natgillin/translations-raw huggingface dataset:
However, putting the survey into practice and comparing the data collected beyond the national frontiers faces substantial problems: methodological issues arise starting at the measuring technology and ending with the problem how to relate the measured points to large areas.
När man skall genomföra studien och jämföra data som samlats in utanför landets gränser ställs man dock inför betydande svårigheter. Det uppstår metodologiska frågor som rör alltifrån mätteknik till svårigheten med hur man kan ställa de uppmätta faktorerna i relation till större områden.
Moreover in many countries some variables are not applied in the programmes of the official statistical surveys.
I många länder tillämpas heller inte vissa variabler i de officiella statistiska undersökningarna.
In Germany, for instance, site-specific surveys are regularly carried out so that the central urban open spaces can be used as indicator.
I Tyskland genomförs till exempel områdesspecifika undersökningar så att friluftsområdena i storstädemas centra kan fungera som en indikator.
In Italy, on the other hand, the available number of those data is unfortunately low.
I Italien, däremot, är antalet tillgängliga data på detta område tyvärr lågt.
For this reason, these indicators are not very suitable to integrate them into current observation.
Av den anledningen är dessa indikatorer inte särskilt lämpade att införliva i de aktuella iakttagelserna.
In the light of the considerations above, substitute indicators have to be found giving a relatively objective representation of urban attractiveness.
I ljuset av ovanstående iakttagelser måste man finna ersättningsindikatorer som ger en relativt objektiv bild av storstädernas dragningskraft.
For this purpose, two indicators are suggested: the number of annual overnight stays related to the population on the one hand and the migration balance on the other hand.
Därför föreslås två indikatorer, nämligen å ena sidan antalet övernattningar per år i förhållande till befolkningens storlek och å andra sidan migrationsbalansen.
The number of overnight stays represents the extent to which the city attracts visitors from outside.
Antalet övernattningar talar om i vilken utsträckning staden drar till sig besökare utifrån.
This is an overall indicator that sums up all types of visitors, motivated both by business and tourist attractions.
Detta är en övergripande indikator som inkluderar alla typer av besökare, som lockas både av affärer och turistattraktioner.
The migration balance however, represents the extent to which the city attracts people aiming to turn the city into the centre of their life at least in the medium term, respectively to avoid the city when the balance is negative.
Migrationsbalansen ger en antydan om i vilken omfattning staden drar till sig människor som har för avsikt att åtminstone på medellång sikt göra staden till sitt centrum, eller i vilken utsträckning de undviker staden när balansen är negativ.
In this connection the term attractiveness is to be understood in a broad sense and includes also an economic feature, i.e. the city as a place of employment.
I detta hänseende kan termen dragningskraft ses i sin vida betydelse och inbegriper dessutom ett ekonomiskt drag, nämligen staden som en plats för sysselsättning.
According to the theoretical perspectives presented in the Section 1.2.2. it would be appropriate to develop a series of indicators reflecting four main axes:
Enligt det teoretiska perspektiv som lades fram i avsnitt 1.2.2. kan det vara lämpligt att utforma olika indikatorer som återspeglar följande fyra grunddrag:
Access to Public Sector Information (ICT strategies and data infrastructures at the local level).
Tillgång till information inom den offentliga sektorn (strategier för informations- och kommunikationsteknik samt infrastruktur för data på lokal nivå).
The first axis requires detailed local surveys of large firms and SMEs equivalent to the national surveys conducted in the UK for the Department of Trade and Industry "Benchmarking the UK in the Information Age", in which 500 firms were surveyed in relation to their awareness of ICT issues, availability and use of IT infrastructure and software (http:www.isi.gov.uk/isi/bench/index.htm).
Dessa undersökningar bör likna de nationella studier som genomförts för handels- och industridepartementet i Storbritannien och som gick under namnet "Benchmarking the UK in the Information Age". Undersökningen omfattade 500 företag och gällde deras medvetenhet i informations- och kommunikationstckniska frågor samt tillgång till och användning av IT och programvara (http:www.isi.gov.uk/isi/bencli/index.htm).
Similar surveys are also needed for the fourth axis (Craglia and Signoretta, 1999).
Liknande undersökningar behövs även för den fjärde punkten (Craglia och Signorctta, 1999).
The second axis refers mainly to education and training.
Den andra punkten gäller huvudsakligen utbildning.
A useful indicator ¡n this respect can be the number of graduates, as there is a clear correlation between the creation of jobs in the information-based industries and proximity to a pool of qualified graduate labour.
En användbar indikator i detta sammanhang kan vara antalet personer med akademisk examen eftersom det finns ett tydligt samband mellan skapande av arbetstillfällen i informationsbaserade industrier och närheten till en kvalificerad arbetskraftsreserv med akademisk examen.
This indicator has also the advantage of being easy to collect and update.
Denna indikator har dessutom fördelen att information kring den är lätt att samla in och att uppdatera.
The disadvantages is that transnational comparison are not always easy due to the differences in educational systems, and that this variable does not cover the increasing number of training initiatives that are likely to play a major role in bridging
Nackdelarna är att jämförelser mellan olika länder inte alltid är lätta att göra på grund av skillnaderna i utbildningssystem samt att denna variabel inte täcker in det växande antalet satsningar på yrkesutbildning som förväntas spela en betydande roll när det gäller att överbrygga kompetensklyftorna i framtiden.
The third axis should include both indicators of stock (numbers of telephones, computers, and access points to the Internet), and of flow (Internet traffic and volume on the communications networks).
Den tredje punkten omfattar både indikatorer på utrustning (antal telefoner, datorer samt hur många som har tillgång till Internet) och indikatorer på användning (trafik på Internet eller kommunikationsnätverk).
Unfortunately many of the desirable indicators are hampered by the regime of deregulation and privatisation that characterise this industry.
Tyvärr leder liberaliseringen och privatiseringen som kännetecknar denna näringslivssektor till att det blir svårare att få tag i uppgifter för de önskvärda indikatorerna.
Whilst benefits to the users have accrued by the increased competition, commercial sensitivities are hampering the collection of data.
Samtidigt som användarna dragit fördel av den ökade konkurrensen försvåras datainsamlingen av företagens känslighet.
For example, enquiries on the number of cellular phone customers in selected cities, has only resulted in the following:
Förfrågningar om antalet mobiltclcfonkundcr i vissa städer har till exempel endast gett upphov till följande:
Having researched your question of ownership in Birmingham, Sheffield, and Nottingham, we have found the sample size to be too small to take the figures down to specific towns.
Efter att ha undersökt er fråga om ägande i Birmingham, Sheffield och i Nottingham, fann vi att urvalet var för begränsat för att vi skulle kunna notera siffror för specifika städer.
I hope it will help to tell you regional information as follows: East and West Midlands: mobile phone ownership 16% of population (of which 36% Cellnet), Yorkshire and Humberside 13% of population (of which 35% Cellnet). (source: Cellnet, 22/9/1998)
Jag hoppas att följande regionala information kan vara till hjälp: East och West Midlands: mobiltelefoninnehavare 16 % av befolkningen (varav 36 % Cellnet), Yorkshire och Humberside 13 % av befolkningen (varav 35 % Cellnel). (källa: Cellnet, 22.9.1998)
Another issue is that it is difficult in this dynamic sector to measure the substitution effects.
Ett annat problem är att det i denna dynamiska sektor är svårt att mäta substitutionseffektema.
For example, the number of installed telephone lines which has traditionally been used as a measure of accessibility to services (see for example CEC, 1994), may now be underestimating the impact of mobile phones and fixed aerial telephony, such as Ionica in the UK which is providing lines not via cables but via fixed dish.
Till exempel kan antalet installerade telefoner, vilket tidigare användes som måttstock för tillgängligheten till tjänster (se till exempel kommissionen 1994) göra att man nu underskattar tillgängligheten av telekommunikation betydligt på grund av den snabba utbredningen av mobiltelefoner samt de fasta satellittelefonerna, som t.ex. Ionica i Storbritannien, som inte erbjuder linjer via kabel utan via parabol.
Finally, in relation to Internet access and flows, whilst it is possible to monitor traffic originating from academic or governmental institutions, it is almost impossible to establish the geographical location of traffic linked to domains such as ".com", or ".co.uk" (Craglia, 1996).
Slutligen, vad gäller tillgång till och användning av Internet, är det möjligt att övervaka den trafik på Internet som orsakas av universitet eller statliga instanser, medan det är näst intill omöjligt att fastställa det geografiska läget för trafiken i samband med domänadresser som ".com", eller "xo.uk" (Craglia 1996).
With these considerations in mind, the proxy variables used in this study include the number of hardware and software shops, as an indication of stock, and the number of hits on the World Wide Web for the cities under studies, as a crude approximation of flow.
Med tanke på detta innefattar de indirekta variabler som används i denna studie antalet hård- och mjukvarubutiker, som en indikation på utrustning, och antalet träffar på World Wide Web för de städer som undersöks, som en grov uppskattning på
These indicators are far from satisfactory but they provide a first pragmatic solution whilst more informed sources of data come on stream.
■40- användning. Dessa indikatorer är långt ifrån tillfredsställande men de ger en första pragmatisk lösning medan mer kompletta uppgiftskällor bildas.
The aim of this report is not to compare data for different indicators and different European cities.
Syftet med denna rapport är inte att jämföra data för olika indikatorer och olika europeiska städer.
As we point out in the previous chapters other larger research project going on by the EU are interested in this objective.
Såsom påpekats i tidigare kapitel intresserar man sig för detta inom andra och större pågående forskningsprojekt i EU.
This report is more methodological and oriented to test the empirical construction of the indicators, mainly in terms of data availability and reliability in few cases-studies or considering international available databases, than to analyse their effective comparability and interpretation.
Denna rapport är mer metodologisk och inriktad på att testa indikatoremas empiriska uppbyggnad, huvudsakligen i fråga om datatillgänglighet och pålitlighet i ett fåtal fallstudier eller med tanke på tillgängliga databaser, än att analysera jämförelser och tolkningar av dem.
Main indicators taken into account for different concerns are:
De viktigaste indikatorer som man tar hänsyn till för de olika frågorna är följande:
Socioeconomic development Indicators: rate of unemployment percentage of not owned housing
Socioekonomisk utveckling Indikatorer: ­ arbetslöshetsnivå ­ andel personer som inte äger sin bostad
Services availability Indicators: beds in hospital per 100,000 inhabitants cinemas and night clubs per 100,000 inhabitants
­ % bostäder utan badrum ­ % av befolkningen utan kvalifikationer ­ % arbetare ­ % löntagare
% of dwellings without bath % of population with no qualification % of workers % wage earners % of unskilled
­ fritidshus per 1 000 bostäder ­ friluftsområden per invånare i m2
Attractiveness Indicators: - holiday residences per 1,000 dwellings open-space areas per inhabitant in m^ migration flow (immigrant - emigrant) registered nights in the hotels per 100,000 inhabitants
­ migrationsflöden (inflyttande ­ utflyttande) ­ registrerade gästnätter på hotell per 100 000 invånare
Technology and information society potential Indicators: presences of the city on the World Wide Web computers shops per 100,000 inhabitants
Teknik­ och informationssamhällespotential Indikatorer: ­ antal träffar på staden på World Wide Web ­ databutiker per 100 000 invånare
As discussed later, not all indicators have been tested on all cities, but a selection was made based on the resources available.
Såsom konstateras längre fram har inte samtliga indikatorer testats på alla städer, utan man gjorde ett urval utifrån befintliga resurser.
It must be also pointed out that comparative analysis has been carried out only for some indicators and cities already part of a comparative data-base, while differences in the operative definitions of other urban indicators in different countries prevent comparability within the framework of this study.
Påpekas bör också att en jämförande analys endast har gjorts för vissa av de indikatorer och städer som redan ingår i en komparativ databas, medan skillnader i de gällande definitionerna hos andra storstadsindikatorer mellan de olika länderna gör det omöjligt att göra någon jämförelse inom ramen för denna studie.
Criteria for the selection of the cities analysed
Kriterier för urval av fallstudier
Different criteria have been applied for the selection of the casestudies.
Olika kriterier har använts för urvalet av fallstudier.
In Germany and Italy, a rich database on the quality of life in cities with more than 100,000 inhabitants (Table 5), constructed by Nuvolati and Schweikart (1995), was used as the main tool to test the viability of the indicators proposed.
I Tyskland och Italien användes en omfattande databas om livskvalitet i städer med mer än 100 000 invånare (tabell 5), skapad av Nuvolati och Schwcikart (1995), som huvudredskap för att undersöka hur användbara de föreslagna indikatorerna är.
This analysis has been supplemented in Germany by focusing also on three cities chosen on the following criteria: the size represented by the number of inhabitants and the economic situation represented by the unemployment rate.
Denna analys har kompletterats i Tyskland genom att man också koncentrerat sig på tre städer som valts ut enligt vissa kriterier, nämligen storleken efter antalet invånare samt den ekonomiska situationen utifrån arbetslöshetsnivån.
Furthermore, one city should be located in East Germany.
Dessutom skulle en av städerna ligga i Östtyskland.
Table 4 shows the distribution of the 100 largest German cities by size.
I tabell 4 visas fördelningen av de 100 största tyska städerna efter storlek.
4 - The 100 largest German cities by size 1998.
4 - De 100 största tyska städerna i storleksordning 1998.
% of German population
% av den tyska befolkningen
Sum of inhabitants in 1000
Totalt antal inv. i tusental
> 1,000,000 500,000-1,000,000 200,000 - 500,000 100,000-200,000 < 100,000 Source: Deutscher Städtetag 1998 and 1999
> 1 000 000 500 000-1 000 000 200 000-500 000 100 000-200 000 < 100 000 Källa: Deutscher Städtetag 1998 och 1999
Three types of cities have been selected: with more than 1 million inhabitants, with approx.
Tre typer av städer valdes ut, nämligen de med över 1 miljon invånare, de med ungefär 500 000 invånare samt de med ungefär 100 000 invånare.
5 - German and Italian cities included in the data-base.
5 - Tyska och italienska städer i databasen.
German Cities
Tyska städer
In each category a city with a high unemployment rate, i.e. over the national average, has been selected.
I varje kategori valdes en stad med hög arbetslöshet, dvs. över det nationella genomsnittet, ut.
Due to its particular situation, Berlin has been excluded from this pick: with nearly 3.5 million inhabitants and its special position as the developing capital of Germany it cannot be taken as representative.
På grund av sin speciella ställning uteslöts Berlin från urvalet.
Hence, the following cities were chosen: Hamburg with more than 1.7 million inhabitants, Duisburg with approx.
Berlin har närmare 3,5 miljoner invånare och innehar en mycket speciell ställning som Tysklands nya huvudstad och kan därför inte betraktas som representativ.
Vi million inhabitants and Dessau, a city with less than 100,000 inhabitants as representative of a small city in the Neue Länder.
Följande städer valdes ut: Hamburg med över 1,7 miljoner invånare, Duisburg med ca en halv miljon invånare samt Dessau, en stad med mindre än 100 000 invånare som representerar en liten stad i de nya förbundsländerna.
In the context of the UK two criteria for selecting cities has been used: 1) urban areas in distress, and 2) different population sizes.
För Storbritannien har man använt sig av två kriterier vid urvalet av städer, nämligen 1) storstadsområden "i nöd" och 2) olika befolkningsstorlekar.
The first criteria has utilised the 1998
Det första
Index of Local Deprivation by the Department of the Environment, Transport, and the Regions (DETR, 1998).
■43- kriteriet är baserat på uppgifter ur 1998 års index för lokal marginalisering som utarbetats av departementet för miljö, transport och regionfrågor (DETR, 1998).
This index has in fact three different levels.
Detta index är uppdelat på tre olika nivåer.
The first is a district-wide level which based on 12 variables focusing with economic conditions, low income, health, education, environment, crime, and housing.
Den första, som avser hela distrikt, är grundat på tolv variabler som är inriktade på ekonomiska villkor, låg inkomst, hälsa, utbildning, miljö, brottslighet och bostäder.
Most of the 12 variables have been updated to 1996-97 based on a variety of sources.
De flesta av de tolv variablerna har uppdaterats till 1996­1997 på basis av olika källor.
By contrast, the other two levels which focus on the ward and the enumeration districts are all based on the 1991 census.
De två andra nivåerna som är inriktade på stadsdistrikt och folkräkningsdistrikt är däremot baserade på 1991 års folkbokföring.
They are nevertheless useful in conjunction with the overall district index to indicate elements of spatial concentration of deprivation.
De är likväl användbara i kombination med index för hela distrikt för att peka på drag av geografisk koncentration av social marginalisering.
The 1998 index has been calculated for the 354 district authorities in England following the latest changes in local government boundaries.
1998 års index har beräknats för 354 distriktsmyndigheter i England i enlighet med de senaste förändringarna av gränser för lokala myndigheter. I tabell 6 nedan visas graden av sociala problem, på basis av de tre fallstudierna som valts så att de representerar en stor stad (Birmingham), en mellanstor stad (Sheffield) och en mindre stad (Nottingham).
* Ward Intensity indicates the average score of the 12 variables in the 3 worst wards in the district.
* Intensitet av social marginalisering visar medelvärdet av de tolv variablerna i de tre värsta stadsdistriktcn i distriktet.
Source: DETR 1998; OPCS, 1992
Källa: miljödepartementet 1998; OPCS, 1992
The three cities rank 5th, 16th, and 25th out of the 354 districts, (with 1 being the most deprived).
Som visas i tabell 2 står de tre städerna på 5:e, 16:e och 25:e plats av de 354 distrikten (nummer 1 är det distrikt som är mest utsatt).
They are therefore among the most deprived cities in England based on the average of the district as a whole.
Baserat på medelvärdet för hela distriktet tillhör dessa städer de mest eftersatta i England.
The second row in the table, shows their ranking based on the average score of the 3 worst wards in each district.
På den andra raden i tabellen visas deras ställning baserat på ett medelvärde för de tre värsta stadsdistrikten i varje distrikt.
This reflects the fact that deprivation occurs in certain pockets of the city, with some areas being particularly affected.
Detta är ett tecken på att social marginalisering förekommer i vissa isolerade delar av en stad och att vissa områden är särskilt utsatta.
This measure tries to capture this intensity of deprivation which may be otherwise masked by the averaging process across the district.
Härigenom försöker man illustrera hur intensiv marginaliseringen är i vissa områden, vilket annars kan döljas av medelvärdet för hela distriktet.
Also in this respect, the selected local authorities feature among those with the highest degree of deprivation intensity.
Även i detta avseende räknas de utvalda lokala myndigheterna till de städer som har den högsta intensiteten av social marginalisering.
The criteria for the selection of the three Greek cities have been methodological rather than empirical, because this project aims at methodological innovations.
Urvalskriterierna för de tre grekiska städerna har varit metodologiska snarare än empiriska, eftersom projektet syftar till att vara metodologiskt nyskapande.
We chose the one city, Athens, for which national statistical services have the most complete series of data; a second city, Heraclio, representing the data availability for the rest of the Greek cities; and a third city, Mytilini in Lesvos, where local research could be undertaken, and data sources found in local authorities and other institutions could be assembled.
Vi valde den stad, Aten, för vilken nationella statistisktjänster har de mest kompletta uppgifterna. En andra stad, Heraklion, representerar tillgången på data för resten av de grekiska städerna och för en tredje stad, Mytilini på Lesbos, kunde lokala efterforskningar göras och datakällor som funnits hos lokala myndigheter och andra institutioner samlas ihop.
The cities were chosen as representative to three very different city sizes, in order to give an idea about different life quality in the hierarchy of urban centres in Greece.
Städerna valdes ut eftersom de representerade städer av tre helt olika storlekar för att det skulle vara möjligt att skapa sig en uppfattning om livskvaliteten i stadskärnor på olika nivåer i Grekland.
However, they should not be taken to represent the respective city sizes, unless a broader research project broadens the sample of cities, at least for the small-town categories with different functions.
De bör dock inte betraktas som representativa för respektive stadsstorlek såvida inte ett vidare forskningsprojekt breddar urvalet av städer, åtminstone för kategorierna av små städer med olika funktion.
3.3.1 General socioeconomic development
3.3.1 Allmän socioekonomisk utveckling
The potential of the socioeconomic indicators can be demonstrated by means of the analysis of the following two examples: the unemployment rate on the one hand and the share of dwellings occupied by their owners on the other hand.
De socioekonomiska indikatoremas potential kan demonstreras med hjälp av två exempel, nämligen arbetslöshetsnivån å ena sidan och andelen bostäder som bebos av
7 - Examples for socioeconomic indicators for Italian and German cities with more than 100,000 inhabitants.
7 - Exempel på socioekonomiska indikatorer för italienska och tyska städer med mer än 100 000 invånare. Indikatorer
1 Unemployment in % 2 Youth unemployment in %
I Arbetslöshet i %
5 Jobs in industry 6 Jobs in services
2 Arbetslösa ungdomar i % 3 Arbetslösa kvinnor i %'}
7 Housing surface per dweller in m2 8 Owner of dwellings in %
6 Sysselsatta inom tjänstesektorn 7 Bostadsyta per invånare i m2
'' Absolute data are not comparable 2)Germany in DM, Italy in Mio. LIT
Informationen kommer från åren 1989-1994 " De absoluta siffrorna är inte jämförbara 2' Tyskland i DM, Italien i miljoner LIT
Table 7 shows selected socioeconomic indicators for Germany and Italy yielding considerable differences between the two countries.
I tabell 7 visas utvalda socioekonomiska indikatorer för Tyskland och Italien vilket visar på avsevärda skillnader mellan de två länderna.