natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It was just a different form of capitalism developing in the South, and a political economy and building activity with a much more extensive informal sector than in the West and North of Europe (Leontidou, 1990).
18- annorlunda form av kapitalism som utvecklades i söder och en ekonomi och en byggnadsverksamhet med en mycket mer utbredd informell sektor än i Väst- och Nordeuropa (Leontidou 1990).
Another important difference demonstrated by the Mediterranean urban landscape is that it is dominated by tradition and historical memory to a much higher degree than the Anglo-American one.
En annan viktig skillnad som Medelhavsområdets stadslandskap uppvisar är att det domineras av tradition och historiska minnen till mycket högre grad än det angloamerikanska.
Ancient and Medieval monuments, from a period when civilisation and development centred around the Mediterranean, constitute an important attribute of South European cities.
Antika och medeltida monument från en tid då civilisationen och utvecklingen kretsade kring Medelhavet utgör ett viktigt attribut i de sydeuropeiska städerna.
Monuments are also crucial in national identity building and collective memory.
Monumenten är också viktiga för uppbyggnaden av den nationella identiteten och det kollektiva minnet.
With the central role of the re-invention of tradition in postmodern urbanism, this type of landscape now becomes especially valuable.
Med återupptäckandet av traditionen i den postmoderna urbanismen och den centrala roll som denna spelar blir denna typ av landskap nu särskilt värdefullt.
Mediterranean cities do not have to "re-invent" anything: their tradition has been always acknowledged around the world and was based on these monuments as national but also global symbols of Western civilisation (Harvey 1996: 309-10, Loukaki 1997).
Medclhavsstäder behöver inte "återupptäcka" någonting, eftersom deras tradition alltid har varit erkänd runt om i världen och grundat sig på dessa monument som inte bara nationella utan också globala symboler fór den västerländska civilisationen (Harvey 1996: 309-10, Loukaki 1997).
The re-invention of tradition is one of the strategies developed by postmodern European cities in order to enhance their visibility in the context of place marketing (Kearns and Philo eds 1993).
Återupptäckandet av traditionen är en av de strategier som utvecklats av de postmoderna europeiska städerna för att förstärka deras synlighet när det gäller att marknadsföra sig (Keams och Philo red. 1993).
In postmodern Europe, the field of production gives way to that of consumption and communications, and in order to face globalization and
I det postmoderna Europa ger produktionen vika för konsumtion och kommunikation, och för att kunna möta globaliseringen och nyliberala handlingslinjer utvecklar städerna nya strategier för stadsförvaltningen.
neoliberal politics, cities develop new strategies of urban governance.
Konkurrens mellan städerna leder till en uppbyggnadsprocess av städer som grundar sig på utformning snarare än planering (Blacksell m.fl. red. 1994, Jensen-Butler m.fl. red. 1996, Bailly m.fl. 1996, Leontidou 1997).
Cities compete for the attraction of funding and entrepreneurial interest by enhancing visibility.
Städer tävlar om att dra till sig finansiering och företagens intresse genom att öka synligheten.
They try to attract international tourism, they compete for hosting international events and conferences, and they advertise the particularities of their landscapes and their reinvented traditions.
De försöker locka till sig turister från hela världen, de tävlar om att vara värdar för internationella evenemang och konferenser och annonserar om vilka specifika drag landskapet har, liksom de återupptäckta traditionerna.
Interest in landscape and the contribution of imagination and aesthetics in city building are thus now in the centre of attention in postmodern European cities, and have an impact on the way urban quality of life is assessed.
Intresset för landskapet och bidrag till fantasi och estetik i byggandet av städerna befinner sig nu i centrum för uppmärksamheten i de postmoderna europeiska städerna och påverkar hur livskvaliteten i städerna värderas.
Urban governance has passed to a neoliberal emphasis on design rather than planning: urban morphology and protection of traditional buildings and spaces, rather than the provision of social infrastructure.
Städemas förvaltning har gått över till en nyliberal betoning på utformning snarare än planering, dvs. stadsmorfologi och skydd av traditionella byggnader och platser hellre än tillhandahållandet av en social infrastruktur.
There is a growing respect to monumentality, renovation of inner cities, recycling of industrial spaces, waterfront developments, and, in general, local interventions rather than structure planning (Kearns et al. eds 1993, Berry et al. eds 1996, Jensen-Butler at al. eds 1996).
Det finns en allt större respekt för monumentalitet, renovering av innerstäder, återvinning av industriområden, utveckling av hamnområden och, rent allmänt, lokala satsningar snarare än strukturplanering (Kearns m.fl. red. 1993, Berry m.fl. red. 1996, Jensen-Butler m.fl. red. 1996).
As all these strategies are developed unevenly in European space, a re-polarization in the context of Mediterranean Europe has been already observed (Leontidou 1995).
Eftersom alla dessa strategier utvecklas ojämnt över Europa har man redan kunnat konstatera en återpolarisering i fråga om det europeiska medelhavsområdct (Leontidou 1995).
The increasingly rapid evolution of society and the paradigmatic shifts summarised above has also determined a quite radical change in the definition of quality of life.
Samhällets allt snabbare utveckling och de paradigmskiften som sammanfattats ovan har också lett till en ganska radikal förändring av definitionen på livskvalitet.
In particular new theoretical dimensions become more and more important.
I synnerhet har nya teoretiska dimensioner blivit allt viktigare.
On one side, quality of life today does not mean simply availability of resources (material and non· material) but also easy accessibility and use of them.
Å ena sidan syftar livskvalitet i dag inte enbart på tillgången till resurser (materiella och icke-materiella), utan även på tillgängligheten och bruket av dem.
Time issues, information elements, level of competence in using technological every-day-devices, level of freedom in making choice between different solutions constitute important elements to be considered in order to measure people well-being.
Tidsaspekter, information, kompetensnivån för användning av teknologiska produkter i vardagslivet och friheten att kunna välja mellan olika lösningar utgör viktiga element vid mätning av människors välbefinnande.
Many of these themes has been conceptualised by different sociologist, philosophers and economists (for example Nussbaum and Sen, 1993; Gershuny, 1993), nevertheless their operationalisation in terms of construction of social indicators, which are valid and reliable, is still very difficult.
Trots att många av dessa teman har analyserats av olika sociologer, filosofer och ekonomer (t.ex. Nussbaum och Sen 1993; Gershuny 1993), är det fortfarande mycket svårt att använda dessa för att utforma sociala
cultivated by dominant social groups and the middle classes.
19· indikatorer som är meningsfulla och pålitliga.
Approaches changed during the 1970s, as outlined below, and across different spaces.
Synsättet ändrades under 1970talet, vilket beskrivs nedan, och detta på olika platser.
The traditional urban indicators model has been criticized as ethnocentric, presenting what are basically Anglo-American cultures, as universal, as outlined in the previous section.
De traditionella storstadsindikatorcrna har kritiserats för att vara etnocentriska och för att framställa det som huvudsakligen är angloamerikansk kultur som något allmängiltigt, vilket framgår av föregående avsnitt.
After the 1970s, critical approaches by anti-consumerist and ecological movements occupied centre-stage.
Sociala rörelser i storstäderna betonade livskvalitet och lycka och tog särskilt fasta på skillnader i städerna (Pickvance m.fl. 1991).
The most widely used example by urban analysts was the process of urban renewal, where innovation in terms of urban space tended to dislocate former residents and could render them homeless: this is the renovation-deportation example, criticized by French urban analysts throughout the 1970s (Lefebvre 1991, Laborde 1994).
Detta är ett exempel på renoveringslvångsförflyltning som kritiserades av franska forskare i ämnet under sjuttiotalet (Lcfcbvrc 1991, Laborde 1994).
Urban social movements also sprang up since the 1970s in other European cities.
Sociala rörelser i storstäderna började även dyka upp under sjuttiotalet i andra europeiska städer.
Movements were not only defensive against deportation; there were movements against industrial relocation, movements opposing technical infrastructure provision and even building regulations.
Det fanns även rörelser som var emot omlokalisering av industrier, rörelser som motsatte sig upprättandet av en teknisk infrastruktur eller till och med byggnadsbestämmelser.
Their anti-consumerism was prophetic for the host of writings on urban sustainability at present.
Deras ståndpunkt mot konsumtionssamhället förebådade dagens stora mängd litteratur om ekologisk hållbarhet i storstäderna.
Postmaterialist values are also reflected in postmodern thinking, but, as argued above, the main drive behind the cultural turn is materialist: urban competition and place marketing.
Postmaterialistiska värderingar återspeglas oekså i det postmoderna tänkandet men den huvudsakliga kraften bakom den kulturella vändningen är, i enlighet med vad som sagts ovan, materialistisk: konkurrensen mellan städerna och marknadsföring av platser.
Levels of life quality, and the consequent indicators, are difficult to conceptualise at the agglomeration level, cross-culturally and across nations.
Det är svårt att formulera begreppet livskvalitet och indikatorerna på livskvalitet som ett sammansatt begrepp som skall gälla oberoende av kultur eller land.
In order to re-insert a comparative perspective which will not ignore urban cultures different from those in the core of Europe and the USA, multi-dimensional systems of assessment of quality of life and policy therein are necessary for geographers and planners.
För att återinföra ett komparativt perspektiv som inte utelämnar storstadskullurer som skiljer sig från dem i kärnområdena i Europa och USA, är flcrdimcnsionella system för värdering av livskvaliteten och riktlinjer för politiken nödvändiga för geografer och planerare.
The concept of equity, and its implications for quality of life indicators is discussed in Section 2.2.3.
Begreppet rättvisa och vad det innebär för indikatorerna på livskvalitet diskuteras i avsnitt 2.2.3.
Quality of life and information and communication technologies
Livskvalitet samt informations- och kommunikationsteknik
In parallel to the concerns and cultural shifts discussed in the previous Section, major societal changes are appearing on the wake of the diffusion of Information and Communication Technologies (ICT).
Parallellt med de aspekter och kulturella förändringar som diskuterades i föregående avsnitt, resulterar spridningen av informations- och kommunikationsteknik i omfattande samhälleliga förändringar.
These are now so widespread that they affect every aspect of our everyday life.
Informations- och kommunikationstekniken är nu så vida spridd att den påverkar hela vår vardag.
Working, shopping, travelling, banking, receiving services from our local council, going to the hospital or to the cinema are all activities that come in contact with ICT to a greater or lesser extent.
När vi arbetar, handlar, reser, går till banken, använder oss av kommunala tjänster, åker till sjukhuset eller går på bio kommer vi ständigt mer eller mindre i kontakt med informations- och kommunikationstekniken.
A significant proportion of our children's heroes, whether toys, bugs, or fictional brothers, are entirely computer generated and bear little or no resemblance to human beings.
En stor del av barnens hjältar, vare sig det rör sig om leksaker, transformers eller fantasifigurer, är helt skapade av datorer och liknar människor bara till en liten del eller inte alls.
Some commentators herald this as the dawn of a new bright future, a true revolution comparable to the agrarian and industrial revolutions of the past (see for example Toffler 1980).
Vissa proklamerar detta som den nya lysande framtidens gryning, en sann revolution som kan jämföras med tidigare jordbruksreform eller den industriella revolutionen (se exempelvis Toffler 1980).
Others are more sceptical and argue that there is nothing inevitable or necessarily radiant about a technology-driven future.
Andra är mer skeptiska och hävdar att det inte finns något oundvikligt eller särskilt fantastiskt med en framtid som styrs av tekniken.
The direction and shape of our future is very much in our hands and likely to include both positive and far less positive features.
Vilken riktning framtiden kommer att ta eller hur den kommer att se ut ligger till stor del i våra egna händer och kommer med största sannolikhet att innehålla såväl positiva som betydligt mindre positiva drag.
Education and awareness of both sides of the coin are our best defence against undesirable scenarios of our future being dominated by corporate Big Brother (see for example Masser and Wegener, 1996 in the context of Geographic Information Systems).
Att vi är utbildade och väl medvetna om såväl medaljens fram- som baksida är det bästa försvaret mot att framtiden tar oönskadc vändningar och styrs av Storebror (se exempelvis Masser och Wegener 1996 i samband med de geografiska informationssystem).
Others still take amore economic driven perspective and point to the paradox of continued massive investment in ICT over the last 20 years without any discernible growth in productivity (Landauer, 1995).
Andra intar fortfarande en mer ekonomistyrd ställning och pekar mot paradoxen att man under de senaste tjugo åren fortsatt att investera enorma mängder i informations- och kommunikationstekniken utan att man kunnat konstatera någon som helst tillväxt i produktionen (Landauer 1995).
The policy debate in Europe has been very much driven by economic concerns over the persisting high rates of unemployment, particularly among the young, and issues of growth and competitiveness over the next century (CEC, 1993).
Den politiska debatten i Europa har till mycket stor del drivits av ekonomisk oro över den fortsatt höga arbetslösheten, i synnerhet bland ungdomar, samt tillväxt- och konkurrensfrågor under nästa århundrade (kommissionen 1993).
The term "Information Society" has come to embrace the wide ranging set of policies pursued by national government and the EC to ensure that the technological developments in the ICT field are harnessed to deliver jobs and continued prosperity.
Termen "informationssamhället" har kommit att omfatta den enorma vidden av olika handlingslinjer som följts av de nationella regeringarna och EG för att säkerställa att den tekniska utvecklingen inom informations- och kommunikationstekniken tas i anspråk för att skapa arbetstillfällen och fortsatt välstånd.
Whilst the emphasis is on economic issues, there is also a recognition that ICT developments pose challenges and opportunities in a much wider sphere, including issues of democracy and participation, social inclusion, equal opportunities, and equal access to people with disabilities (see CEC, 1996)
Samtidigt som betoningen ligger på ekonomiska frågor, erkänner man också att utvecklingen inom informations- och kommunikationstekniken skapar utmaningar och möjligheter på ett mycket större område, inbegripet frågor som rör demokrati och deltagande, social integration, lika möjligheter samt lika tillgång till arbetsmarknaden för människor med funktionshinder (se kommissionen 1996).
With these considerations in mind, there is little doubt that ICTs do affect the quality of life.
Mot bakgrund av detta är det ingen större tvekan om att informations- och kommunikationstekniken verkligen påverkar livskvaliteten.
But how can we operationalise and measure the impacts?
Men hur kan vi mäta effekterna och verkställa dem?
How can we monitor policies and disentangle the effects of individual initiatives from the broader social and technological context within which they take place?
Hur kan vi övervaka handlingslinjer och urskilja vilken effekt individuella initiativ har, ur det vidare sociala och tekniska sammanhang inom vilket de verkar?
To address these questions, the review of current literature is of limited help.
För att besvara dessa frågor är översikten av aktuell litteratur bara till viss hjälp.
Although there is a considerable body of research on indicators and dedicated journals such as Social Indicators Research, the contribution and challenges that ICT pose to the quality of life are as yet little explored.
Social Indicators Research, har det bidrag och de utmaningar som informations- och kommunikationstekniken innebär för livskvaliteten hittills inte utforskats i någon större utsträckning.
Important projects and studies such as that made by Coombes et al.
I viktiga projekt och studier såsom den som genomförts av Coombes m.fl.
(1992) to evaluate the rehabilitation potential of urban areas for the UK Department of the Environment, and the more recent Urban Audit for the European Commission, tend to focus on the more traditional variables thought to affect the quality of life.
(1992) för miljöministeriet i Storbritannien i syfte att utvärdera stadsområdenas potential till förnyelse, samt den nyligen utförda stadsmiljö-
Similarly, the Urban Audit study is currently collecting 33 indicators falling into five categories: socioeconomic characteristics, public participation, education and training, environment, culture and entertainment.
Ett liknande arbetssätt användes i EU:s stadsmiljöstudie med 33 indikatorer i fem kategorier: socioekonomiska aspekter, allmänhetens delaktighet, utbildning, miljö samt kultur och underhållning.
Whilst there is little doubt that all of the categories above are highly influential in shaping the quality of life, recent social and technological developments are starting to question their continued validity, or at least the extent to which they are as appropriate for the society of the 21st century as they were for that of the 20tn.
Samtidigt som det knappast råder något tvivel om att samtliga kategorier ovan har stort inflytande när det gäller att skapa livskvalitet, börjar senare social och teknisk utveckling, göra att man ifrågasätter om de fortfarande är gällande, eller åtminstone i hur hög grad de lämpar sig lika väl för tjugohundratalets samhälle som för nittonhundratalets.
From a technological perspective these approaches do not take into account the developments of ICTs that are drastically changes our concept of accessibility, and models for education and training.
Ur ett teknologiskt perspektiv tar dessa ansatser inte hänsyn till utvecklingen av informations- och kommunikationstekniken som drastiskt förändrar vår uppfattning om tillgänglighet, liksom utbildningsmodellerna.
Life Long Learning is not just a slogan. It is increasingly an imperative.
Livslångt lärande är inte enbart en slogan, utan blir allt mer ett måste.
From this point of view alone, it seems ironic that whilst Europe is trying to come to terms and gear itself up to becoming an information-based society, policy making is in many respects still anchored to a view of the industrial society which is not much different from that the turn of the last century.
Ur enbart denna synvinkel verkar det ironiskt att medan Europa försöker acceptera och satsa på att bli ett infonnationsbaserat samhälle är de politiska handlingslinjerna fortfarande på många sätt fast i industrisamhällets synsätt, vilket inte skiljer sig mycket från det synsätt som rådde vid förra sekelskiftet.
Hence, the European Spatial Development Perspective aims at developing a Polycentric urban hierarchy which is still influenced by the theories of Christaller (CEC, 1997b), whilst one of the most ambitious European projects, the 220 billion Euros Trans-European Transport Networks, is firmly grounded on the belief that socioeconomic development is a dependent variable of accessibility, and that therefore, improvements in the latter will necessarily result in improvements in the former.
Den regionala utvecklingsplaneringen i europeiskt perspektiv syftar därför till att utveckla en polycentrisk storstadshierarki som fortfarande är influerad av Christallers teorier (kommissionen 1997b), medan ett av de mest ambitiösa europeiska projekten, de transeuropeiska transportnätverken på 220 miljarder curo, är starkt grundat på uppfattningen att socioekonomisk utveckling är en variabel som är beroende av tillgänglighet och att förbättringar av det sistnämnda därför nödvändigtvis resulterar i förbättringar av det förstnämnda.
As argued by Graham (1997), these approaches are grounded on a positivistic model of regional science in which space and time are "containers" of human activity, and distance is a barrier to interactions.
Såsom Graham (1997) hävdat, grundas dessa ansatser på en positivistisk modell av regional vetenskap där tid och rum är "behållare" för mänsklig aktivitet och där avstånd är ett hinder för växelspel.
Whilst appropriate to an industrial society, this view is not applicable to new models of communication and commerce based on
Samtidigt som denna uppfattning lämpar sig för industrisamhället är den inte tillämplig på nya kommunikations- och handelsmodeller som grundar sig på elektroniska media.
electronic media.
Framsteg som t.ex.
Developments like the Internet not only contract space and time, like a new road can increase accessibility.
Internet krymper inte bara tid och rum på samma sätt som en ny väg kan förbättra tillgängligheten.
They make the basic tenets of economics and regional science obsolete.
De gör de grundläggande lärosatserna inom ekonomi och regional vetenskap ålderdomliga.
Contrary to all other forms of economic goods, digital information has some unique properties, as argued by Cleveland (1982): it grows the more you use it, it can be compressed and summarised, can replace other inputs such as capital and labour, can be transported almost instantaneously and at no marginal cost, it's difficult to control (i.e. it often leaks), and can be given away and kept at the same time.
I motsats till alla andra former av handelsvaror har digital information enligt Cleveland (1982) vissa särskilda egenskaper: ju mer man använder den, desto mer växer den, den kan tryckas ihop och sammanfattas, kan ersätta andra inflöden som t.ex. kapital och arbetskraft, kan transporteras så gott som på nolltid och utan några marginalkostnader, den är svår att kontrollera (dvs. den läcker ofta) och den kan ges bort och behållas på samma gång.
Hence, the whole notion of the Euclidian space and of the economics of material commodities, is radically changed in the context of digital transactions, to an extent that is not yet fully understood.
Hela den cuklidiska föreställningen om rummet och handelsvaruekonomin förändras radikalt i samband med digitala transaktioner i en omfattning som man ännu inte helt kan förstå.
Moreover, the Internet, the Web, and e-commerce create new virtual spaces for social and economic interactions that coexist with the physical world.
Dessutom skapar Internet, www och elektronisk handel nya virtuella utrymmen för socialt och ekonomiskt samspel som existerar samtidigt som den fysiska världen.
New virtual communities develop that have no longer spatial proximity as one of their major attributes.
Nya virtuella samhällen utvecklas som inte längre har närheten i rummet som ett av sina huvudsakliga egenskaper.
Turning the concept the other way around, it is not necessarily true that people living in the same physical community also share the same social reference points (Rheingold, 1994).
Om man vänder på begreppet, är det inte nödvändigtvis så att människorna i ett och samma fysiska samhälle också lever efter samma sociala kriterier (Rheingold 1994).