natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Assessing the practicability of evaluation - ERDF Andalusia OP (Obj.1) Managing evaluations - the creation of ad-hoc structures. Assessing the quality of an evaluation: the Irish CSF evaluation Hainaut (Obj.1): the HELM model Assessing effectiveness through programme indicators-the case of Merseyside-Objective 1 (1994-1999) -actual outputs/results for ERDF interventions Important achievements in basic infrastructure Some achievements in the productive environment Impact of training measures on beneficiaries Evaluation of agricultural interventions - the case of PAMAF (modernisation of agricultural structures in Portugal An example: the Spanish Objective 1 programme Enhancing the monitoring systems Merseyside - scoring systems for ESF / ERDF projects Mid-Term Review (I): the case of the Irish CSF Mid-Term Review (II): the case of Merseyside (Obj.1) Airport programme - Italy Objective 1 Territorial Employment Pacts SMEs: the case of the Greek CSF Mainstreaming environment Research and Technological Development: the case of Ireland Information Society (Portugal, Spain) Human resources development - Ireland Objective 1 Equal opportunities: reinforcing female entrepreneurship
Att bedöma utvärderingsbarhet (dvs. möjligheten att genomföra en utvärdering) - ERUF:s operativa program för Andalusien (mall) Att genomföra utvärderingarna - genom särskilda arbetsformer Att bedöma en utvärderings kvalitet: utvärdering av Irlands gemenskapsstödram Hainaut (mål 1): HELM-modellen Att bedöma effektivitet genom programindikatorer - fallet Merseyside - mål 1 (1994-1999) -faktisk produktion/resultat av åtgärder genom ERUF Viktigare resultat inom området grundläggande infrastruktur Några viktigare resultat av ett produktivt klimat Effekterna av utbildningsåtgärder på deltagande personer Utvärdering av åtgärder på jordbruksområdet - fallet PAMAF (modernisering av jordbruksstrukturer i Portugal Ett exempel: programmet Spanien mål 1 Att stärka övervakningssystemen Merseyside -rankningssystem för projekt under ESF / ERUF Halvtidsöversyn (I): Irlands gemenskapsstödram Halvtidsöversyn (II): fallet Merseyside (mål 1) Flygplatsprogrammet - Italien/mål 1 De territoriella sysselsättningspakterna små och medelstora företag - Greklands gemenskapsstödram Att göra miljön till ett allmänt kriterium Forskning och teknisk utveckling - Irland Informationssamhället (Portugal och Spanien) Utveckling av mänskliga resurser - Irland/mål 1 Jämställdhet - att stärka den kvinnliga entreprenörandan
Midterm review of Structural Funds Programmes: Objectives 1 and 6 (1994-99)
Rapport översyns efter halva programperioden ­ Program under Mål 1 och 6 (1994­1999)
Annex 2: Financial implementation of Objective 1 programme
Annex 2: Finansiellt genomförande för målområde 1 och 6
Commitments/total SF assistance under Objective 1
Åtaganden/totalt SF stöd under mål 1
Payments/total SF assistance under Objective 1 mm
Utbetalning/totalt SF stöd under mål 1
Financial implementation of Objective 1 programmes by Member States (31.12.97)
(1i:a halvåret)
Commitments/total SF assistance 1994-97
, M Åtaganden/totalt SF stöd 1994­97 ■ Utbetalning/totalt SF stöd 1994­97
(Austria: SPD approved in 1995)
(Österrike: samlade programplaneringsdokument godkänt 1995)
Commitments/total SF assistance under Objective 6
Åtaganden/totalt SF stöd under mål 6
Payments/total SF assistance under Objective 6
Utbetalning/totalt SF stöd under mål 6
Mid­term review of Structural Funds Programmes: Objectives 1 and 6 (1994­99]
Rapport översyns efter halva programperioden - Program under Mål 1 och 6 (1994-1999)
Annex 3: List of reports
Annex 3: Usta över rapporter
Midterm review of Structural Funds Programmes: Objectives 1 and 6 (1994-99)
Rapport översyns efter harva programperioden - Program under Mål 1 och 6 (1994-1999)
Better management through evaluation Midterm review of Structural Funds programmes: Objectives 1 and 6 (1994-99)
Utvärdering ger bättre förvaltning Översyn efter halva tiden av strukturprogrammen under mål 1 och 6 (1994-1999)
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities, 1999
Luxemburg: Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer
Sixth Periodic Report on the regions: Summary of Main Findings
4.2.1999 SV periodiska rapporten om regionerna: De viktigaste resultaten i sammandrag
On 3 February 1999, the European Commission adopted the Sixth Periodic Report on the socio­economic situation and development of the regions of the European Union ("The Sixth Periodic Report").
Den 3 februari 1999 antog Europeiska kommissionen den sjätte periodiska rapporten om den sociala och ekonomiska situationen i Europeiska unionens regioner ("Sjätte periodiska rapporten").
This is the last in a series of reports published by the Commission every three years.
Detta är den senaste i raden av rapporter som kommissionen publicerar vart tredje år.
It is designed to provide an overview of the cohesion process, regional policy and the challenges facing the regions.
Syftet är att ge en överblick över sammanhållningsprocessen, regionalpolitiken och de svårigheter som regionerna står inför.
Henceforth, the Commission will publish triennial reports on Economic and Social Cohesion, in accordance with Article 130B of the Maastricht Treaty, which will incorporate the type of analysis previously found in the Periodic Reports.
I enlighet med artikel 130B i Maastrichtfordraget kommer kommissionen i framtiden att vart tredje år publicera rapporter om den sociala och ekonomiska sammanhållningen. Dessa kommer att innehålla den typ av analyser som tidigare redovisats i de periodiska rapporterna.
The first "Cohesion Report" was adopted in 1996.
Den första "Sammanhållningsrapporten" antogs 1996.
The Sixth Periodic Report updates much of the information contained in previous Reports and in the First Cohesion Report (see above).
I den sjätte periodiska rapporten uppdateras mycket av den information som har getts i tidigare rapporter och i den första sammanhållningsrapporten (se ovan).
However, many chapters also contain new data and analyses of the implications for regional economies and labour markets of issues such as increasing globalisation, the evolution of the information society, transition to the euro and EU enlargement eastwards.
Många kapitel innehåller emellertid också nya data och analyser av hur regionernas ekonomi och arbetsmarknader kommer att påverkas av sådana företeelser som den tilltagande globaliseringen, det framväxande informationssamhället, övergången till euron och EU:s utvidgning österut.
• Main trends in the regions over the last decade in terms of the economy, the labour market and demographic changes; • Analysis of competitiveness in the regions and the main factors underlying competitiveness; • Changes in the regions assisted by the EU Structural Funds; • Developments in the 10 accession countries of Central and Eastern European (CEE) countries and Cyprus.
Denna publikation är ett sammandrag av rapporten, som är uppdelad i fyra avdelningar: • De viktigaste utvecklingstendenserna i regionerna under det senaste decenniet på områdena ekonomi, arbetsmarknad och demografiska förändringar; • En analys av regionernas konkurrenskraft och av några viktiga faktorer som ligger till grund för en god konkurrenskraft; • Förändringar i de regioner som får stöd från EU:s strukturfonder; • Utvecklingen i de tio länder i Central- och Östeuropa som står inför sin anslutning till EU, samt i Cypern.
The situation in the regions
Situationen i regionerna
• GDP per head in the 10 regions where this was lowest increased from 41 % of the EU average to 50%, in the 25 poorest regions, it rose from 52% to 59%.
• De tio regioner som hade lägst BNP ökade denna från 41 % till 50% av EU-genomsnittet; i de 25 fattigaste regionerna ökade den från 52% till 59%.
e Sixth Periodic Repprt on the social and economic situation and development of regions in the EU arrives at an important moment both for the European Union as a whole and for Cohesion policies in particular.
Den sjätte periodiska rapporten om den sociala och ekonomiska situationen och om utvecklingen i EU:s regioner läggs fram vid en viktig tidpunkt för hela unionen i allmänhet och för sammanhallningspolitiken i synnerhet.
The transition to the Euro has already started and there is the prospect of enlargement towards Central and Eastern European countries.
Övergången till euron har redan börjat och det finns utsikter för en utvidgning till länderna i Central- och Östeuropa.
This occurs against a backdrop of increasing globalisation and a 'second industrial revolution' based on information technology.
Detta sker mot bakgrund av en ökande globalisering och en "andra industriell revolution" baserad pä informationsteknik.
• GDP per head in the four Cohesion countries went up from 65% of the EU average to 76.5%, and, according to forecasts, to 78% in 1999.
• BNP per capita i de fyra sammmanhållningsländerna ökade från 65% till 76% av EU-genomsnittet, och enligt prognoserna ökar den till 78% 1999.
In previous Periodic Reports and in the Cohesion Report, the first signs of real convergence of lagging regions were detected, but the message was mixed, with some indicators showing convergence while others were unclear.
I de föregående periodiska rapporterna och i sammanhållningsrapporten kunde man skönja de första tydliga tecknen på att regioner som har utvecklats långsammare faktiskt höll på att komma ikapp övriga regioner.
The evidence is now unambiguous: the GDP, or output, per head of poorer regions is converging towards the Ell average.
Budskapet var emellertid inte entydigt; vissa indikatorer visade på konvergens, medan andra däremot var oklara.
Over the 10 years 1986 to 1996, the following changes are evident:
Nu är det emellertid ett obestridligt faktum att BNP, eller produktionen, per capita i mindre gynnade regioner håller på att närma sig genomsnittet i EU.
All of these changes have important implications for regional economies and labour markets and this report provides background information on social and economic trends in the
Alla dessa förändringar kommer att ha viktiga följder för regionernas ekonomi och arbetsmarknader.
This is an unusually rapid pace of convergence, both from an historical and international perspective.
I den här rapporten ges bakgrundsinformation om ekonomiska utvecklingstendenser i regionerna.
EUR15 = 100 Standard deviation = 26.9
EUR15= 100 Standardavvikelse =26,9 F (de utomeuropeiska departementen): 1994
Summary of Main Findings
De viktigaste resultaten i sammandrag
been driven largely by closer European economic integration, but the Structural Funds have also played an important part.
Motorn i denna process har till stor del varit den ökande ekonomiska integrationen i Europa, men strukturfonderna har också spelat en viktig roll.
As an example, exports and imports between the Cohesion Four and other EU Member States have doubled in real terms over the past decade and now amount in each case to around 120 billion ECU.
Som exempel kan nämnas att handeln mellan de fyra sammanhållningsländerna och EU:s övriga medlemsstater under det senaste decenniet har fördubblats i reala termer och nu I båda fallen uppgår till i runda tal 120 miljarder ECU.
at least some convergence, their performance varies widely.
Siffrorna ovan visar emellertid också att betydande skillnader kvarstår.
The more favoured lagging regions, particularly capital cities such as Dublin or Lisbon, are catching up much more rapidly than their rural hinterlands.
Även I de fall där man håller på att komma ikapp ganska fort kanske hela denna process tar en generation eller mer.
This underlines the importance of reviewing the distribution of assistance periodically to ensure that limited resources are concentrated in the regions that most need it.
Även om de flesta regioner håller på att komma ikapp i någon mån, finns det stora skillnader från en region till en annan i fråga om hur man lyckas med detta.
However, the above figures also show that significant disparities remain; even where catching up is occurring relatively rapidly, the full process can take a generation or more.
De eftersläpande regioner som klarar sig bäst, I synnerhet huvudstäder som Dublin eller Lissabon, håller på att komma ikapp snabbare än landsbygdsområdena runt omkring.
In addition, although most regions are experiencing
Detta visar att man med jämna mellanrum måste se över fördelningen av stödet så att de begränsade resurserna kan koncentreras till de regioner som bäst behöver dem.
Unemployment rate by region, 1997
Arbetslöshet i resp. region, 1997
% of labour force
% av arbetsstyrkan
> = 15.20 no data
< 6.20 6.20- 9.20 9.20- 1220 1220- 15.20 > = 15.20 Uppgift saknas
the EU still stood at just under 10% in late 1998, meaning that there were 16.5 million people without work who were looking for jobs.
på runt 4%, är i stort sett desamma nu som för tio år sedan. Kontrasten är stor gentemot de värst drabbade områdena: där har siffran stigit från 20% till nästan 24%.
people are excluded from pursuing working careers and from contributing to the generation of economic wealth, mainstreaming of policies aimed at them is not an option but a necessity.
Trots en cyklisk återhämtning sedan 1994 låg arbetslösheten i EU kvar på strax under 10% i slutet av 1998, vilket innebär att det fanns 16 miljoner personer utan arbete som även de ville ha ett jobb.
total unemployment (as against 30% in the 25 regions with the lowest unemployment).
Där utgör nämligen långtidsarbetslösheten 60% av den totala arbetslösheten (medan denna siffra är 30% i de 25 regioner som har lägst arbetslöshet).
Moreover, only 30% of women of working age have a job and youth unemployment rates average 47%.
Till råga på allt har endast 30% av kvinnorna i arbetsför ålder arbete, och ungdomsarbetslösheten uppgår i genomsnitt till 47%.
The regions of the EU can be roughly divided into three types (though some regions do not fit neatly into a single category):
basen i kombination med utbildningsinsatser som ger missgynnade grupper bättre kvalifikationer och i förlängningen ett arbete.
A particular concern is the scale of longterm unemployment; 49% of the unemployed have been out of work for a year or more, 30% for at least two years.
Särskilt bekymmersam är den omfattande långtidsarbetslösheten; 49% av de arbetslösa har varit utan arbete i mer än ett år och 30% av dem i åtminstone två år.
A closely related problem is the exclusion from the labour market of certain individuals and social groups -such as many women and young people.
Ett problem som är nära relaterat till detta är att vissa personer och vissa socialgrupper blir utestängda från arbetsmarknaden -1, ex. många kvinnor och ungdomar.
These forms of unemployment are particularly worrying, since they seem largely resistant to general improvements in the economy.
Dessa två typer av arbetslöshet är särskilt oroande eftersom de inte tycks påverkas av allmänna
The 25 regions with the highest unemployment rates are particularly affected by such problems.
Om tillväxten åter tar fart kommer detta inte ensamt att kunna lösa problem av det här slaget.
In these regions, the longterm unemployed account for 60% of
Vad som behövs är ett integrerat synsätt där man stärker den ekonomiska
These regions typically perform well in terms of both GDP and employment. The 25 regions most concentrated in services have an output per head
Den ökande arbetslösheten under de senaste 25 åren har drabbat vissa regioner mycket hårdare än andra.
The resumption of growth alone will not resolve such problems.
Å andra sidan finns det regioner som inte har påverkats alls.
Increasing unemployment over the past 25 years or so has affected some regions much more than others and some have hardly been affected at all.
De 25 regioner som har lägst arbetslöshet, där siffran stadigt ligger kvar
The 25 regions with the lowest rates of unemployment are much the same now as 10 years ago and their rates have remained steady at around 4%. By contrast, rates in the most affected regions have climbed from 20% to nearly 24%.
Bland EU:s regioner går det att i stora drag urskilja tre typer (även om vissa regioner inte renodlat kan sägas tillhöra en enda kategori):
Industry
Jordbruk
% total employment
Tjänster
% total employment
% av den tot ala sysselsättningen
% total employment
% av den to tala sysselsättningen
EUR15=5.0 Standard deviation=5.5
% av den to tala sysselsättningen
Population and labour force
Befolkning och arbetskraft har en genomsnittlig arbetslöshet på 14,7%.
Since the service sector is the main source of employment in the EU - jobs in market services in particular increasing by 12 million over the past decade - service centres generate significant employment opportunities, often extending well beyond the region concerned.
Eftersom laga födelsetal och ökad förväntad livslängd leder till en allt äldre befolkning, vilket i sin tur leder till att det blir allt färre ungdomar som kommer ut pá arbetsmarknaden, kommer fragor som om arbetskraften i framtiden kommer att kunna anpassa sig till ny teknik att bli allt viktigare.
Nevertheless, there can still be serious unemployment blackspots within the cities themselves.
I unionen har man sökt lösningar pa detta problem genom att satsa pa initiativ som t. ex. ett livslångt lärande, vilket forst lanserades i kommissionens vitbok om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning och sedan följdes upp under det europeiska aret för livslångt lärande 1996.
Policy must, therefore, be tailored to the different types of need in different regions.
• Storstadsområden, med en tyngdpunkt på tjänstesektorn.
For regions undergoing restructuring, the main problem is unemployment, rather than low output and underdevelopment.
Dessa regioner klarar sig i allmänhet bra, både i fråga om BNP och sysselsättning.
Unemployment blackspots are often found in otherwise successful areas, despite the opportunities surrounding them.
De 25 regioner som har starkast koncentration på tjänstesektorn har en produktion per capita som ligger 27% över EU-genomsnittet.
For these regions, an integrated approach is, therefore, needed, not just increasing local economic activity, for example, but equipping the people who live there, particularly those who are disadvantaged, to play a full part in the economy.
Eftersom det i EU är tjänstesektorn som är dominerande i fråga om antalet anställda - särskilt marknadstjänster, där antalet sysselsatta har ökat med över 12 miljoner under det senaste decenniet - skapas det ett stort antal sysselsättningstillfällen i dessa områden, vilket ofta får effekter som sprider sig långt utanför regionen i fråga.
With regard to demographic trends, three factors are of particular importance: fertility, mortality and migration.
Politiken måste därför skräddarsys utifrån olika regioners behov.
As low birth rates and increased life expectancy result in an ageing of the population and a corresponding reduction in the number of young people entering the labour market, questions such as the ability of the workforce to adapt to technological change will become increasingly important.
I de regioner som genomgår strukturomvandling är det arbetslösheten som är huvudproblemet, inte i första hand låg produktion eller underutveckling. I områden som för övrigt klarar sig utmärkt förekommer det ofta krisområden med arbetslöshet, trots alla möjligheter som finns runt omkring.
The Union has sought to address this problem through the promotion of initiatives such as lifelong learning, first launched in the European Commission's White paper on Growth, Competitiveness and Employment, and followed by the European Year of Lifelong Learning in 1996.
Därför behövs det ett integrerat synsätt för dessa områden. Det gäller t. ex. inte bara att få fart på den lokala ekonomin, utan också att ge de människor som bor där, särskilt de mindre gynnade, förutsättningar att spela en fullvärdig roll i det ekonomiska livet.
Demographic trends are likely to affect the EU labour market substantially in the long-term, and the report examines projections to 2025.
Demografiska utvecklingstendenser kommer troligen att på lång sikt påverka EU:s arbetsmarknad högst påtagligt, och i rapporten granskas prognoser fram till år 2025.
Three factors stand out in particular:
Det är framförallt tre faktorer som framstår klarare än andra:
• Industrial regions, the economy of which tends to be centred on medium-sized cities, which are often part of a network.
Industriregioner, vars ekonomi tycks vara koncentrerad till medelstora städer som ofta ingår i nätverk.
The fortunes of these regions depend strongly on the health of the particular industries located there.
Välståndet i dessa regioner är i hög grad beroende av att det går bra för just de industrier som är lokaliserade dit.
Since much of the sector is performing well, manufacturing regions are often successful; the 25 regions in which employment is most concentrated in manufacturing have an output per head 8% above the EU average and unemployment of over 1.5 percentage points below the average.
Eftersom det på de flesta håll går bra för tillverkningsindustrin går det också ofta bra för regioner med mycket sådan industri. I de 25 regioner där sysselsättningen i första hand återfinns inom tillverkningsindustrin ligger produktionen per capita 8% över EU-genomsnittet, och arbetslösheten är mer än 1,5 procentenheter lägre än genomsnittet.
However, a minority of industrial regions particularly affected by restructuring have high rates of unemployment, sometimes (but not always) combined with moderately low GDP per head.
I ett mindre antal industriregioner som drabbats särskilt hårt av strukturomvandlingen är emellertid arbetslöshetssiffrorna höga, ibland (men inte alltid) i kombination med en tämligen låg BNP per capita.
• Low birth rates will mean an ageing of the population, with consequences for pensions as well as for health care.
• Låga födelsetal leder till en allt äldre befolkning, vilket får konsekvenser för såväl pensioner som sjukvård.
Over the next 5-10 years, this will be particularly pronounced in the Northern regions of Italy, Southern and Eastern Germany, Southern France and mainland Greece.
Under de kommande fem till tio åren blir detta särskilt uttalat i de norra regionerna i Italien, södra och östra Tyskland, södra Frankrike och på grekiska fastlandet.
By 2025, the effects will be most pronounced in Northern Italy and central France where the number of over-65s for every 100 people of working age will have nearly doubled, increasing to 40 or more.
År 2025 kommer effekterna att märkas allra tydligast i norra Italien och centrala Frankrike, där antalet personer över 65 år per 100 personer i arbetsför ålder nästan kommer att ha fördubblats till 40 eller fler.
The number of over-80s, a critical determinant of the need for longterm care and the demands on the health service, will increase everywhere, but particularly in Greece, Spain and Italy, with consequent pressure on public budgets.
Antalet 80-åringar och äldre, vilket ofta är den kritiska åldern i fråga om behov av långtidsvård och sjukvård, kommer att öka överallt, men i synnerhet i Grekland, Spanien och Italien, vilket i sin tur leder till en påfrestning för de offentliga finanserna.
• Similarly, the labour force will continue to age, raising questions about its future adaptability to technological change.
• Detta leder också till att arbetsstyrkan blir allt äldre, vilket väcker frågor till liv om förmågan att i framtiden anpassa sig till ny teknik.
The provision of lifelong learning is, therefore, likely to become a more pressing issue in the future.
Att kunna erbjuda ett livslångt lärande blir därför förmodligen en allt angelägnare fråga i framtiden.
• Rural regions, with relatively high employment in agriculture.
Landsbygdsområden, med en ganska hög sysselsättning inom jordbruket.
These regions generally perform reasonably well in terms of unemployment, although problems may show up in other ways, eg in terms of high outward migration.
Dessa regioner klarar i allmänhet av att hålla arbetslösheten stången, även om andra problem, som till exempel en utflyttning i stor skala, kan dyka upp.