natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In its monitoring of budgetary developments for the excessive deficit pro­cedure, the Commission, as well as examining compliance with the gov­ernment deficit and debt criteria, has also to take into account whether the government deficit exceeds government investment expenditure (Article 104c(3)).
När kommissionen granskar utvecklingen av de offentliga finanserna i samband med förfarandet vid alltför stora underskott måste den för­utom att undersöka om kriterierna om underskott och skuld är upp­fyllda även beakta huruvida den offentliga sektorns underskott översti­ger utgifterna för de offentliga investeringarna (artikel 104c.3). I artikel 2 i protokoll nr 5 definieras investeringar som fasta bruttoinve­steringar.
(*) Denotes that government investment expenditure is greater than or equal to the government deficit.
(*) De offentliga investeringarna är större eller lika med underskottet i den offentliga sektorns finanser.
Table 4.3 shows government investment expenditure as a percentage of GDP in the Member States in the years 1993 to 1997.
I tabell 4.3 visas utgifterna för de offentliga investeringarna som en procentandel av medlemsstaternas BNP under åren 1993-1997.
Data for years in which government investment expenditure was greater than or equal to the government deficit are shown with an asterisk (*).
De år då utgifterna för de offentliga investeringarna översteg eller var lika med underskottet i den offentliga sektorns finanser är markerade med en asterisk (*).
There has been some tendency in recent years for government investment expenditure to be reduced relative to GDP.
Under senare år har utgifterna för de offentliga investeringarna ten derat att minska i förhållande till BNP.
Some of this reduction is due to sales of capital assets (recorded as negative investment expenditure) and to a shift towards the private financing and operation of public infrastructure investments.
En del av denna minskning beror på försäljning av anläggningstillgångar (vilket registreras som en negativ investering) och på en förändring i riktning mot privat finansiering och genomförande av offentliga infrastrukturinvesteringar.
For the Community as a whole the government investment share has fallen since 1993 by 0.6 percentage points to 2.1 % of GDP in 1997.
I gemenskapen som helhet har de offentliga investeringarnas andel av BNP sedan 1993 sjunkit med 0,6 procentenheter till 2,1 % 1997.
However, with the successful curtailing of deficits, nine Member States (Denmark, Spain, Ireland, Luxembourg, the Netherlands, Austria, Portugal, Finland and Sweden) had government investment expenditure in 1997 greater than or equal to the government deficit (or were in surplus).
Efter den framgångsrika saneringen av de offentliga finanserna var emellertid utgifterna för de offentliga investeringarna 1997 större än eller lika med underskottet i den offentliga sektorns finanser (vissa stater uppvisade överskott i de offentliga finanserna) i nio medlemsstater (Danmark, Spanien, Irland, Luxemburg, Nederländerna, Österrike, Portugal, Finland och Sverige).
Ireland and Luxembourg have been in this position throughout the period since 1994, and Denmark, the Netherlands and Portugal since 1996.
Irland och Luxemburg har befunnit sig i denna situation sedan 1994, och Danmark, Nederländerna och Portugal sedan 1996.
Portugal in 1996, is the only example of a Member State with a government deficit higher than 3.0% of GDP but with investment expenditure greater than the deficit.
Portugal år 1996 är det enda exemplet på en medlemsstat där underskottet i den offentliga sektorns finanser var större än 3,0 % av BNP, men där utgifterna för de offentliga investeringarna var större än underskottet i de offentliga finanserna.
In all the other cases mentioned above the government deficit was less than 3.0 % of GDP.
I alla de andra fall som nämns ovan var underskottet i den offentliga sektorns finanser mindre än 3,0 % av BNP.
'Sustainability' is mentioned in Article 109j(l) of the Treaty, which specifies that the Commission has to examine whether Member States have achieved 'a high degree of sustainable convergence' and that the convergence criterion for the public finances relates to 'the sustainability of the government financial position'.
Begreppen "hållbar/varaktig" nämns i artikel 109J.1 i fördraget, i vilken det föreskrivs att kommissionen skall granska om medlemsstaterna har uppnått "en hög grad av varaktig konvergens" och att konver genskriteriet om den offentliga sektorns finanser hänger samman
Treaty assumes as a matter of principle that its public finances are sustain able.
med "en hållbar finansiell ställning för den offentliga sektorn".
Moreover, Article 104c(3) of the Treaty specifies that for the examination of the government budgetary position '... all other relevant factors, including the medium-term economic and budgetary position of the Member State' should be taken into account.
I artikel 104c.3 i fördraget anges dessutom att vid granskningen av den offent liga sektorns finansiella ställning skall "... alla övriga faktorer av bety delse, inbegripet medlemsstaternas ekonomiska och budgetmässiga läge på medellång sikt " beaktas.
In assessing convergence achievements and readiness for participation in the single currency, it is of utmost importance that sound government budgetary positions shall be achieved durably and that Member States shall be in a position to ensure on a continuing basis that they 'avoid excessive government deficits' in the third stage of EMU.
När graden av konvergens och medlemsstaternas beredskap att delta i den gemensamma valutan skall bedömas är det av största betydelse att medlemsstaterna uppnår varaktigt sunda offentliga finanser och att de är i en position där de kan säkerställa att de kontinuerligt "undviker allt för stora underskott i den offentliga sektorns finanser" under den tredje etap pen av EMU.
When assessing the sustainability of the public finances, the following issues must be addressed:
När det skall bedömas om den finansiella ställningen för den offentliga sektorn är hållbar måste det tas hänsyn till följande:
— The state of the public finances is influenced by the economic cycle: during recessions, the cycle exerts a negative influence on the govern ment budget but this influence is reversed and even becomes positive during phases of economy recovery.
— Den finansiella ställningen för den offentliga sektorn påverkas av konjunkturcykeln. Under lågkonjunkturer påverkas de offentliga finanserna negativt av konjunkturcykeln, men denna påverkan upp hävs och blir till och med positiv under perioder av ekonomisk upp gång.
To be sustainable, the improvement in Member States' budgetar}' positions should result mainly from budgetary adjustment measures and should thus be of a structural nature instead of resulting predominantly from the recovery in cyclical conditions.
För att förbättringar i medlemsstaternas offentliga finanser skall vara hållbara bör de huvudsakligen vara en följd av diskretionära budgetåtgärder och bör således vara av strukturell karaktär istället för att huvudsakligen orsakas av en uppgång i konjunkturen.
The influence of the cycle on budgetary positions in the Member States is explored in Section 4.3.1.
Konjunkturcykelns inverkan på den offentliga sektorns finansiella ställning i medlemsstaterna undersöks i avsnitt 4.3.1.
— There is concern that there may have been over-reliance on measures to reduce the deficit which are of a 'one-off' nature, only reducing the deficit in a single year and not of a structural nature with lasting impact.
— Det finns en viss oro för att medlemsstaterna i alltför hög grad förlitat sig på saneringsåtgärder som är av engångskaraktär, det vill säga åtgärder som endast minskar underskottet ett enda år och som inte
adjustment measures taken, with measures reducing current expenditure appearing to give more successful results than revenue increases or cuts in capital spending, the latter corresponding to government investment and capital transfers.
Åtgärder som minskar löpande utgifter förefaller ge bättre resultat än intäktsökningar eller minskningar av kapitalutgifter, vilka motsvarar offentliga investeringar och kapitaltransfereringar.
Section 4.3.3 looks at the size and composition of the Member States' budgetary adjustments achieved so far.
I avsnitt 4.3.3 analyseras omfattningen och sammansättningen av de saneringsåtgärder som med lemsstaterna hittills genomfört.
For 1998 and beyond, an indication of where Member States are aiming to take their public finances is given by the medium-term objectives set out in their convergence programmes.
- En fingervisning om vilka planer medlemsstaterna har för de offent liga finanserna för 1998 och därefter, erhålls genom de medelfristiga målsättningar som anges i medlemsstaternas konvergensprogram. Dessa granskas i avsnitt 4.3.4.
Finally, the sustainability of public finances can also be assessed by examining the factors which determine the underlying dynamics of the path of the government debt ratio.
- Slutligen kan hållbarheten i den offentliga sektorns finansiella ställning bedömas genom att de faktorer som påverkar den offentliga skuldkvotens underliggande dynamik granskas.
These are: the primary balance which corresponds to the government budget balance excluding interest pay ments, the contribution of debt sendee costs and nominal GDP growth or the so-called 'snowball effect', and other factors which contribute to changes in the stock of government debt.
Dessa utgörs av följande: det primära saldot vilket motsvarar saldot i de offentliga finanserna exklusive räntekostnader, bidraget från utgifter för rän tor och amorteringar och nominell BNP eller så kallad "snöbollseffekt" samt andra faktorer som bidrar till förändringar av den offent liga sektorns skuld.
Section 4.3.5 examines these elements in more detail.
I avsnitt 4.3.5 granskas dessa faktorer närmare.
The state of the public finances is influenced by the cyclical position of the economy: during recessions, the cycle exerts a negative influence on the government budget and widens the deficit by depressing revenues and pushing up social expenditure.
De offentliga finanserna påverkas av konjunkturläget i ekonomin.
During recessions, the actual government deficit is larger than the deficit corrected for the influence of the cycle, while the reverse is true during expansions.
Under lågkonjunkturer påverkas den offentliga sektorns finanser negativt och underskottet stiger genom att intäkterna sjunker och de sociala utgifterna stiger.
During most of this decade, the cycle has had an adverse impact on Member States' government deficits.
Denna negativa påverkan upphävs och blir till och med positiv under perioder av ökad ekonomisk aktivitet.
During the recession of the early 1990s, the influence of the cycle on Member States' government budgets became negative. Since then, actual government deficits have been larger than the underlying cyclically adjusted deficits in most Member States.
Under låg konjunkturer är det faktiska underskottet i de offentliga finanserna större än det konjunkturrensade underskottet, medan det omvända gäller under ekonomiska högkonjunkturer.
Influence of the cycle on government surplus/deficit
Konjunkturens inverkan på saldot för de offentliga finanserna
(general government net lending (+)/net borrowing (-) as percentage of GDP)
(offentliga sektorns finansiella sparande i procent av BNP)
method (") show that the actual deficit for the Community as a whole has remained larger than the cyclically adjusted deficit from 1993 onwards and is expected to remain so even in 1998 (see Table 4.4).
Beräkningar som grundar sig på kommissionens metod för konjunkturrensningC'-) visar att det faktiska underskottet för gemenskapen som helhet sedan 1993 har varit större än det konjunkturrensade underskottet och förväntas förbli så under 1998 (se tabell 4.4).
When the economy recovers from a recession, the negative impact of the cycle on the government budget gradually diminishes and these changing cyclical conditions therefore contribute to an improvement in the actual deficit.
När den ekonomiska aktiviteten återigen tar fart efter en lågkonjunktur minskar gradvis konjunkturlägets negativa inverkan på de offentliga finanserna och denna förändring av konjunkturläget leder därför till att det faktiska underskottet minskar.
To be sustainable, however, the improvement of the deficit should not be predominantly the result of a recovery in the cycle but should mainly derive from budgetary adjustment measures of a structural nature.
För att vara hållbart bör emellertid minskningen av underskottet inte huvudsakligen orsakas av ett gynnsammare konjunkturläge, utan bör främst vara följden av saneringsåtgärder av strukturell karaktär.
With the recovery in 1994 and 1995, cyclical conditions improved slightly in most Member States and more than half of the deficit reduction in the Community as a whole during this period originated from improving cyclical conditions.
Med den ekonomiska återhämtningen 1994 och 1995 förbättrades kon junkturläget något i de flesta medlemsstater och mer än hälften av minskningen av underskotten i gemenskapen som helhet under denna period var följden av ett förbättrat konjunkturläge.
Cyclical conditions worsened again, however, during the growth pause beUveen mid-1995 and mid-1996 and held back the reduction in government deficits which took place in almost all Member States.
Under den ekonomiska avmattning som varade från mitten av 1995 till mitten av 1996 försämrades dock återigen konjunkturläget, vilket höll tillbaka den minskning av underskotten i de offentliga finanserna som ägde rum i nästan alla med lemsstater.
The actual deficit for the Community as a whole was reduced by 0.8 percentage points of GDP in 1996, whereas the improvement in the cyclically-adjusted deficit was even larger and amounted to 1.0 percentage point.
Det faktiska underskottet i gemenskapen som helhet mins kade med 0,8 % av BNP 1996, medan minskningen av det konjunkturrensade underskottet var ännu större och uppgick till 1,0 % av BNP.
With actual growth returning above its trend growth rate in 1997, cyclical conditions improved again and helped to reduce the government deficit in most Member States.
Tack vare en faktisk tillväxt som 1997 åter var snabbare än den trend mässiga tillväxten förbättrades konjunkturläget igen, vilket bidrog till att
(") See Commission of the European Communities (1995), 'Technical note: the Commission services' method for the cyclical adjustment of government budget balances', European Economy, No GO, November.
C') Se Europeiska gemenskapernas kommission (1995), "Teknisk anmärkning: Kommissionens metod för konjunkturrensning av den offentliga sektorns Finanser", European Economy, nr fil), november.
The cyclically-adjusted deficit figures published by international organisations such as the IMI" and the OECD are generally lower than those calculated bv the Commission services and present a more favourable picture.
De uppgifter om de konjunkturrensade underskotten som offentliggörs av internationella organisationer, såsom IMF och OECD, är i allmänhet lägre än de som beräknas av kommissionen och ger därför en mer gynnsam bild.
except Greece, cyclically-adjusted deficits were situated even lower in those countries where the cycle continued to exert a negative influence on the government deficit.
Eftersom de faktiska underskotten 1997 var lika med eller mindre än gränsvärdet på 3 % av BNP i alla med lemsstater förutom Grekland, var de konjunkturrensade underskotten ännu lägre i de länder där konjunkturläget fortsatte att ha en negativ inverkan på underskottet i den offentliga sektorns finanser.
The cyclically-adjusted deficits in Ireland, Finland and the United Kingdom — Member States where the cycle had a positive influence on the government budget in 1997 due to vigorous economic growth — were situated above the actual budget positions but also in these countries they remained well below the 3% GDP threshold, while in Denmark both balances were in surplus.
De konjunkturrensade underskotten i Irland, i Finland och i Förenade kungariket — medlemsstater där konjunkturläget hade en positiv inverkan på de offentliga finanserna 1997 tack vare snabb ekonomisk tillväxt- var större än de faktiska saldona, men även i dessa länder låg de klart under gräns värdet på 3 % av BNP och i Danmark var båda saldona positiva.
For most Member States, the largest part of the progress in reducing budget deficits which has been achieved over the period 1993-97 results from discretionary tightening while only a minor part can be ascribed to the cyclical upturn since 1993.
I de flesta medlemsstater berodde den största delen av den förbättring av de offentliga finanserna som skedde under perioden 1993-97 på diskretionära åtstramningsåtgärder, medan endast en mindre del kan för klaras av att konjunkturläget förbättrats sedan 1993.
Only in Ireland can the improvement in the government deficit be principally attributed to beneficial cyclical developments, while in Denmark and Finland the improvement in cyclical conditions also contributed to a large extent to the reduction in the government deficit.
Endast på Irland kan minskningen av underskottet i den offentliga sektorns finanser huvudsakligen förklaras av en gynnsam konjunkturutveckling, men även i Danmark och Finland bidrog det förbättrade konjunkturläget i stor utsträckning till minskningen av underskottet i de offentliga finanserna.
Cyclically-adjusted deficits are expected to stabilise or to decline slightly in most Member States in 1998 and adjustment efforts are thus not being relaxed.
De konjunkturrensade underskotten förväntas stabiliseras eller minska ytterligare något i de flesta medlemsstater under 1998 och således har saneringsarbetet inte avmattats.
As economic growth is forecast to remain vigorous in 1998, cyclical conditions are expected to contribute to the further improvement in actual deficits.
Eftersom prognoserna för 1998 tyder på fortsatt snabb ekonomisk tillväxt, förväntas konjunkturläget bidra till att de faktiska underskotten minskar ytterligare.
In several Member States the governments have included among their adjustment measures the adoption of oneoff measures with only a tem porarily beneficial impact on the budgetary situation.
I flera medlemsstater har regeringarna medtagit engångsåtgärder bland sina saneringsåtgärder med endast tillfälligt gynnsam effekt på underskottet i den offentliga sektorns finanser.
In some cases, because of the unusual or complex nature of the transactions involved, it was necessary for Eurostat to give a ruling on whether such transactions should be accounted for as reducing the deficit (see annex).
På grund av vissa transaktioners ovanliga eller komplicerade karaktär har Eurostat i vissa fall
ing expenditure or asymmetrically recording the receipts and expenditure aspects of a budgetary operation; oneoff measures thus do not generally correct underlying public finance imbalances.
Engångsåtgärder minskar endast tillfälligt underskottet i den offentliga sektorns finanser genom att inkomster koncentreras till ett eller ett fåtal år, utgifter skjuts upp eller genom att de inkomster och utgifter som en åtgärd medför bokförs asymmetriskt. I allmänhet korrigerar engångsåtgärder således inte underliggande obalanser i de offentliga finanserna.
As they only have a temporary effect on the budget, these operations need to be replaced by measures of a more durable nature with lasting impact.
Eftersom de endast har en tillfällig inverkan på de offentliga finanserna måste dessa transaktioner ersättas med åtgärder av mer varaktig karaktär som har bestående effekter.
When undertaken at the start of the consolidation process, however, such measures may contribute to a rapid reduction of the deficit and thereby help to reverse expectations of a further deterioration of the government's budgetary position, while during economic slowdowns they ma}' restrain the worsening of the government deficit and thereby prevent it from getting out of hand.
Om engångsåtgärderna vidtas i början av konsolideringsprocessen kan de dock bidra till att underskottet snabbt minskar och därmed bidra till att dämpa förväntningarna om en ytterligare försämring av situationen för de offentliga finanserna, samtidigt som de i en lågkonjunktur kan bromsa ökningen av underskottet i den offentliga sektorns finanser och därmed förhindra att underskottet skenar iväg.
In general, it is common practice for government budgets to include several such measures and the magnitude of each of these measures usually remains small.
I allmänhet brukar budgetar inom den offentliga sektorn innehålla flera sådana åtgärder och varje åtgärds omfattning är vanligtvis liten.
Oneoff operations on the revenue side include the collection in one year of receipts from the sale of buildings and intangible assets, such as for example the sale of mobile phone licences in Belgium and Austria, or receipts from temporar}' fiscal measures, such as the euro-tax package in Italy.
Engångsåtgärder på inkomstsidan omfattar bland annat intäkter under ett år från försäljning av byggnader och immateriella tillgångar, som till exempel försäljning av mobiltelefonilicenser i Belgien och Österrike, eller intäkter från tillfälliga skatteåtgärder, såsom euroskattepaketet i Italien. På utgiftssidan omfattar de uppskjutande av utgifter för offent liga investeringar eller av utbetalningar.
The exceptional pay ments made by TeleDanmark in Denmark, France Télécom in France, the Postsparkasse in Austria and the Banco Nacional Ultramarino in Portugal to the government are examples of measures which have a temporary positive effect on the budget at the cost of future expenditure.
De extraordinära inbetalningar till staten som gjorts av TeleDanmark i Danmark, France Télécom i Frankrike, Postsparkasse i Österrike och Banco Nacional Ultramarino i Portugal är exempel på åtgärder som har en tillfälligt positiv effekt på de offentliga finanserna till priset av framtida utgifter.
In return for these exceptional receipts, the governments in these Member States took over future pension payments to the employees of these enterprises.
Som motprestation för dessa extraordinära inbetalningar påtog sig regeringarna i dessa medlemsstater ansvaret för framtida pensionsutbetalningar till de anställda i dessa företag.
Through these operations, receipts were recorded in the government accounts in one particular year only while additional pension payments will have to be made in future vears.
Genom dessa transaktioner bokfördes intäkter i de offentliga finanserna ett visst år, medan ytterligare pensionsutbetalningar kommer att behöva göras i framtiden.
Even though oneoff measures have made some contribution to the deficit reductions achieved since the start of the second stage of EMU and several of them were concentrated in 1997, the scale of these measures can be regarded as small relative to the overall adjustment effort.
Även om engångsåtgärder till viss del har bidragit till de minskningar av underskotten som genomförts sedan den andra etappen av EMU
that the ongoing trend of deficit and debt reduction is planned to be continued in future years.
I dessa kalkyler för de offentliga finanserna bekräftas att den pågående trenden mot allt lägre underskott och skuldsättning planeras fortsätta under de kom mande åren.
In the detailed presentation for each Member State in Section 4.4, reference is made to the larger oneoff transactions as well as to their importance relative to the total adjustment achieved.
I den närmare framställning avseende varje medlemsstat som görs i avsnitt 4.4 tas de största engångsåtgärderna upp liksom deras betydelse i förhållande till de totala uppnådda saneringsresultaten. taten.
There is ample evidence that both the size and composition of budgetary adjustments are important in determining whether they will be successful in having a durable impact on the government's budgetary position and thus in shifting the government debt ratio onto a declining path.
Det finns tydliga belägg för att både omfattningen och sammansättningen av saneringsåtgärderna har betydelse för om dessa åtgärder kommer att ha en varaktig inverkan på situationen för de offentliga finanserna och om de således kommer att försätta skuldkvoten på en nedåtgående trend.