sådana faktorer.
Traditionally, economic analysis tended to neglect the role of such institutions, except insofar as they constituted barriers to effective competition.
Traditionellt har ekonomisk analys tenderat att negligera sådana institutioners roll, utom i den utsträckning de utgjort hinder för effektiv konkurrens.
More recently, the focus has been broadened, with the discovery that many of the economic tools used to describe the functioning of markets can also be applied to explaining the working of institutions.
På se nare tid har intresset breddats när man upptäckt att många av de redskap som använts för att beskriva hur marknader fungerar också kan användas för att förklara hur institutioner fungerar.
The rapidly growing literature highlights the fact that institutions are fundamental to the behaviour of economies, that their interaction with the market is rich and complex and that there are both positive and negative effects.
Den snabbt växande litteraturen belyser det faktum att institutioner är grundläggande för en ekonomis funktionssätt, att de ras samspel med marknaden är rikt och att det finns både positiva och negativa effekter.
The first half of the section surveys the role of institutions in regional development, focusing, in particular, on social capital and public administration.
Avsnittets första halva ger en översikt av institutioner nas roll i den regionala utvecklingen, och är främst in riktad på socialt kapital och offentlig förvaltning.
The second half draws on the results of evaluations and on a study' (including interviews with those involved in six selected Member States: Germany, Spain, Ireland, Portugal, Finland and the UK) assessing the contribution which the delivery system for the Structural Funds has made to institutional development in the regions.
Den andra halvan utnyttjar resultat av utvärderingar och en studie1 (inklusive intervjuer med de berörda i sex utvalda medlemsstater: Tyskland, Spanien, Irland, Portugal, Finland och Storbritannien) och bedömer bidraget från strukturfondernas leveranssystem till regionernas institutionella utveckling.
Indeed in modern capitalist economies it is impossible to disentangle the two.
I moderna kapitalistiska ekonomier är det faktiskt omöjligt att skilja de två.
Markets cannot function effectively without suitable institutions, as exemplified by the behaviour of the Russian economy since the former regime came to end, while the principles which guide action in the market (such as pricing and competition) are increasingly being applied to the op eration of institutions.
Marknader kan inte fungera effektivt utan lämpliga institutioner, vilket exemplifieras av den ryska ekonomin sedan den förra regimens slut, medan de principer som styr handlingar på marknaden (som prissättning och konkurrens) i ökande utsträckning tillämpas på institutioners verksamhet.
Obvious examples are:
Uppenbara exempel är:
The role of institutions in regional development market functioning is virtually impossible without secure property rights, backed up by legislation and social norms and, in their absence, price in centives, which are a fundamental part of market forces, are effectively blunted.
Institutionernas roll i den regionala utvecklingen en marknad kan praktiskt taget inte fungera utan säker äganderätt, uppbackad av lagstiftning och sociala normer och, i deras frånvaro, blir prisincitamenten, som är en fundamental del av mark nadskrafterna, effektivt avtrubbade.
The establishment of enforceable property rights has been one of the greatest challenges in the transition of Central and Eastern European economies.
Att etablera en äganderätt som går att upprätthålla har varit en av de största utmaningarna i de Central- och Östeuropeiska övergångsekonomierna.
In the Euro pean Union, it is apparent that economic development is obstructed where social norms and legal sanctions are weak in protecting property, such as in severely deprived urban areas or where there is organised crime;
I den eu ropeiska unionen är det uppenbart att ekonomisk utveckling förhindras där sociala normer och rättsliga sanktioner ger ett svagt egendomsskydd, som i eftersatta storstadsområden eller där det finns organiserad brottslighet; prisincitament, och därför en effektivt fungerande marknad, beror också på en säker och stabil va luta, som, i sin tur, beror på en lämplig institutionell och politisk grund;
The institutional structure can broadly be defined as 'the rules of the game in a society or, more formally, the humanly devised constraints that shape human interaction.
Den institutionella strukturen kan brett definieras som 'spelreglerna i ett samhälle eller, mer formellt, de mänskligt utformade restriktioner som formar mäns kligt samspel.
In consequence, they structure incentives in human exchange, whether political, social or economic'.' It, therefore, incorporates both the 'institutions', such as businesses, trade unions and gov ernment, which are the decisionmaking units within an economy and the 'institutional' framework within which they make their decisions.
Som ett resultat strukturerar de incitamenten i mänskligt utbyte, vare sig det är politiskt, so cialt eller ekonomiskt'2Den innefattar därför både 'institutionerna', som företagen, fackföreningarna och regeringen, som är de beslutsfattande enheterna i en ekonomi, och det 'institutionella' ramverket inom vilket de fattar sina beslut.
The latter includes aspects such as the prevailing culture, historical tradition, social norms of behaviour and the legal and fiscal systems which have been established.
Det senare innefattar aspekter som rådande kultur, historisk tradition, sociala beteendenormer och etablerade rätts-och skattesystem. system.
2.6 Institutions and social capital dependent on an appropriate institutional and policy framework;
2.6 Institutioner och socialt kapital
Although the internal characteristics of firms which determine whether they are successful or unsuccessful is an interesting theme for analysis, the 'Ocus here is on the twin aspects of social capital and public administration which affect all firms in a region.
Fastän de av företagens inre egenskaper som avgör om de är framgångsrika eller inte är ett intressant tema för en analys, ligger fokus här på tvillingaspekterna socialt kapital och offentlig förvaltning, som på verkar alla företag i en region.
within firms, decisionmaking is increasingly be ing decentralised, with local managers being judged by their performance in the market, while at the same time there is growing emphasis on cooperation and the formation of links between companies, especially between suppliers and customers, in areas where there is a common in terest;
inom företagen decentraliseras beslutsfattandet alltmer, och lokala företagsledares prestationer bedöms via framgångar på marknaden, samtidigt som betoningen av samarbete och band mellan företagen ökar, särskilt mellan leverantörer och kunder, inom områden där det finns ge mensamma intressen;
Social capital and networks
Socialt kapital och nätverk
• in the labour market, as noted earlier in the Re port, the structure of households and social norms play a key role in determining the participation of women, while availability of jobs (particularly part-time and in services) and pay levels, in turn, influence household behaviour and social attitudes.
- på arbetsmarknaden spelar, som påpekats tidigare i rapporten, hushållens struktur och sociala normer en nyckelroll för att bestämma kvinnligt arbetskraftsdeltagande, medan tillgången på jobb (speciellt deltids- och i tjänstesektorn) och lönenivåer, i sin tur, påverkar hushållens beteende och sociala attityder.
The efficiency of the institutional structure of a re gion is, therefore, increasingly considered to be a significant factor in regional development, exercising an influence at least equal to that of more traditional, tangible factors such as infrastructure.3 The following diagram summarises the influence of some key institutions on the regional economy:
Den institutionella strukturens effektivitet i en region anses därför mer och mer vara en betydelsefull faktor i regional utveckling, som utövar åtminstone lika mycket inflytande som mer traditionella 'materiella' faktorer som infrastruktur.3Det följande diagrammet sammanfattar inflytandet av några nyckelinstitutioner på den regionala ekonomin:
Social capital can be defined as 'features of social or ganisation, such as trust, norms and networks, that can improve the efficiency of society by facilitating co ordinated actions"' Such capital improves the functioning of both markets and institutions by reducing the effort expended in contracting, monitoring and enforcing the terms of transactions.
Socialt kapital kan definieras som 'kännetecken hos social organisation, som tillit, normer och nätverk, som kan förbättra samhällets effektivitet genom att underlätta samordnat handlande5. Sådant kapital förbättrar både marknadernas och institutionernas funktionssätt genom att minska de ansträngningar som går åt för att skriva kontrakt, övervakning och upprätthållande av villkoren för transaktioner.
It creates the possibility of deeper economic relationships and a longer-term per spective and helps build trust in businesses on the part of both customers and trading partners which is be coming a key determinant of competitiveness.
Det skapar möjligheter till djupare ekonomiska relationer och ett mer långsiktigt perspektiv och bidrar till att bygga upp förtroende i företag både bland kunder och handelspartners, vilket håller på att bli en viktig grund för konkurrenskraft.
Social capital can also foster cooperation between diverse economic actors, both public and private, where this would otherwise be difficult.
Socialt kapital kan också gynna samarbete mellan olika ekonomiska aktörer, både offentliga och privata, där sådant annars skulle vara svårt.
Institutional factors and regional economic development4
Figur 1: Institutionella faktorer och regional ekonomisk utveckling4
Social capital arises from the establishment and op eration of networks, from social interaction and economic relationships.
Socialt kapital uppstår ur etablerandet och arbetet i nätverk, ur social interaktion och ekonomiska relationer.
Networks consist, in general, of relationships between broad equals and often in clude local authorities, trade unions and voluntary as sociations as well as businesses.
Nätverk består i allmänhet av relationer mellan likar, och innefattar ofta lokala myndigheter, fackföreningar och såväl ideella organisationer som företag.
National/supranational institutional setting
Nationell/övernationell institutionell ram
Networks between businesses are particularly important for regional development.
Nätverk mellan företag är särskilt viktiga för den re gionala utvecklingen.
These can be either vertical or horizontal (and may even be both) and the relations between the firms involved tend to entail both institutional aspects (ie the relationship is usually long-term) and market aspects (ie participants can opt out if they wish).
Dessa kan vara antingen vertikala eller horisontella (och kan även vara både och) och relationerna mellan de berörda företagen tenderar att innefatta både institutionella aspekter (dvs. re lationen är vanligen långsiktig) och marknadsaspekter (dvs. deltagarna kan lämna nätverket om de vill).
Networks potentially combine the best of both worlds: economies of scale usually associated with large firms and the dynamism and flexibility characterising firms competing under market conditions.
Nätverken kan kombinera det bästa i båda världarna: stordriftsfördelar som normalt förknippas med stora företag och den dynamik och flexibilitet som kännetecknar företag under marknadsvillkor.
They can be particularly important for small businesses which are not large enough by themselves to realise economies of scale.
De kan vara speciellt viktiga för små företag som inte är tillräckligt stora i sig själva för att realisera skalfördelar.
Different institutional levels are distinguished.
Olika institutionella nivåer kan urskiljas.
First, there are the institutional arrangements within firms (intra-firm), which, combined with those between firms, are the main direct influences on economic growth and the regional economy.
Först finns det institutionella arrangemang inom företagen (intraföretag), som i kombination med dem mellan företagen utövar det huvudsakliga direkta inflytandet på den ekonomiska tillväxten och den regionala ekonomin.
In addition, there are two indirect influences: the regional institutional setting, consisting of the public administration, and
Dessutom finns det två indirekta influenser: den regionala institutionella ramen, som består av offentlig administration och 'socialt kapital', som omfattar vanor, bruk och lokal kultur, och institutioner och politik på nationell och EU-nivå.