natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The next section of this overview summarises progress with the main European environmental problems and concludes with an analysis of the contribution of the principal societal sectors to the problems and their solutions.
I den närmast följande avdelningen av denna översikt sammanfattas de framsteg som gjorts i fråga om de viktigaste europeiska miljöproblemen, och avslutningsvis ges en analys av de viktigaste samhällssektorernas bidrag till problemen och till deras lösning.
The final section provides summaries of the 12 environmental topics reviewed in the main report.
Den avslutande avdelningen ger sammanfattningar av de tolv miljöteman som tagits upp till granskning i huvudrapporten.
Box 1 :
Ruta 1: Gruppindelningen av de europeiska länderna i denna rapport:
CEE: Central and Eastern Europe (all central European countries, the Baltic States, Turkey, Cyprus and Malta) Albania, Bosnia-Herzegovina, Bulgaria, the Czech Republic, Croatia, Estonia, FR of Yugoslavia, FYROM, Latvia, Lithuania, Hungary, Poland, Romania, Slovak Republic, Slovenia, and Turkey, Cyprus and Malta
Central- och Östeuropa (alla centraleuropeiska länder + de baltiska staterna + Turkiet + Cypern och Malta) Albanien, Bosnien och Hercegovina, Bulgarien, Jugoslavien, Kroatien, Makedonien, Polen, Rumänien, Slovakien, Slovenien, Tjeckien, Ungern + Estland, Lettland, Litauen + Turkiet + Cypern och Malta
NIS: the European Newly Independent States (not including the Baltic states) Armenia, Azerbaijan, Belarus, Georgia, Moldova, the Russian Federation, the Ukraine
De nya oberoende staterna i Europa (utom de baltiska staterna) Armenien, Azerbajdzjan, Georgien, Moldova, Ryssland, Ukraina, Vitryssland
In the text, for convenience, the term Eastern Europe is sometimes used to cover both Central and Eastern European countries and the Newly Independent States.
I texten används för bekvämlighets skull ibland beteckningen Östeuropa såväl för de central- och östeuropeiska länderna som för de nya oberoende staterna.
Europe's Environment: The Second Assessment
Miljön i Europa: En andra utvärdering
General Conclusions
Allmänna slutsatser
PROBLEMS Table 1 gives an overall summary assessment of progress over (roughly) the past five years for each of the 12 key European environmental problems identified in the Dobris assessment and evaluated in this report.
Tabell 1 ger en generell sammanfattande bedömning av de framsteg som gjorts under (grovt räknat) de senaste fem åren i fråga om vart och ett av de tolv viktiga miljöproblem i Europa som identifierats i Dofois­rapporten och utvärderats i föreliggande rapport.
Key Environmental Probi em
Markförsämring
PROGRESS policies
Stadsmiljöer
Legend: H positive development with regard to development of policies or state of the environment. ■ some policy development, but insufficient to deal with the full problem (including insufficient geographical coverage).
Teckenförklaring: Positiv utveckling vad beträffar utvecklingen av handlingsprogram eller ¡ fråga om miljøsituationen ^ Viss utveckling av handlingsprogram, men inte tillräcklig för att åtgärda problemet i sin helhet (inklusive otillräcklig geografisk täckning).
Little or no change in the state of the environment.
Obetydlig eller ingen förändring av miljöstatus.
Can also indicate uncertain or varying developments in the various areas. little development of policies or unfavourable development of the state of the environment.
Kan också ange oviss eller varierande utveckling inom de olika områdena. Obetydlig utveckling av handlingsprogram eller ogynnsam utveckling av miljöstatus.
Can also .indicate continuing high pressure or poor state of the environment.
Kan också ange fortsatt kraftigt tryck eller dålig miljöstatus.
It distinguishes progress in policy development from progress in improvsing die quality of die environment - which sometimes lags behind policy development.
Tabellen skiljer mellan framsteg när det gäller att utveckla politiska handlingsprogram och framsteg i form av förbättrad miljökvalitet ­ de senare släpar ofta efter.
Inevitably, the information base for this assessment is more reliable for some areas than for others.
Informationsunderlaget för denna bedömning är oundvikligen mer tillförlitligt förvissa områden än för andra.
It is particularly weak for chemicals, biodiversity and the urban environment.
Det är särskilt svagt i fråga om kemikalier, biologisk mångfald och stadsmiljö.
Thus, for example, the "neutral sign" for progress in policies addressing tropospheric ozone is based on a more solid foundation and understanding than the similar score for chemicals, where changing perceptions about the underlying problems and severe data shortages have hampered attempts at evaluation.
Det orange tecknet när det gäller framsteg för handlingsprogram rörande troposfäriskt ozon baseras sålunda på solidare grunder och kunskaper än den motsvarande bedömningen i fråga om kemikalier, där uppfattningen varierar rörande de underliggande problemen, och där den utpräglade bristen på data lagt hinder i vägen för utvärderingsförsök.
Executive Summary atmospheric issues
En översikt atmosfärfrågor
Strong moves over a number of years towards co-ordinating policies and action throughout Europe and beyond to reduce harmful emissions and improve the quality of the atmosphere have led to substantial reductions in most European countries in the emissions of several substances that threaten the environment and human health.
De kraftfulla insatser som under ett antal år gjorts för att samordna handlingsprogrammen och åtgärderna inom och utanför Europa i syfte att minska skadliga utsläpp och förbättra atmosfärens kvalitet har i flertalet europeiska länder medfört betydligt minskade utsläpp av åtskilliga ämnen som utgör ett hot mot miljön och människornas hälsa.
These include sulphur dioxide, lead and ozonedepleting substances.
Detta gäller bl.a. svaveldioxid, bly och ozonnedbrytande ämnen.
There have been smaller reductions in emissions of nitrogen oxides and Non-Methane Volatile Organic Compounds (NMVOCs).
Utsläppen av kväveoxider och flyktiga organiska föreningar utom metan (NMVOC) har minskat i mindre omfattning.
Progress
Utveckling
Target index (year)
Målindex (år)
C02emissions Western Europe
CO ­utsläpp Västeuropa
STRATOSPHERIC OZONE DEPLETION CFC production EU
Uttunning av stratosfäriskt ozon CFC­produktion
Second CLRTAP sulphur protocol target.
Mål: andra CLRTAP­svavel­protokollet
S02 emission
Försurning S02­utsläpp
NOx emission Western Europe CEE NIS
Uppnås trol igen inte enl. plan enl. plan
Not likely to be met On target On tarqet
Uppnås trol ¡gen inte Uppnås trol ¡gen inte
CLRTAP VOC protocol target, excluding natural emissions.
VOC­ emissioner Västeuropa
Not likely to be met Not likely to be met
Mål: CLRTAP:sVOC­ protokoll, utom de natur­liga utsläppen enl. plan
Note: NIS data for 4 countries only (Belarus, Moldova, the Russian Federation and the Ukraine).
Anm.: För de nya obero­ende staterna finns data endast för fyra länder (Moldova, Ryssland, Ukraina och Vitryssland).
CLRTAP= UNECE Convention on Long-Range Transboundary Air Pollution.
CLRTAP = FN­ECE­kon­ventionen om långväga gränsöverskridande för­oreningar.
Although this evaluation has been done for the whole area, targets are only valid for countries that are party in the conventions.
Aven om ut­värderingen skett för hela området, gäller målen en­dast för länder som anslutit sig till konventionerna.
In Western Europe, these changes have been due mainly to the implementation of emission reduction policies and to structural changes in indvistrial production and shifts to cleaner fuels.
I Västeuropa har dessa förändringar främst berott på genom­förandet av handlingsprogram för utsläppsminskning, på struk­turella förändringar i industriproduktionen och på övergång till renare bränslen.
In Central and Eastern Europe, the effects of abatement measures have been dwarfed by the steep reductions in energy use and industrial production following structural economic change, leading to considerable reductions in inputs and emissions.
I Central­ och Östeuropa ter sig effekterna av åtgärderna för utsläppsminskning obetydliga i jämförelse med följderna av den kraftigt minskade energianvändningen och industriproduktionen efter en strukturell ekonomisk förändring sommedfört betydande minskning av såväl tillförsel som utsläpp.
Progress towards reduction targets for emissions to the air is shown in Table 2.
Tabell 2 visar vilka framsteg som gjorts på vägen mot målen för minskade utsläpp i luften.
It is only for pollutants mentioned in this table that Conventions and Protocols have set quantitative targets at panEuropean level.
Det är endast i fråga om de i denna tabell upptagna föroreningarna som kvantitativa mål fastställts för hela Europa genom konventioner och protokoll.
Despite the progress apparent from Table 2, emissions of several pollutants need to be further reduced so that targets already agreed - and new ones in prospect - can be met.
Trots de framsteg som framgår av tabell 2 måste utsläppen av flera föroreningar ytterligare minskas för att de redan överenskomna målen — och de nya mål som kan förväntas - skall kunna uppnås.
Most of the emission reductions achieved so far have resulted from economic change and measures directed at large sources in the industry and energy sectors.
Flertalet av de utsläppsminskningar som hittills skett är en följd av ekonomiska förändringar och åtgärder riktade mot betydande utsläppskällor inom industri- och energisektorerna.
With the exception of lead from petrol, there has been less success in reducing emissions from diffuse sources such as transport and agriculture, these, by their nature, are more difficult to bring under control, demanding better integration between environmental and other policies.
Utom i fråga om blyet i bensinen har utsläppsminskningen varit mindre framgångsrik när det gällt diffusa källor som Iransporterna och jordbruket; dessa är till sin natur svårare att kontrollera, och de kräver en bättre integration mellan miljöpolitiken och andra politiska handlingsprogram.
While some reductions in emissions of greenhouse gases have been achieved (carbon dioxide emissions in the whole of Europe fell by 12% and in Western Europe by 3% between 1990 and 1995), many of these reductions have resulted from economic changes such as the closure of much heavy industry in Eastern Europe and the switch from coal to gas for electricity generation in some Western European countries.
Det har visserligen skett en viss minskning av utsläppen av växthusgaser (mellan 1990 och 1995 minskade koldioxidutsläppen i hela Europa med 12 procent och i Västeuropa med 3 procent), men många av dessa minskningar är ett resultat av ekonomiska förändringar, t.ex. nedläggningen av många företag med tung industriproduktion i Östeuropa och övergången från kol till gas vid elkraftproduktion i en del västeuropeiska länder.
The energy supply sector is the largest contributor to carbon dioxide emissions (about 35% in 1995), with approximately equal emissions from industry, transport and the household + commercial sectors (around 20% each), and an increasing contribution from the transport sector.
£n«gí'-fõrsõrjningssektorn är den sektor som bidrar mest till koldioxidutsläppen (omkring 35 procent år 1995), med ungefär lika stora utsläpp från industri-, transport- samt hushålls- och handehsektorerna (var och en cirka 20 procent), och ett ökande bidrag från transportsektorn.
For the EU, the Commission of the European Communities' latest "business as usual" scenario suggests an 8% increase of carbon dioxide emissions between 1990 and 2010, in striking contrast to the current target of an 8% reduction (for a "basket" of six gases, including carbon dioxide) for the European Union, as agreed at Kyoto in December 1997.
I fråga om EU antyder Europeiska kommissionens senaste "business as usual"-scenario en ökning på 8 procent av koldioxidutsläppen mellan 1990 och 2010, vilket är en kraftig avvikelse från den gällande målsättningen som innebär en minskning med 8 procent (i fråga om en "korg" med sex gaser, inbegripet koldioxid) för Europeiska unionen enligt överenskommelsen i Kyoto i december 1997.
There will clearly need to be action at all levels affecting all economic sectors if the Kyoto target is to be achieved.
Det behövs uppenbart åtgärder på alla nivåer och påverkan av alla ekonomiska sektorer om målet från Kyoto skall kunna uppnås.
Implementation of the Montreal Protocol and its subsequent extensions has reduced the global production and emission of ozonedepleting substances by 80-90%.
Genomförandet av Montreal-protokollet och de senare komplementen till detta har totalt över hela världen minskat produktionen och utsläppen av ozonnedbrytande ämnen med 80—90 procent.
Similar reductions have been achieved in Europe.
Liknande minskningar har åstadkommits i Europa.
However, it will take many decades for ozone levels in the stratosphere to recover because of the persistence of ozonedepleting substances in the upper atmosphere.
På grund av den långa livstiden hos de ozon nedbrytande ämnena i den övre atmosfären kommer det emellertid att ta många årtionden innan ozonnivåerna i stratosfären återställts.
This underlines the importance of reducing emissions of remaining ozonedepleting substances (HCFCs, methyl bromide), and of ensuring that existing measures are properly enforced so as to advance the date of recovery of the ozone layer.
Detta understryker betydelsen av att minska utsläppen av de återstående ozonnedbrytande ämnena (HCFG-föreningar, metylbromid) så att ozonlagret återställs snabbare.
Some progress has been made since the Dobris assessment in bringing the problem of acidification under control, mainly as a result of the continuing reduction of sulphur dioxide emissions (50% between 1980 and 1995 in the whole of Europe).
Sedan Doftrø-rapporten kom har en del framsteg gjorts när det gällt att få kontroll över försurningsproblemet, främst som ett resultat av den fortsatta minskningen av svaveldioxidutsläppen (50 procent mellan 1980 och 1995 i hela Europa).
Emissions of nitrogen oxides and ammonia have fallen by 15%.
Utsläppen av kväveoxider och ammoniak har minskat med 15 procent.
However, for about 10% of Europe's land area the level of acid deposition is still too high.
På omkring 10 procent av den europeiska landytan är emellertid det sura nedfallet fortfarande alltför högt.
For NO x emissions by transport, environmental policy has not kept up with growth in transport use - the growth in numbers and use of cars is offsetting the benefits of technical improvements such as the increased use of cleaner engines and exhaust catalysts in passenger cars.
I fråga om NO -utsläppen från transporterna har miljöpolitiken inte hållit jämna steg med den ökade transportanvändningen - det ökade antalet bilar och den ökade användningen av dessa neutraliserar fördelarna som erhållits genom tekniska förbättringar som t.ex. den ökade användningen av "renare" motorer och katalysatorer i personbilar.
This has resulted in the transport sector becoming the dominant contributor to emissions of nitrogen oxides.
Detta har medfört att bidragen från transportsektorn har kommit att dominera när det gäller utsläppen av kväveoxider.
The large potential for growth in private transport in CEE and in the NIS is likely to exacerbate the problem.
Den stora tillväxtpotentialen för privata transporter i Central- och Östeuropa och de nya oberoende staterna kommer troligen att förvärra problemet.
tropospheric ozone and summer smog
troposfäriskt ozon och sommarsmog
In spite of rising traffic levels throughout Europe, a significant reduction (14%) in emissions of ozone precursors was achieved in Europe as a whole between 1990 and 1995 through a combination of control measures in various sectors and economic restructuring in Eastern Europe.
Trots de ökade trafiknivåerna överallt i Europa kunde en signifikant minskning (14 procent) i fråga om utsläppen av ozonprekursorer åstadkommas över hela Europa mellan 1990 och 1995 genom en kombination av styrmedel inom olika sektorer och den ekonomiska omstruktureringen i Östeuropa.
However, summer smog, caused by high tropospheric ozone concentrations, still occurs frequently in many European countries, posing a threat to human health and to vegetation.
Sommarsmog till följd av höga ozonkoncentrationer i troposfären uppträder emellertid fortfarande ofta i många europeiska länder och utgör ett hot mot människornas hälsa och växtligheten.
NMVOCs in the whole of the northern hemisphere will be required to achieve a significant reduction in tropospheric ozone concentrations.
Det kommer att krävas fler minskningar, och betydande sådana, av NO^- och NMVOC-utsläppen över hela norra halvklotet för att få till stånd en signifikant minskning av ozonkoncentrationerna i troposfären.
The second step to the 1988 NO Protocol under the UNECE Convention on Long-Range Transboundary Air Pollution (CLRTAP) will be a multipollutant, multi-effect protocol addressing photochemical pollution, acidification and eutrophication.
Det andra steget i 1988 års NO^-protokoll till UNECE-konventionen om långväga gränsöverskridande luftföroreningar blir ett fiereffcktspiotokoll omfattande fiera föroreningar, med inriktning på fotokemiska föroreningar, försurning och eutrofiering.
This is expected to be ready for adoption in 1999 and will probably aim for more rigorous emission reductions.
Protokollet förväntas vara klart för antagande år 1999 och kommer troligen att eftersträva rigorösare utsläppsminskningar.
Europe's Environment: The Second Assessment transport sector, which is the main contributor to emissions of
Miljön i Europa: En andra utvärdering
In Eastern Europe, industry is still the main source of NMVOC emissions, but that situation could change with the expected increase in transport.
I Östeuropa är industrin fortfarande huvudkällan till NMVOC-utsläppen, men denna situation kan förändras i och med den förväntade ökningen av transporterna.
The extent of the threat posed to the environment and human health by chemicals remains uncertain because of the vast numbers of chemicals in common use and the lack of knowledge about the ways in which they move through and accumulate in the environment and their human and ecological impacts.
Omfattningen av det hot mot miljön och mot människornas hälsa som kemikalierna utgör är fortfarande oklar till följd av det enorma antalet allmänt använda kemikalier och bristen på kunskaper om hur de förflyttas genom och ansamlas i miljön, liksom om hur de påverkar människan och miljön.
Because of the difficulty of assessing the toxicity of the many potentially hazardous chemicals in use or released (and of their mixtures), some current control strategies are now aimed at reducing the "load" of chemicals in the environment (and, thereby, of exposures to them) through elimination or reduction of their use and emissions.
På grund av svårigheten att bedöma toxiciteten hos många av de potentiellt farliga kemikalier som används eller släpps ut (och hos blandningar av dessa kemikalier) finns det numera kontrollstrategier som syftar ull att minska kemikaliebelastningen på miljön (och därmed också exponeringen för kemikalierna) genom att förhindra eller minska användningen och utsläppen.
New instruments, such as voluntary redviction programmes and Toxic Release Inventories/Pollutant Emission Registers are gaining increasing attention.
Nya styrmedel, t.ex. program för frivillig minskning och förteckningar över toxiska utsläpp eller register över utsläpp av föroreningar uppmärksammas allt mer.
Reported total waste generation is estimated to have increased by nearly 10% between 1990 and 1995.
Den totalt inrapporterade'avfallsgenereringen beräknas ha ökat med nära 10 procent mellan 1990 och 1995.
However, part of the apparent increase may be the result of improved waste monitoring.
En del av den synbara ökningen kan emellertid vara ett resultat av förbättrad avfallsövervakning.
Waste management in most countries continues to be dominated by the cheapest available option: landfill.
I flertalet länder domineras avfallshanteringen fortfarande av det billigaste till buds stående alternativet: deponering.
Waste minimisation and prevention are being increasingly recognised as more desirable solutions for waste management, but no overall progress in this direction can yet be seen.
Avfallsminimering och förebyggande av avfall börjar i ökad utsträckning betraktas som mera önskvärda lösningar för avfallshanteringen, men någon generell utveckling i denna riktning kan ännu inte skönjas.
Recycling tends to be more successful in countries with a strong waste management infrastructure.
Återvinningen tenderar att lyckas bättre i länder med väl utbyggd infrastruktur för avfallshanteringen.
Priorities in CEE and in the NIS include improving municipal waste management through better separation of wastes and better landfill management, the introduction of recycling initiatives at local level, and carrying out low-cost mitigation and containment at priority disposal sites.
Länderna i Central- och Östeuropa och de nya oberoende staterna prioriterar förbättringar av den kommunala avfallshanteringen genom bättre avfallssortering och deponeringsskötsel, införandet av återvinningssatsningar på lokal nivå samt genom åtgärder för riskminskning och sluten förvaring till lågt pris vid prioriterade avfallsupplag.
These pressures arise from uniform and increasingly large-scale management of agriculture and forestry, fragmentation of the landscape (leading to isolation of natural habitats and species), loading by chemicals, water extraction, disturbance, and influx of alien species.
Dessa tryck uppstår till följd av ensartat och allt mera storskaligtjordoch skogsbruk, uppsplittring av landskapet (som leder till isolering av naturliga biotoper och arter), kemikaliebelastning, vattentäkter, störningar, och tillströmning av främmande arter.
Many national and international nature protection initiatives have been launched, but their implementation has been slow.
Många nationella och internationella naturskyddsinitiativ har lanserats, men genomförandet har gått långsamt.
Locally, some targeted nature protection measures have had beneficial effects, but there has been little progress towards sustainable agriculture.
På lokalplanet har en del riktade naturskyddsåtgärder varit till nytta, men det har inte gjorts många framsteg på vägen mot ett uthålligt jordbruk.
Parts of CEE and the NIS have the benefit of large tracts of relatively unspoiled forests and other natural habitats.
Delar av Central- och Östeuropa och av de nya oberoende staterna har förmånen att hysa stora områden med relativt oförstörda skogar och andra naturliga biotoper.
However, these could be threatened by the pressures resulting from economic change and development unless adequate measures for their protection are built into the Environmental Programme for Europe and into national economic development policies and related financial mechanisms as well as into accession agreements for those countriesjoining the EU.
Dessa skulle emellertid kunna hotas av olika former av tryck till följd av den ändrade ekonomin och utvecklingen om inte lämpliga skyddsåtgärder införe i Miljöprogrammet för Europa samt i handlingsprogrammen för den nationella ekonomiska utvecklingen och därmed sammanhängande finansiella mekanismer, liksom i anslutningsavtalen för de länder som ansluter sig till EU.
The EPE pays particular attention to sustainable management of natural resources, including inland, coastal and marine waters.
Miljöprogrammet för Europa lägger särskild vikt vid en uthållig hushållning med naturresurser som insjöar, floder, kustvatten ochhav.
However, threats to all these remain.
Hotet mot alla dessa resurser kvarstår emellertid.
Although, in the past decade, water abstraction rates have been stable or have even decreased in a number of Western and Eastern European countries, potential water shortages persist, particularly around urban areas.
Trots att vattenuttagen under det senaste årtiondet har legat på en stabil nivå eller t.o.m. minskat i ett antal väst- och östeuropeiska länder, finns det fortfarande risk för vattenbrist, i synnerhet runt tätortsområden.