natgillin/translations-raw huggingface dataset:
countries can expect up to 1999 are low.
Den andel jordbruks­ och strukturfondsmedel länderna kan förvänta sig få del av till och med 1999 är liten.
In 1997 these two countries were contributing 3.1 and 2.8% of the EU financing, respectively.
1997 var dessa två länders bidragsinbetalningar till EU 3,1 % respektive 2,8%.
Their shares in CAP spending were 1.8 and 2.1 %, while their shares in the Structural Funds spending were 0.9 and 1.4 %.
Den andel de mottog av jordbruksutgifterna var 1,8% respektive 2,1 %, och av bidrag från strukturfonderna 0,9% respektive 1,4%.
A signifi cant amount of spending foreseen for these two countries in 1995 was paid only in 1996 and this explains the apparent improvement of their position in 1996.
En stor del av bidra­gen för 1995 till dessa två länder betalades inte ut förrän under 1996, vilket förklarar den skenbara förbättringen av deras situation under 1996.
In 1997 the two countries received ECU 76 million and ECU 71 million, respectively, as the penultimate instalment of the temporary compensations decided in the accession treaties.
Under 1997 mottog de två länderna 76 respektive 71 miljoner ecu, som den näst sista utbetalningen av de tillfälliga kompensationer som beslutats i anslutnings­fördragen.
Both Sweden and Austria were expected to have negative balances.
Nederländernas siffror påverkas av denna effekt.
The shares in agricultural and Structural Funds spending that these f1) A study of the Bundesbank published in November 1993 ('Die Finanzbeziehungen der Bundesrepublik Deutschland zu den Europäischen Gemeinschaften seit dem Jahr 1988', Monatsbericht, November 1993) had forecast a negative budgetary position for Germany in 1997 30 % higher than the one effectively recorded.
Så länge exportbidragen var en viktig del av den gemensamma jordbruks­politiken (tillsammans med åtgärder för lag­ring av överskott som tillfälligt dragits tillbaka från marknaden) fick Nederländerna motta en så stor andel av denna typ av utgifter att det i flera år framstod som stor nettobidragstagare.
It has often been underlined that in 1997 Germany's budgetary balance amounted to more than 60 % of all negative balances.
Det har ofta påpekats att Tysklands budget­balans 1997 uppgick till mer än 60% av samtliga negativa balanser.
This estimate, however, was influenced by the strong fluctuations of the UK rebate.
Denna uppskatt­ning påverkades dock av de stora variatio­nerna i Förenade kungarikets budgetrabatt.
In 1999 the budgetary balance of Germany should represent slightly less than 50% of
Ar 1999 bör Tysklands budgetbalans komma att ligga något under 50 % av samtliga nega­tiva balanser.
To understand the impact of the Agenda 2000 programme on budgetary imbalances, it is necessary to consider the effects of both enlargement and the proposed policy reforms.
För att förstå konsekvenserna av Agenda 2000 för budgetobalanserna är det nödvändigt att ta hänsyn till följderna av både utvidgningen och de föreslagna politiska reformerna.
The countries which will join the Union on the occasion of the next enlargement have a level of prosperity well below that of all the current members and will therefore become large net beneficiaries.
De länder som ansluter sig till unionen vid nästa utvidgning har en välfärdsnivå som ligger långt under alla nuvarande medlemsstaters, och kommer därför att bli stora nettobidragstagare.
This implies that the budgetary positions of the present 15 Member States will have to undergo a corresponding deterioration which, on the basis of the approach that the Commission outlined in its Agenda 2000 communication ('), can be estimated at around 0.15 % of their GNP by 2006.
Det betyder att de nuvarande 15 med lemsstaternas budgetsituation kommer att genomgå en motsvarande försämring, som mot bakgrund av den strategi kommissionen föreslår i sitt meddelande Agenda 2000 (') kan uppskattas till cirka 0,15% av deras BNI år 2006.
As the Commission has indicated in Agenda 2000, this development 'cannot come as a surprise and should not give rise to claims for compensation'.
Som kommissionen säger i Agenda 2000 är denna utveckling "ingen över raskning och bör inte ge upphov till krav på kompensationer ' '.
As a result of this change, the recorded budgetary balance of the Netherlands will deteriorate correspondingly while those of Belgium and Germany will improve without any fundamental change in the underlying situation. This consideration must be kept in mind when examining the impact of the CAP reform on the budgetary imbalances of the Member States, since it explains some of the expected changes.
Det totala utgiftsbeloppet spelar också en viktig roll, i och med att det för de flesta länder finns en avsevärd skillnad mellan deras andel av finansieringen av EU:s utgiftsmarginal (dvs. deras andel av EU:s BNI) och deras andel av jordbruksutgifterna, där reformen inte förväntas ge några dramatiska förändringar.
The reform of the common agricultural policy is not expected to affect significantly the bud getary balances of the five countries examined in this section of the report.
Reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken förväntas inte komma att påverka budget balansen märkbart för de fem länder som granskas i denna del av rapporten.
However, this must be qualified since the proposals presented by the Commission in March 1998 contain numerous provisions which may affect pay ments in the individual Member States.
Detta är dock en sanning med viss modifikation, efter som de förslag kommissionen lade fram i mars 1998 innehåller flera bestämmelser som kan komma att påverka betalningarna i de enskilda medlemsstaterna.
As a result, the eventual precise effects on the bud getary positions of the Member States will depend on the outcome of the current negotiations. tions.
Därför är de exakta konsekvenserna för medlemsstaternas budget situation i slutänden avhängiga av resultatet av de pågående förhandlingarna.
In global terms, the reform is expected to lead to an initial increase in CAP spending (until 2003/04) followed by a stabilisation as implementation of the reform is completed.
De sektorer som huvudsakligen kommer att påverkas av reformen är jordbruksgrödor, nötkött och mjölkprodukter.
The overall amount of spending also plays an important role considering that for most countries there is a significant difference between their share in the marginal financing of EU expenditure (i.e. their share in EU GNP) and their share in CAP expenditure which is not expected to change dramatically because of the reform.
Mot bakgrund av reformens parametrar och dessa sektorers betydelse för jordbruket i de fem länder som tidigare granskats, kan man förmoda att jordbruksreformerna inte får några större följder för dessa länders budgetobalanser, förutsatt att kommissionens förslag får genomslag i för handlingarna.
In general terms, the proposed reform aims at reducing the level of guaranteed prices while partially compensating the resulting income losses through increases in direct aids.
I stort syftar den föreslagna reformen till att minska nivån på de garanterade priserna, samtidigt som de resulterande inkomstförlusterna delvis kompenseras genom ökade direktstöd.
This may have an effect on the budgetary balances of the Member States which will be largely of a purely accounting nature and will underscore the fragile nature of the budgetary balance cai to European Commission (1997): 'Agenda 2000 — For a stronger and wider Union' (COM(97) 2000) and Bulletin of the European Union, Supplement 5/97.
(0 Europeiska gemenskapernas kommission (1997): Agenda 2000 - En förstärkt och utvidgad union, KOM(97) 2000, och Tillägg 5/97 till Europeiska unionens bulletin.
The main sectors affected by the reform are arable crops, beef and dairy products.
När jordbruksreformerna fullständigt trätt i kraft (mot slutet av den period som täcks av nästa budgetplan) bör Tysklands, Sveriges och Förenade kungarikets budgetbalans, mätt i procent av BNI, inte ha förändrats nämnvärt jämfört med nivåerna före reformerna.
Considering the parameters of the reform and the importance of these sectors in the agricultural sector of the five countries examined in the previous sections, it is possible to predict that,
De för väntade ökningarna i jordbruksbidragen till dessa länder kommer förmodligen att balanseras ut av deras ökade bidrag till EU:s budget, orsakade av förändringarna i de totala jordbruksutgifterna.
EU average).
början.
The budgetary imbalance of Austria could experience an improvement, although this essentially would be the result of the proposed transfer of rural development measures from structural spending ('heading 2' of the financial perspective) to agricultural expenditure ('heading Γ).
Österrikes budgetobalans kan komma att förbättras, även om detta antagligen till största delen är ett resultat av att åtgärderna för landsbygdsutveckling förs över från strukturåtgärder (rubrik 2 i budgetplanen) till jordbruksutgifter (rubrik 1).
Austria, Germany, the Nether­lands, Sweden and the United Kingdom all contribute to the EU budget with shares which are substantially higher than their shares in structural spending and are therefore likely to see some improvement in their budgetary balances due to the lower overall expenditure resulting from the reform, even if this were to be concentrated in the regions characterised by the greatest need.
riket bidrar alla till EU:s budget med andelar som är betydligt större än deras andelar av strukturutgifterna, och bör därför komma att se en förbättring i sin budgetbalans på grund av de lägre totala utgifter reformen för med sig, även om dessa kommer att koncentreras till de regioner som bäst behöver dem.
This improvement may be greater in the case of Germany.
Den största förbättringen av budgetbalansen kan kanske förväntas för Tyskland.
A strict respect of the 75 % benchmark for the choice of the Objective 1 regions will not affect this country (except East Berlin).
Strikt tillämpning av 75-procentsgränsen för mål 1-områden kommer inte att påverka landet (utom Östberlin).
In addition, the overall effect of the criteria for the determina­tion of the aid per head may also be to the advantage of the new Länder.
Dessutom kan den globala effekten av kriterierna för stöd per capita komma att vara till fördel för de nya delstaterna. terna.
The Commission has pro­posed to maintain the overall EU effort in the structural area constant as a percentage of GNP at the level of 0.46 % of the GNP of the Union.
Kommissionen har före slagit att EU:s sammanlagda insats på strukturområdet skall förbli oförändrad, med 0,46 % av unionens BNI.
This effort, however, will also have to cover the structural part of the pre­acces­sion strategy and the aid to the new Member States.
Detta måste emellertid även täcka strukturdelen av strategin inför anslutningen och stödet till de nya medlems staterna.
For the current 15 Member States, the proposed reform implies some decline in total spending measured as a percentage of GNP between 1999 and 2006.
För de nuvarande 15 medlemsstaterna innebär den föreslagna reformen en viss minskning av de totala utgifterna mätt i procent av BNI mellan 1999 och 2006.
As a result of the whole Agenda 2000 package, of the five Member States examined in this sec­tion, only the Netherlands is expected to experience a deterioration of its net balance, between 1999 and 2006, of the same order of magnitude as that mentioned at the beginning of this section as the average impact of enlar­gement (about 0.15% of GNP).
Som ett resultat av hela Agenda 2000-paketet är det endast Nederländerna av de fem medlems stater som granskats här som kan vänta sig att få se en sådan försämring av sin nettobalans mellan 1999 och 2006 som den som nämns i början av avsnittet som genomsnittlig konsekvens av utvidgningen (cirka 0,15% av BNI).
This result, however, is strongly influenced by the mechan­ical effect of the shift away from CAP market support measures to direct aids payments and should not correspond to a parallel dete­rioration in the benefits derived by the Dutch economy.
Detta resultat påverkas dock starkt av den automatiska effekten av jordbrukspolitikens övergång från marknadsstöd till direkt stöd, och bör inte medföra någon parallell för sämring i EU:s bidrag till den nederländska ekonomin.
The reform of the Structural Funds, on the other hand, should have a small posi­tive effect on the budgetary balance of this country.
Strukturfondsreformen, å andra sidan, bör medföra en smärre positiv effekt för landets budgetbalans.
The precise effects of the reform on the indivi­dual budgetary imbalances are still uncertain and will depend on the eligibility decisions to be made on the basis of the latest available data and on the outcome of the current nego­tiations.
Reformens exakta följder för de enskilda budgetobalanserna är fortfarande osäkra och kommer att avgöras av besluten om bidragsberättigande, som fattas mot bakgrund av senaste tillgängliga uppgifter och resultaten av de pågående förhandlingarna.
The general aim of the proposals pre­sented by the Commission is to focus resources on the areas and sectors in greatest need.
Huvudlinjen i kommissionens förslag är att resurserna skall koncentreras på de områden och sektorer där de mest behövs.
This is to be achieved through stricter geographical concentration and through rationalisation of the modes of intervention.
Detta skall göras genom striktare geografisk koncentration och genom att interventionssätten rationaliseras.
In particular, it is proposed to reduce the number of regions receiving the highest levels of aid through strict respect of the conditions for eligibility as Objective 1 regions (i.e. GDP per head in pur­chasing power parities lower than 75 % of the
Särskilt föreslås en minskning av det antal regioner som får mest stöd, genom strikt tillämpning av villkoren för klassificering som mål 1område (dvs. en BNI per capita i köpkraftsparitet som underskrider 75 % av genomsnittet i EU).
The budgetary balances of Austria, Germany and Sweden are expected to deteriorate some­
Österrike, Tyskland, Nederländerna, Sverige och Förenade kunga
In addition, with five countries experiencing negative budgetary positions of a similar order of magnitude, the maintenance of a special treatment for just one of them could appear unjustified.
Med fem länder som har negativa budgetbalanser av liknande storlek kan det dessutom synas omotiverat att ge endast ett av dem sär skild behandling.
The change in the nature of the mechanism mentioned in Section 2.1 — from correction of a specific structural agricultural problem to a reduction in the cost of all expenditure decisions — is also a strong argument.
I avsnitt 2.1 nämns hur mekanismens karaktär förändrats - från att korrigera ett specifikt jordbrukspolitiskt problem till att minska kostnaderna för alla utgiftsbeslut - vilket också är ett starkt argument. ment.
If a broad agreement on the need to address the issue of budgetary imbalances were to emerge, some key options could be contemplated.
Om det skulle uppstå allmän enighet om att frågan om budgetobalanserna behöver behandlas, finns vissa möjliga alternativ.
These options, which are discussed below, obey a certain logic.
Dessa alternativ, som diskuteras nedan, har vart och ett sin logik.
First, on the financing side, it is possible to consider that an orthodox and transparent system should be put in place.
För det första kan man diskutera möjligheten av att inrätta ett konventionellt och lättbegripligt system för finansieringen.
This would, imply that the UK rebate is progressively eliminated.
Detta förutsätter att Förenade kungarikets rabatt stegvis avskaffas.
Second, it is possible to consider, in recognition of the fact that the principal cause of budgetary imbalances is the expenditure side of the EU budget, the possibility of implementing reforms on EU spending with a view to reducing these imbalances.
Det andra alternativet tar fasta på att det är EU-budgetens utgiftssida som huvudsakligen orsakar obalanser i budgeten, och innebär förslag till reformer av EU:s utgifter i syfte att minska obalanserna.
Third, ad hoc solutions on the revenue side of the budget, aimed at redressing the imbalances, can also be contemplated.
Det tredje alternativet är tillfälliga lösningar som påverkar budgetens inkomstsida för att minska obalanserna.
The present section considers these possibilities sequentially.
Nedan beskrivs de olika möjligheterna närmare.
Furthermore, it is conceivable that other changes to the present arrangements might make the maintenance of the rebate superfluous or, at least, less justified. This could, for instance, be the case of the introduction of a correction on the expenditure side along the lines indicated in the next section.
Det är också tänkbart att andra förändringar av den nuvarande ordningen (t.ex. en sådan korrigering av budgetens utgiftssida som beskrivs i nästa stycke) gör rabatten överflödig, eller åtminstone mindre motiverad.
But ending the UK rebate by itself would not remove the current imbalances between the contributor Member States.
Men att helt enkelt ta bort Förenade kungarikets budgetrabatt skulle inte avlägsna dagens obalanser mellan de medlemsstater som är netto bidragsgivare.
Table 7 — Cost of the UK correction for Germany, the Netherlands, Austria and Sweden
Tabell 7 — Kostnadför Tyskland, Nederländerna, Österrike och Sverige av Förenade kungarikets korrigering
(percentage of GNP; 1995-97 cash data; 1999 preliminary draft budget)
(% av BNI, kontantredovisning 1995-1997, preliminära budgetförslaget 1999)
A correction on the expenditure side, which would not require modification of the own resources decision, would be consistent with the Fontainebleau conclusions and would address the fundamental cause of budgetary imbalances.
En korrigering av utgiftssidan, som inte skulle kräva någon ändring av beslutet om egna medel, är förenligt med Fontainebleau­slutsat­serna, och går till roten med problemet med budgetobalanser.
The current imbalances result essentially from Structural Funds and agricul­tural spending.
De nuvarande obalanserna orsakas huvudsakligen av strukturfonds­ och jordbruksutgifterna.
It would not appear logical to correct the imbalances resulting from struc­tural interventions as these have an explicit redistributive aim.
Det vore ologiskt att korrigera de obalanser som orsakas av struk­turinterventionerna, eftersom dessa har ett uttryckligt fördelningspolitiskt mål. Jord­bruksutgifterna skulle däremot kunna ändras.
Given the integrated nature of the common agricultural policy, it is not possible to modify spending by Member State, but it is possible to reduce the overall amount of spending which is allo­cated through the EU budget.
På grund av den gemensamma jordbrukspoli­tikens integrerade natur går det inte att ändra utgifterna per medlemsstat, men man kan minska de totala utgifter som fördelas genom EU­budgeten.
Table 8 — Implications of a partial reimbursement (75%) (') of CAP direct aids
Tabell 8 — Konsekvenserna av en partiell återbetalning (75%)0) av direkt jordbruksstöd
(year 2006; in million EUR and in per cent of GNP, at current prices)
(år 2006 i miljoner euro och i % av BNI, dagens priser)
Change in budgetary balance (before UK correction)
Förändring i budgetbalans (före Förenade kungarikets korrigering)
Change in budgetary balance (after UK correction)
Förändring i budgetbalans (efter Förenade kungarikets korrigering)
% of GNP
% av BNI
IRL I L NL A Ρ FIN S UK New 6
S UK 6 nya MS
(') A rate of reimbursement of 75 % of CAP direct aids is equivalent to a reduction of agricultural expenditure spent out of the EU budget of about EUR 9145 million or 17 % of total CAP payments in 2006.
(') En återbetalningssats på 75 % av det direkta jordbruksstödet motsvarar en minskning av jordbruksutgirtcrna frän EU:s budget med ca 9 145 miljoner euro eller 17 % av de totala jordbruksutgifterna år 2006.
own resources decision (') and, in the meantime, should be replaced by some form of strong engagement not to use the whole ceiling.
Beroende på hur mekanismen utformas skulle finansieringsbördan komma att bäras av en grupp länder som tillsammans har mindre än en femtedel av Europeiska unionens BNI.
Table 8 presents the impact of a 75 % partial reimbursement of CAP direct aids.
fattas som en nedmontering av den gemensamma jordbrukspolitiken eller ett steg mot dess åternationalisering.
The overall reduction of EU spending in 2006 amounts in this example to EUR 9145 million.
Inga förändringar skulle ske i vare sig integrationsgrad, beslutsnivå eller tillgängliga finansiella medel för genomförande av jordbrukspolitiken.
More details on this simulation are presented in Annex 5.
Jordbrukarna skulle få samma stöd som i dag, efter som jordbruksutgifterna per medlemsstat är obligatoriska när de väl lagligen fastställts.
The table also shows the negative effects that the introduction of a measure of this type would have on the budgetary bal ances of some Member States.
Nivån och villkoren för utbetalning av de direkta stöden skulle fortfarande vara en del av jordbrukspolitiken och uteslutande bestämmas genom EU-beslut.
In particular, it is possible to imagine that, while market support expenditure will continue to be integrally reimbursed to Member States, that part of expenditure which goes directly to individual beneficiaries could be reimbursed only partially.
Eftersom en mindre andel finansiella medel skulle behöva fördelas genom EU:s budget, är en minskning av riktlinjen för jordbruket motiverad om en sådan åtgärd skall kunna vara effektiv.
The scope for this type of action would increase as the proposed reform of the CAP aims at reducing the weight of market support measures, while the relative weight of direct aids would increase correspondingly (from 65% in 2000 to 75% in 2006).
En motsvarande minskning av taket för egna medel kunde också vara på sin plats.
Moreover, the original rationale for 100% financing of the CAP market support expenditure (i.e. that market support benefits farmers throughout the Community, not just those in the Member States where the expenditure occurs) is no longer valid for the income aid component.
Detta skulle kunna göras vid nästa ändring av beslutet om egna medel ('), och borde under tiden ersättas med någon typ av bindande åtagande att inte utnyttja hela taket.
Germany, the Netherlands, Austria and Sweden have asked to benefit from a transformation of the present correction mechanism applying to the UK into a capping model.
De fyra länderna är medvetna om denna svårighet, och har därför bett om en ändrad version av mekanismen.
A simple transposition of the present mechanism is not possible.
Med rätta påpekar de att den nuvarande mekanismen innehåller diverse inneboende parametrar som kan ändras.
Applying the present mechanism to all countries that have a negative bud getary balance or simply extending it to the four countries that have made the request would result in a three- to fourfold increase of the cost of the mechanism (see Table 9 and the report by the European Court of Auditors (1998) (2).
De nämner särskilt att även om den nuvarande mekanismen korrigerar 66 % av Före nade kungarikets totala negativa balans, vore det tänkbart att medlemsstaterna ombads godta en negativ balans på en viss procentandel av BNI - t.ex.
The four countries that have made the request, aware of this difficulty, have asked for a modified version of the mechanism.
0,3% eller 0,4% - och endast få kompensation för den del som över steg denna tröskel.
They correctly point out that the present mechanism contains various implicit parameters that may be modified; in particular, that whereas the current mechanism corrects 66 % of the entirety of the negative balance of the United Kingdom, it is conceivable that Member States be asked
Siffran 66 % kan även den ändras. Man kunde också ändra vad som ingår i bidraget till EU:s budget (t.ex. skulle traditionella egna medel kunna utelämnas, eller ges andra proportioner enligt andra nycklar) och vad som ingår i utgifterna (t.ex. utesluta administrativa utgifter eller utgifter i nya medlemsstater eller strukturfonder).
At the same time, it should not be seen as a dismantling of the CAP or a move towards its re-nationalisation.
Ännu en viktig ändring kunde göras i finansieringen av rabatterna.