natgillin/translations-raw huggingface dataset:
As such barriers have broken down and local political parties have developed, the party landscape has fragmented further and political power has become more splintered (Denters 1998).
Efter hand som samhällsgrupperingarna minskat i betydelse och lokala politiska partier tillkommit har partifloran blivit ännu ymnigare och den politiska makten mer uppdelad (Denters 1998).
TABLE 10.3. Number of council seats obtained by local parties versus traditional parties: CDA, PvdA, VVD
TABELL 10.3: Antal mandat i kommunfullmäktige som erhållits av lokala partier respektive etablerade partier: CDA, PvdA, VVD, D66
4000 number of council seats in
Av tabell 10.3 framgår hur de lokala partierna vunnit mandat på bekostnad av stora partier som CDA och PvdA.
The increase in local lists is striking in the southern, Catholic part of the country, possibly because the more personal and patronage-based style of local lists does better here (Depla and Tops 1998).
kommer mer till sin rätt där (Depla och Tops, 1998).
The advent of new, local political parties is often associated with the waning importance of the traditional type of politics with which people have become familiar during the postwar period.
Framväxten av nya lokala politiska partier har ofta samband med att den traditionella politik som medborgarna under efterkrigstiden blivit vana vid förlorat i auktoritet.
Membership of the established political parties has fallen dramatically since the 1950s.
De etablerade partierna har sedan 50talet förlorat oerhört många medlemmar.
A stable, but small, group of people wants to be involved in party activities.
En stabil men liten grupp människor vill satsa på partiarbete.
Outside this circle, the established political parties have limited, and steadily declining, appeal.
Utanför denna krets utövar de etablerade partierna en begränsad och allt svagare dragningskraft.
This manifests itself for example in the advent of the non-party-affiliated 'new social movements'—while established political parties are losing members, organizations like Greenpeace and Amnesty International are growing rapidly— and also in phenomena such as floating voters, abstentionists and people who vote
Det förhållandet yttrar sig bland annat i uppkomsten av ickepartibundna "enfrågerörelser" - medan de etablerade politiska partierna förlorar medlemmar växer organisationer som Greenpeace och Amnesty International mycket snabbt - men också i fenomen som den obundne väljaren, den soffliggande väljaren och väljaren som röstar okonventionellt.
unconventionally. Voters on local political lists can be placed in this last category.
I den sistnämnda kategorien kan man sortera in dem som röstar på lokala politiska listor.
The rise of local political parties is often criticized as 'trivialising' local politics, producing too many inexperienced politicians with limited horizons.
Framväxten av lokala politiska partier har ofta kritiserats för att den skulle leda till att den lokala politiken blir mindre mogen: kommuner skulle i för hög utsträckning styras av oerfarna politiker med begränsade vyer.
On the other hand, this trend has a moderating effect on something that is generally seen as a serious problem for local democracy: the nationalisation of local-council elections.
Å andra sidan har framväxten av lokala partier haft en gynnsam inverkan på ett av den lokala demokratins stora problem: rikspolitikens frågor blir styrande för kommunalvalen.
Depla and Tops (1998) compare local elections with a football match where the players (or candidates) have very little control over the ultimate result, which is largely determined by political skirmishing at national level and by national political players.
De lokala valen har av Depla och Tops (1998) jämförts med en fotbollsmatch, där spelarna på fältet (kandidaterna till kommunfullmäktige) knappast övar något inflytande på matchens slutliga resultat. Detta bestäms nämligen i hög grad av den politiska striden på nationell nivå och av nationella politiker.
Local elections continue to be placed in the national context, by political parties, by the media, and—let us not forget—by voters.
De lokala valen ses ständigt i ett nationellt perspektiv av de politiska partierna, media och - inte att förglömma - av väljarna.
Research shows that relatively few people vote for a different party in local elections than they vote for in national elections: less than one in five voters chooses to support a different party at local level than at national level.
Undersökningar visar att väljare som i de lokala valen lägger sin röst på ett annat parti än i riksdagsvalen är relativt sällsynta: färre än en väljare på fem avser att stödja ett annat parti lokalt än på nationell nivå.
TABLE 10.4. Voting motives: local, general, or both (percentages per party)
TABELL 10.4: Skäl för att rösta: lokala, allmänna eller bådadera (perparti, uttryckt i procent)
Voting motive
Skäl för att rösta
Source: Depla and Tops (1998).
Totalt 100 100 Källa: Depla och Tops (1998)
It is not just actual voting behaviour, but also what motivates that behaviour, that reflects a nationalisation of local elections.
Inte enbart det faktiska valbeteendet utan även skälen för detta visar att de lokala valen "nationaliserats". Knappt en tredjedel av väljarna i lokalvalen låter valet styras av lokala motiv.
Only one third of voters in local elections are guided in their choice by local issues; national issues determine the choice of two thirds (Depla and Tops 1997).
För två tredjedelar är de nationella motiven utslagsgivande (Depla och Tops, 1997).
Table 10.4 shows that parties may vary in this respect.
Av tabell 10,4 framgår att partierna skiljer sig åt på denna punkt.
People who vote for the WD in local elections are relatively often motivated by general issues that are largely national in scope.
De som röstar på WD i de lokala valen låter sig relativt ofta ledas av allmänna motiv vilka i hög grad bestäms på
Table 10.5 shows that the size of the municipality has a small, but perceptible, effect.
Det framgår av tabell 10.5 att den kommunala nivån har ett begränsat men ändå befintligt inflytande.
In smaller municipalities the percentage of people voting for local candidates is higher, the percentage of party switchers is higher, and voters are less influenced by national issues (local issues play a larger role in smaller municipalities).
I mindre kommuner är andelen som röstar på lokala listor större, andelen partibyten större samt röstmotiven mindre "nationella" (lokala röstmotiv spelar en stor roll i mindre kommuner).
Source: Depla and Tops (1998).
Bådadera Källa: Depla och Tops (1998)
3.2 Citizens ' Attitudes
Medborgarnas inställning till den kommunala förvaltningen
Most research into people's position and attitudes to subnational levels of government in the Netherlands has looked at local authorities rather than provincial government.
Undersökningar om medborgarnas inställning och attityder beträffande det lokala och regionala styret i Nederländerna handlar i första hand om den lokala myndighetsnivån och knappast provinsnivån.
The rationale for this is the view that local authorities are closest to the general public, while provincial government is above all the 'authorities' authority'.
Detta förhållande avspeglar tanken att de kommunala myndigheterna befinner sig närmast medborgarna medan provinsmyndigheterna framför allt kännetecknas av "tjänstemannastyre".
Denters and Geurts (1998a) conducted an interesting study on people's satisfaction with local government.
Denters och Geurts (1998a) har genomfort en intressant undersökning om allmänhetens inställning till de kommunala myndigheterna.
The study first showed satisfaction with local services to be high.
I undersökningen kunde man fór det första fastslå att medborgarna är mycket nöjda med den konkreta kommunala tjänsteproduktionen.
No less than 69 per cent of service beneficiaries were always satisfied with the services provided, 19 per cent were usually satisfied, and 11 per cent were usually or always satisfied.
Inte mindre än 69 % av tjänstemottagarna är alltid nöjda med de levererade tjänsterna, 19 % är för det mesta nöjda och 11 % är oftast eller alltid nöjda.
The authors then looked at the perceived responsiveness of local authorities.
Man har därefter undersökt hur lyhörda de kommunala myndigheterna uppfattats vara.
Were they sufficiently aware of matters brought to their attention?
Anser man att den kommunala förvaltningen ägnar tillräcklig uppmärksamhet åt frågor som man fäster dess uppmärksamhet på?
Did people feel their concerns were being taken seriously?
Han man en känsla av att bli tagen på allvar?
A slight majority of respondents (54 per cent) were found to have brought something to the attention of the local authorities during the previous five years.
En knapp majoritet bland de undersökta (54 %) visade sig ha tagit upp någon fråga med kommunförvaltaingen under senaste fem åren.
Only 28 per cent of these people felt that their concerns had not been taken seriously enough.
En minoritet på 28 % ansåg att man inte
A 72 per cent majority felt that they had been taken seriously by the local authorities.
Majoriteten på 72 % ansåg att man tagits på tillräckligt allvar av de kommunala myndigheterna.
It was not just those whose petition had been successful who felt they were being taken seriously.
Det är inte endast de som haft framgång när de förde fram en fråga som anser sig ha blivit tagna på allvar.
Of those people who felt that their petition had been unsuccessful, 51 per cent still felt they had been taken seriously.
Bland de utfrågade som inte haft någon framgång ansåg ändå 51 % att de blivit tagna på allvar.
In these cases, the local authorities had evidently been able to provide a 'well-reasoned no' (Tops 1995).
De kommunala tjänstemännen har i dessa fall tydligen varit "nejsägare med pondus" (Tops, 1995).
Those whose efforts were successful were more likely to feel that they were being taken seriously: 85 per cent of these had this feeling after a successful appeal.
De som haft framgång med sin fråga ansåg sig för det mesta ha blivit seriöst bemötta. När det gäller framgångsrika försök att få uppmärksamhet har 85 % demuppfattaingen.
Denters and Geurts (1998a) asked people to rate their general satisfaction with their local authority on a scale of 1 to 10 (in the Netherlands 1 is the lowest score,
Denters och Geurts (1998a) hade bett undersökningspersonerna att betygsätta den egna kommunen (enligt nederländsk ordning är 1 det lägsta betyget och 10 det högsta samt 6 tillfredsställande).
Dutch local authorities were given relatively high scores by their citizens.
De nederländska kommunerna fick relativt goda betyg av allmänheten.
Only 16 per cent of respondents gave scores below 6.
Knappt 16 % gav betyget otillfredsställande.
The rest gave 6 or more to their local authority, with 31 per cent giving 6 and 53 per cent giving more than 6.
Övriga gav 6 eller mer till den egna kommunen: 31 % gav 6 och 53 % mer än 6.
The largest group (43 per cent) gave 7.
Den största gruppen (43 %) gav 7.
The study produced by Denters and Geurts is relevant to the debate about boosting the size of local authorities, since it shows the size of the local authority to have little effect on people's satisfaction with it.
Denters och Geurts undersökning är av intresse i debatten om stordrift i kommunal förvaltning. Kommunernas storlek verkar nämligen ha liten betydelse för allmänhetens känsla av tillfredsställelse.
Indeed, there seems to be greater dissatisfaction with the largest local authorities.
Det största missnöjet verkar till och med firmas på skiktet under de största kommunerna.
The same authors investigated people's perceptions of their political impotence vis-à-vis local authorities, and then compared this with their perceptions of political impotence vis-à-vis national government.
Samma författare har undersökt uppfattningarna om politisk maktlöshet hos medborgarna i förhållande till den kommunala styrelsenivån för att kunna jämföra dessa uppfattningar med motsvarande fenomen på nationell nivå.
Two aspects were distinguished (Denters and Geurts 1998b):
Denters och Geurts (1998b) har analyserat uppfattningar med utgångspunkt från två faktorer:
• a sense of own political power (subjective); • confidence in the responsiveness of the local authority.
Känsla av politisk kompetens (självbild) Förtroende för den kommunala styrelsens lyhördhet.
As far as the first aspect was concerned, the survey produced a less than positive overall picture.
Vad den första faktorn beträffar ger opinionsundersökningen ingen alltigenom positiv helhetsbild.
Three quarters of the respondents rated their own power in local politics as low (34 per cent) or very low (41 per cent).
Tre fjärdedelar av de tillfrågade bedömer den egna kommunalpolitiska kompetensen som låg (34 %) eller mycket låg (41 %).
But this overall finding is misleading, because it hides wide variations.
Totalbilden är mycket missvisande eftersom det bakom denna bild döljer sig stora skillnader.
Better educated people rate their own local political power significantly higher than people with less education.
Högutbildade har mycket högre tankar om den egna lokalpolitiska kompetensen än lågutbildade.
The characteristics of the locality and of the local party system have virtually no effect on people's sense of political power.
Boendegemenskapens och det lokala partisystemets karaktär har knappast någon betydelse för känslan av politisk kompetens.
It is very apparent that people feel they have more political power in national politics than in local politics.
Medborgarna känner sig märkligt nog ha större politisk kompetens på det nationella planet än inom den kommunala politiken.
This is striking given that local politics is closer and, therefore, easier to influence.
Det är uppseendeväckande med tanke på att den kommunala politiken är tänkt att vara mer näraliggande och lättare att påverka.
The perceived difference in power is greater in large municipalities, where people are more focused on national media and national issues.
I större kommuner, där medborgarna i större utsträckning följer rikstäckande media och intresserar sig för nationella frågeställningar, är den upplevda kompetensskillnaden större än i mindre kommuner.
Confidence in the responsiveness of local authorities is considerable in the Netherlands: 60 per cent of respondents had high (26 per cent) to very high (34 per cent) confidence in the authorities' responsiveness; 40 per cent had low (19 per cent) to very low (21 per cent) confidence.'There is a noticeable difference between older and younger respondents, with younger people often having greater confidence, and between large and small municipalities, with substantially more confidence felt in smaller municipalities.
Förtroendet för lyhördheten hos de kommunala myndigheterna i Nederländerna är inte litet: 60 % hyser ett stort (26 %) eller mycket stort (34 %) företroende för denna lyhördhet, 40 % har ett lågt (19 %) eller mycket lågt (21 %) förtroende.
There seems to be a strong correlation between confidence in local authority responsiveness and the general opinion of the authority: if the general opinion of the authority is positive, then people are more likely to have confidence in its responsiveness.
Det finns en klar skillnad mellan äldre och yngre - de yngre hyser ofta ett större förtroende - än mellan stora och små kommuner: i mindre kommuner finns det ett avsevärt större förtroende än i mindre.
Confidence in the responsiveness of local authorities is noticeably greater than confidence in the responsiveness of national government.
Kommunemas lyhördhet värderas påfallande högre än de nationella myndighetemas.
People from smaller municipalities are more inclined to draw such a distinction than people from larger municipalities, who are more likely to lump local and national government together.
Invånare i mindre kommuner är mer benägna att göra en sådan åtskillnad i sin bedömning än invånare i större kommuner, där man snarare är benägen att skära kommunala och nationella myndigheter över en kam.
There seems to be less interest in politics in large municipalities than in smaller municipalities (Denters 1998).
Intresset för politik visar sig vara mindre i stadskommuner än i mindre kommuner (Denters,1998).
As far as political involvement in local affairs is concerned, there still seem to be differences between men and women (Leijenaar and Niemöller 1998).
När det gäller det politiska engagemanget i kommunala angelägenheter visar det sig alltjämt finnas skillnader mellan män och kvinnor (Leijenaar och Niemöller, 1998).
Intention to vote is about the same among men and women.
Röstningsbenägenheten är ungefär jämnt fördelad mellan kvinnor och män.
But differences are apparent in other respects, particularly in smaller municipalities:
Det finns därutöver äkta skillnader att ta fasta på, vilka framfor allt visar sig i mindre kommuner:
3.3 Patterns of Public Participation
Mönster för allmänhetens medverkan
Individuals do not often come into contact with provincial government.
De enskilda medborgarna kommer sällan i kontakt med provinsmyndigheten.
Direct involvement is often limited to the most traditional form of participation, that is in elections, in this case elections for the provincial council.
Den direkta delaktigheten inskränker sig ofta till den mest traditionella formen: deltagande i val, i detta fall provinsförsamlingen.
Turnout at these elections is typically quite low—an average of 50 per cent on 8 March 1995—and strongly 'nationalised'; the results being determined only to a small extent by provincial issues and politicians.
Valen till provinsförsamlingarna utmärker sig genom ett lågt deltagande - den 8 mars 1995 uppgick deltagandet till 50 % - och en hög grad av påverkan från det nationella planet. Utgången bestämdes i mycket liten utsträckning av frågor eller politiker på provinsnivå.
These elections are sometimes referred to as 'elections without a mandate'.
Man har därför ibland talat om "val utan mandat".
A recent survey by the provincial government of Limburg showed that people's familiarity with, and interest in, provincial politics is generally limited.
Det framgår av en undersökning som provinsmyndigheten i Limburg nyligen gjort att kunskapen om och intresset för provinspolitiken i allmänhet är begränsade.
People can only be said to be interested in concrete, specific issues with which provincial government is involved, but they are not always aware of the role played by the province in such matters.
Endast när det är fråga om konkreta, specifika ämnen i vilka provisen är engagerad kan man tala om ett intresse, utan att man för den delen alltid är klar över provinsens roll.
In particular, turnout at the 1990 localauthority elections (at 62 per cent) was a great shock, which then lead to an intense debate about the need for political renewal.
Framför allt resultaten från kommunalvalen 1990 (62 %) orsakade en kraftig chock som i sin tur ledde till en intensiv debatt om nödvändigheten av politisk förnyelse.
The shock was especially severe in large cities, where turnout in some cases fell below the symbolic 50 per cent threshold.
Chocken var särskilt märkbar i de stora städerna, där valdeltagandet i några fall underskred den symboliska gränsen 50 %.
At the same time, it should be noted that large cities have always tended to have a low turnout, certainly
Man måste här notera att de stora städerna alltid uppnår lägre siffror, särskilt jämfört med kommunerna på landsbygden.
TABLE 10.6. Voter turnout at four elections in the Netherlands: elections for Tweede Kamer (Parliament), for gemeenteraad (local councils), for provinciale staten (provincial councils), and for the European Parliament)
TABELL 10.6: Valdeltagande vid fyra val i Nederländerna: parlamentsval (Tweede Kamer), kommunalval (Gemeenteraad), provinsval (Provinciale Staten) samt val till Europaparlamentet.
Table 10.6 shows why political scientists describe localauthority elections in the Netherlands as 'second-order elections'.
Det framgår av tabell 10.6 varför statsvetare betecknar kommunalvalen i Nederländerna som "tvåtredjedelsval" eller "second order elections".
Smeets, Denters, and Geurts (1998) investigated intention to vote at local authority elections and parliamentary elections.
Smeets, Denters och Geurts (1988) undersökte röstningsbenägenheten i samband med kommunalvalen och andrakammarvalen.
Some 78 per cent of respondents said they would definitely vote in localauthority elections, 13 per cent were not sure, and 8 per cent said they would definitely not vote.
För kommunalvalen gällde att 78 % uppgav att de säkert skulle gå och rösta, 13 % tvekade och 8 % uppgav att de säkert inte skulle rösta.
For parliamentary elections these percentages were 87 per cent, 8 per cent, and 5 per cent respectively.
Motsvarande siffror för andrakammarvalet uppgick till 87 %, 8 % respektive 5 %.
The size of the local authority seems to have little effect on intention to vote.
Kommunens storlek visade sig ha litet inflytande på avsikten att rösta.
Page 231
Oddskvot (c)
TABLE 10.7.
Deltagande % (a)
% participation3
Rangordning (d)
Contact with politician Contact with administration Letters/complaints Voting Petition
Brev/Klagomål Röstning Namninsamling
b Neighbourhood activities rank fifth in the list of the most popular types of participation. c The higher the odds ratio, the higher the degree of representative participation; participation in neighbourhood actions is thus fairly representative.
Exempel på vad som kan utläsas ur tabellen: a) 20 % av de tillfrågade uppger att de deltagit i grannskapsaktiviteter under de senaste 5 åren. b) Grannskapsaktiviteter kommer pä femte plats i listan över de mest populära formerna för deltagande. c) Ju högre oddskvot desto högre nivå på representativt deltagande.
d Neighbourhood actions rank eighth in the list of non-representative participation; only petitions are more representative.
Endast namninsamlingar är mer representativa.
Source: Denters and Geurts (1998c: 174-6).
Källa: Denters och Geurts, (1998c, s. 174-176).
Table 10.7 shows quite a large variety of types of participation in Dutch local government.
I tabell 10.7 anges ett relativt stort antal existerande former fór deltagande i styret på kommunal nivå i Nederländerna.
Voting is still the most common form of participation, followed by contacts with the local officials, addressing letters or complaints to the competent authority, and submitting petitions (what might be considered the 'respectable' methods of participation).
Av tabellen framgår att röstning alltjämt är den vanligaste formen för deltagande. Därefter följer i rangordning kontakter med tjänstemän, överklaganden och klagomål till behöriga instanser samt namninsamlingar: så att säga "kungsvägen" för medborgarnas deltagande.
'Public discussion', or formal consultation at a public meeting, scores relatively low.
Offentliga rådslag - institutionaliserad rådfrågning inom ramen för ett offentligt möte - står relativt långt ned på listan.
This form of participation requires a lot of effort, while it is often perceived as yielding relatively low returns..
Det är en form för deltagande som kräver relativt stora insatser i förhållande till det ofta ganska ringa mervärde som man uppfattar att den tillför.
The diminishing appeal of this approach is accompanied by an energetic search for new ways of consulting the general public in public decisionmaking processes (cf. sect. 5 below).
Den sjunkande populariteten för denna form för deltagande går hand i hand med ett ihärdigt sökande efter nya metoder för att rådfråga allmänheten inom ramen för offentliga beslutsprocesser (se även avsnitt 5 nedan).
Denters and Geurts (1998c), from whom Table 10.7 has been taken, have investigated more closely the social representativeness of the different forms of participation (see last two columns of Table 10.7).
Denters och Geurts (1998c), hos vilka tabell 10.7 är hämtad, har närmare undersökt den sociala representativiteten för de olika formerna för deltagande (se de två kolumnerna längst till höger i tabell 10.7).