natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Forestry matters are also dealt with by DG ΙΠ (Internal market and industrial), DG IV (Competition), DG XI (Environment), DG VIII (Development), DG XII (Science, research, development), DG I (External relations) and DG XVII (Energy).
Skogsfrågor handläggs också av GD III (ime marknaden och industri), GD IV (konkurrens), GD XI (miljö), GD VIII (bistånd), GD XII (vetenskap, forskning och utveckling), GD I (yttre förbindelser) och GD XVII (energi).
A separate forestry industry unit has been set up in DG III, which has led to greater attention being paid to the interests of the forest industry in decision-making.
En separat skogsindustrienhet har upprättats inom GD III, vilket har lett till att ytterligare uppmärksamhet riktas på skogsindustrins intressen i beslutsprocessen.
2.4.2 DG m also has a Standing Forestry Committee, which acts as a forum for discussion by representatives of Member States on e.g. positions on international forestry issues.
2.4.2 GD III har också en ständig skogskommitté som är ett diskussionsforum för representanter från medlemsstaterna när det gäller till exempel synpunkter på internationella skogsfrågor.
This body also functions as an administrative committee when decisions are taken on e.g. the funding of projects for monitoring the health of forests.
Denna kommitté fungerar också som en administrativ kommitté när man fattar beslut om till exempel finansiering av projekt för att bedöma skogens hälsotillstånd.
2.4.3 The way the administration of forestry affairs is organized in Member States varies considerably, depending on the relative importance of forestry matters for the economy, the main role of forests or the ecological, social or cultural significance of forests in the country concerned.
2.4.3 Skogsfrågorna hanteras på mycket olika sätt i medlemsstaterna beroende på hur viktiga skogsfrågorna är för landets ekonomi, vilken skogens huvudsakliga roll är och vilken ekologisk, social och kulturell betydelse skogen har i landet.
The ministry responsible for administration may be the ministry for agriculture and forestry, the ministry for the environment or the ministry for industry.
Ansvarigt ministerium för skogsfrågor är antingen jord- och skogsbruksministeriet, miljöministeriet eller industriministeriet.
There are also differences in the way matters are delegated for decisionmaking at regional level.
Det finns också skillnader i hur frågor delegeras i beslutsprocessen på regional nivå.
2.4.4 The use and protection of the forest resources of Member States and regions are regulated by laws, standards and institutional instruments.
2.4.4 Utnyttjandet och skyddet av skogsresurserna i medlemsstaterna och regionerna regleras genom lagar, normer och institutionella styrmedel.
Policy on support for the forestry sector
Politiken för stöd till skogssektorn varierar stort, liksom skogsbeskattningen och organisationen av forskning, utbildning, rådgivning och information.
2.5.1 The Member States always act independently as treaty partners at international level, particularly as the EU has no representative powers, but they usually coordinate their actions by taking common stands. Thus, at the UN Conference on Environment and Development, held in Rio de Janeiro in June 1992, the participating countries signed the General Convention on Biological Diversity and the UN Framework Convention on Climate Change.
2.5.1 Medlemsstaterna uppträder alltid som självständiga förhandlingsparter på internationell nivå, eftersom EU inte har några representationsbefogenheter, men de koordinerar sin verksamhet, vanligtvis i form av gemensamma yttranden Vid FN:s konferens om miljö och utveckling i Rio de Janeiro 1992 skrev deltagarländerna under den allmänna konventionen om biologisk mångfald och FN:s ramkonvention om klimatförändringar.
In addition, Chapter 11 of the Agenda 21 action programme on the prevention of the destruction of forests was adopted.
Dessutom antogs kapitel 11 i Agenda 21-programmet om förebyggande av skogsförstöring.
2.5.2 At the Second Ministerial Conference on the Protection of Forests in Europe, held in Helsinki in 1993, the European countries and the EU agreed to implement the forest principles adopted at the Rio summit.
2.5.2 Vid den andra ministerkonferensen om skogsskydd i Europa, som hölls i Helsingfors 1993, kom de europeiska länderna och EU överens om att tillämpa de principer för skogen som antogs vid Rio-konferensen.
The Helsinki Conference also adopted resolutions on the sustainable management and use of European forests and the preservation of their biological diversity.
Vid Helsingforskonferensen antogs resolutioner för ekologiskt hållbar förvaltning och utnyttjande av Europas skogar och bevarande av deras biologiska mångfald.
Member States should take account of these agreements in formulating forest strategies at both national and EU level whilst seeking to work for a more precise specification of the contents of the agreements at, for example, the follow-up meeting to be held in Portugal in 1998.
Medlemsstaterna bör ta hänsyn till dessa avtal när man fastställer skogsstrategier både på nationell nivå och på EU-nivå, samtidigt som man skall arbeta för en tydligare specificering av innehållet i dessa avtal, till exempel vid det uppföljningsmöte som skall hållas i Portugal 1998.
2.5.3 The present opinion focuses on the development of the forestry sector within the EU and international development aid is not therefore discussed at any length.
2.5.3 Detta yttrande inriktar sig på utvecklingen av skogssektorn inom EU, och internationellt utvecklingsstöd diskuteras därför ytterst kortfattat.
The development of the countries bordering on the EU is nevertheless an important consideration as EU action can help to promote the adjustment of prospective Member States to the demands of membership.
Utvecklingen i EU:s grannländer är ändå viktig eftersom EU kan stödja presumtiva medlemsstater i deras anpassning till vad som krävs för medlemskap.
Environmental problems, especially air pollution, transcend national borders and so cooperation is needed to resolve them.
Miljöproblem, i synnerhet luftföroreningar, tar ingen hänsyn till nationella gränser och det krävs alltså samarbete för att lösa problemen.
At the Helsinki Conference the signatory states adopted a resolution on the sustainable management and use of forest resources.
Vid Helsingforskonferensen antog de avtalsslutande länderna en resolution som syftar till att främja ekologiskt hållbar förvaltning och användning av skogsresurserna.
Cooperation may take the form of transfer of knowledge and bilateral and multilateral projects, with the emphasis on technical, scientific, institutional and legal issues.
Samarbete kan ske genom utbyte av kunskaper och bilaterala och multilaterala projekt, med tyngdpunkt på tekniska, vetenskapliga, institutionella och juridiska frågor.
2.5.4 Financial assistance for cooperation with countries in central and eastern Europe is available under the Phare and Tacis programmes and the INTERREG Community Initiative.
2.5.4 Ekonomiskt stöd till samarbete med länder i Central- och Östeuropa finns tillgängligt tack vare Phare- och Tacis-programmen och gemenskapsinitiativet Interreg.
Nonmember countries receive financing under the first two programmes whilst measures in Member States are financed under INTERREG.
Icke-medlemsländer erhåller anslag via de två första programmen och medlemsstaterna från Interreg.
Criteria for sustainable forestry
Kriterier för ett långsiktigt hållbart skogsbruk
2.6.1 The sustainable management and use of forests has been adopted as a general principle in Europe.
2.6.1 Ett långsiktigt hållbart skogsbruk har blivit en vedertagen allmän princip i Europa.
Sustainability means the use of forests and woodlands in a way that maintains
Långsiktigheten innebär att skogar och skogslandskap utnyttjas på ett sätt som bevarar den biologiska mångfalden, produktiviteten, återväxten och livskraften och tar vara på skogens möjligheter att fylla sina ekologiska, ekonomiska och sociala funktioner i dag och i framtiden, både på lokal, nationell och global nivå, utan att inverka menligt på andra ekosystem.
2.6.2 There are several criteria for sustainable forestry - the first follow-up meeting to the Helsinki conference divided the criteria into six categories:
2.6.2 Det finns ett antal kriterier för långsiktigt skogsbruk och det första uppföljningsmötet efter Helsingforskonferensen spaltade upp dessa kriterier i sex kategorier:
A set of descriptive and quantitative indicators was drawn up for each category; consideration should be given to actively involving the regions in drawing up their own indicators.
Det finns en rad kriterier och indikatorer för var och en av de uppräknade kategorierna. Regionerna bör aktivt medverka till att utarbeta sina egna indikatorer.
2.6.3 Whereas, formerly, considerations related to timber production were paramount in forest management, the situation has changed given the increased importance attached to the biological diversity (biodiversity) of forests.
2.6.3 Tidigare har man först och främst tagit hänsyn till produktionen inom skogsbruket, men situationen har förändrats i och med att större vikt läggs vid skogens biologiska mångfald.
Biodiversity is construed to mean diversity within species, between species and of ecosystems.
Detta begrepp innefattar mångfald inom och mellan arter och med avseende på ekosystem.
2.6.4 In the management of commercial forests, biodiversity can be taken into account by applying silvicultural practices at the individual forest stand level and by emulating nature's own regenerative cycle.
2.6.4 Inom det kommersiella skogsbruket kan man ta hänsyn till den biologiska mångfalden genom att tillämpa skogsbruksmetoder som avpassas efter det enskilda skogsbeståndet och som försöker efterlikna naturens eget kretslopp.
However, this must be complemented by specific conservation measures for the protection of threatened species, such as the establishment of conservation areas or restrictions on forest use.
Detta måste emellertid kompletteras med specifika åtgärder för att bevara hotade arter, till exempel genom att man inrättar fredade områden eller genom restriktioner för skogsexploatering.
In some cases, it may be necessary to protect ecosystems by creating conservation areas which are wholly or partly outside the scope of commercial use.
I vissa fall kan det blir nödvändigt att skydda ekosystem genom att fridlysa områden så att de helt eller delvis undantas från kommersiellt utnyttjande.
2.6.5 At present, the EU supports the protection and enhancement of biodiversity by means of two directives: the Wild Birds directive (79/409/EEC) and the Habitats directive (92/43/EEC).
2.6.5 För närvarande stöder EU skydd och utveckling av den biologiska mångfalden genom två direktiv: vildfågeldirektivet (79/409/EEG) och direktivet om bevarande av livsmiljöer (92/43/EEG).
On the basis of the latter, preparations are currently under way for the creation of Natura 2000, a Europewide network of conservation areas comprising the natural habitats designated in the directive.
Med utgångspunkt i det senare förbereder man för närvarande inrättandet av Natura 2000, ett samlat europeiskt nät av skyddsområden som omfattar de naturliga livsmiljöer som anges i direktivet.
2.6.6 Factors affecting the health of forests, such as acid deposition and damage of various kinds, were discussed in point 2.1.
2.6.6 Faktorer som påverkar skogens hälsostatus, såsom försurning och skador av olika slag, har diskuterats under punkt 2.1.
Other criteria for measuring the health of forests include the nutrient balance of the soil and growing stock and crown defoliation.
Exempelvis kan näringsbalansen i mark och skogsbestånd och barrförlust användas som kriterier för mätning av skogens hälsostatus.
The proportion of forests exhibiting defoliation ranges from 6% of forest area in Portugal to 37% in Denmark.
Andelen skog som visar tecken på barrförlust varierar mellan 6 % av skogsarealen (Portugal) och 37 % (Danmark).
Defoliation is caused by, inter alia, adverse climatic conditions, the ageing of the growing stock, insects and fungal diseases and air pollution.
Barrförlust orsakas av bl a ogynnsamma klimatvillkor, åldrande bestånd, skadedjur och svampsjukdomar samt luftföroreningar.
2.6.7 Forests protect the soil against erosion and desiccation; in mountainous areas they provide protection against avalanches. They provide for the steady replenishment of sources of drinking water.
2.6.8 Skogsresurserna har betydelse för en hållbar utveckling bland annat genom volymen på det växande beståndet och gynnsamma utvecklingstendenser inom skogsbrukssektorn (se punkterna 2.1.10 och 2.1.11).
However, forests cannot indefinitely continue to absorb acids and nutrients which exceed the natural buffer capacity of forest ecosystems.
Åldersstrukturen i det växande beståndet bör vara optimal, det vill säga bestånden av olika åldersklasser skall vara tillräckligt stora och jämnt fördelade i området för att möjliggöra en jämn awerkningsnivå.
The age structure of the growing stock should be optimal, with trees of all age-classes adequately represented and spatially balanced so as to ensure an even cutting regime.
Om en stor del av skogen består av gamla eller dåliga träd äventyras jämvikten i kolets kretslopp.
If a large proportion of the forest consists of old or untended trees in poor condition, the carbon balance is at risk, because, as the forest decays, it emits more carbon dioxide than the rest of the growing stock is able to absorb.
Efter hand som skogen ruttnar släpper den nämligen ut mer koldioxid än det övriga växande beståndet kan absorbera.
2.6.9 Measures of the productive functions of forests include the ratio between growth and removals of wood and the effects of silvicultural practices and basic improvements (see points 2.1.11 - 2.1.14).
2.6.9 Mätningarna av skogens produktiva funktioner omfattar bl a relationen mellan tillväxt och avverkning och effekterna av skogsbruksmetoder och grundläggande förbättringar (se punkterna 2.1.11 - 2.1.14).
The price of timber is largely determined by market conditions but a sufficiently high price acts as an incentive to forest owners to tend their forest and to take biodiversity into account in forestry management practices.
Virkespriset bestäms till stor del av marknadsförhållandena, men ett tillräckligt högt pris blir ett incitament för skogsägarna att vårda sin skog och väga in den biologiska mångfalden när skogsbruksmetoder övervägs.
No statistics are available on the economic value of non-wood commodities obtained from forests such as mushrooms and berries, but they can be of major significance regionally.
Det finns ingen statistik över det ekonomiska värdet på skogens övriga produkter som svamp och bär, men dessa kan ha stor betydelse på det regionala planet.
2.6.10 The socio-economic function of sustainable forestry has many facets.
2.6.10 Ett hållbart skogsbruks socioekonomiska funktioner har många aspekter.
The employment potential of the forestry sector and associated industries is important given the high unemployment rates currently besetting the EU.
Skogssektorns och anslutande branschers sysselsättningspotential är betydelsefull med tanke på den arbetslöshet som EU för närvarande lider av.
The cultural values attached to forests, as manifested in people's attitudes towards nature and in cultural works of various kinds, are social criteria which are easy to recognize but difficult to measure.
De kulturvärden som kopplas till skogen och som kommer till uttryck i allmänhetens inställning till naturen och olika kulturaktiviteter är sociala kriterier som är lätta att upptäcka men svåra att mäta.
Emphasis needs to be placed on the importance of family-run forestry industries for sustainable forestry, as well as for a living rural environment.
Det är viktigt att understryka familjeskogsbrukens betydelse för ett hållbart skogsbruk liksom dess betydelse för en levande landsbygd.
2.6.11 Recently, the need for participation by citizens in decisionmaking concerning forestry has been emphasized.
2.6.11 På senare år har man framhävt behovet av medborgardeltagande i samband med beslut som rör skogsbruket.
But consideration of what forms participation should take has demonstrated how difficult it is to find an arrangement which satisfies all the parties involved.
Resonemangen om formerna för detta deltagande har emellertid visat hur svårt det är att hitta en uppläggning som tillfredsställer alla berörda parter.
The views of forest owners, the forest industry and conservationists are not always compatible.
Skogsägarnas, skogsindustrins och naturvårdarnas ståndpunkter går inte alltid att förena.
Planning based on participation is easier to implement in State or municipally-owned forests, which are in a sense the common property of citizens.
En planering som bygger på alla parters medverkan är lättare att genomföra i statlig eller kommunägd skog, som i viss bemärkelse är allmänhetens egendom.
In private forests, operations are to a large extent steered by legislation, guidelines on forestry practice, education and training, advice and the quality requirements of timber buyers.
Vad gäller privat skog regleras driften i stor utsträckning av lagstiftning, riktlinjer för skogsbruksmetoder, utbildning, rådgivande verksamhet och virkesuppköparnas kvalitetskrav.
2.6.12 Demands by industry and consumers for timber and forest products which have been produced in a sustainable way have led to the need for forest certification and eco-labelling.
2.6.12 Efterfrågan från industrin och konsumenterna på virke och skogsprodukter som producerats med ekologiskt hållbara metoder har lett till ett behov av skogscertifiering och miljömärkning.
Certification schemes or other systems of proof for sustainable forest management are now under consideration at national, EU and global level.
Certifieringsprogram och andra bevissystem för ett hållbart skogsbruk övervägs i dag såväl på nations- och EU-nivå som på internationell nivå.
Problems and opportunities for the forestry sector in the EU
Problem och möjligheter inom skogssektorn i EU
3.1.1 The biggest problem facing forests in the long run is the damage caused to the growing stock and soil by pollution.
3.1.1 Det största problemet för skogen på lång sikt är de skador som miljöföroreningar orsakar på skogsbeståndet och markerna.
Although pollution from industrial sources, especially SO2 emissions, have been reduced over the past two decades, traffic emissions, particularly nitrogen oxides and the increase in the ground-level ozone concentration, remain a major problem.
I synnerhet industrins svaveldioxidutsläpp har man lyckats minska de senaste tjugo åren men avgaser - i synnerhet kvävedioxid - och höjningen av ozonhalten nära jordytan är fortfarande ett allvarligt problem.
3.1.2 As was noted in point 2.1.18, forest fires are a serious problem in southern Europe.
3.1.2 Som nämnts i punkt 2.1.18 vållar skogsbränder betydande problem i södra Europa.
Many of the areas ravaged by fire are situated in rugged, sparsely-wooded and difficult terrain where both fire prevention and forest regeneration are difficult.
Värst utsatta är torra områden med glesa skogsbestånd och svårtillgänglig terräng där det är svårt både att förebygga eldsvådor och att förnya skogen.
The countries concerned feel that EU assistance for fire prevention and reafforestation of areas swept by fire is inadequate, given the scale of devastation.
I de berörda länderna anser man att EU:s stöd till förebyggande åtgärder och skogsförnyelse av eldhärjade områden är otillräckligt i förhållande till skadornas omfattning.
Fire prevention in particular is recognized as an important form of Community funding.
Förebyggande åtgärder mot eldsvådor är annars erkänt som ett område som EU skall ge stöd till.
In order for fire prevention to be more effective, there should be more investigation into the causes of fires.
För att dessa åtgärder skall bli effektivare måste man veta mer om orsakerna till skogsbränder, som varierar från region till region.
The causes vary from region to region: for example, climate, desiccation, rural depopulation, unsuitable grazing practices or tourism may be the initial cause.
Orsakerna kan bland annat vara klimatet, torka, avfolkningen av landsbygden, olämplig användning av betesmarker samt turism.
3.1.3 People's indifference towards forests could become a problem in EU countries where woodland tracts are small or of little commercial significance, with the result that the economic and protective value of forests is underrated.
3.1.3 I de EU-länder där det är ont om skog eller skogens ekonomiska betydelse är ringa kan befolkningens bristande kunskap om skogen bli till ett problem. Detta kan leda till att skogens ekonomiska och naturskyddsmässiga värde underskattas.
Moreover, people's understanding of the importance and effects of silvicultural practices (tending, logging, protective measures) is decreasing along with urbanization.
I takt med urbaniseringen torde också förståelsen minska för betydelsen och effekten av olika åtgärder i skogen, exempelvis skogsvård, avverkning och naturskyddsåtgärder.
3.1.4 Forests are also exposed to the risk of damage by insects and fungi, pollution and depletion of groundwater, abuse of the legal right of access to private land (everyman's right) in some EU countries (e.g. Sweden and Finland) and damage caused by natural hazards such as storms and snow.
3.1.4 Skogarna hotas också av andra faror: svamp- och insektsskador, föroreningar och utarmning av grundvattnet, missbruk av allemansrätten i vissa EU-länder, t ex i Sverige och Finland, samt skador orsakade av storm och snö.
It should be possible to inspect timber imports from outside the EU and timber transported between Member States to ensure that they do not carry insect pests.
Vid trävaruimport till EU eller då trävaror transporteras från en medlemsstat till en annan, borde det finnas möjlighet att försäkra sig om att skadeinsekter inte förs in.
3.1.5 Incorrect logging and management practices can endanger the biodiversity of forests and weaken their resistance to pollution.
3.1.5 Bristfällig skogsavverkning och förvaltning kan äventyra skogens biologiska mångfald och göra den mindre resistent mot föroreningar.
For example, the single-species regeneration of extensive tracts of felled areas, the introduction of non-indigenous species and the planting or sowing of reproductive material which is too far from its genetic origin are a potential threat to the well-being of forests.
Omfattande nyplantering av en enda sort på ett avverkningsområde, plantering av främmande arter och plantering eller sådd av fröer och fröplantor vars genetiska ursprung är alltför avlägset utgör ett hot mot skogen.
Leaving large areas of forest outside the scope of systematic management and logging can have the same effect.
Utebliven avverkning och skogsvård kan få liknande effekter.
3.1.6 Environmental terminology differs considerably from one country to another, as the COR discovered when drawing up its own-initiative opinion on regional nature parks.
3.1.6 Miljöterminologin varierar mycket från land till land, något som Regionkommittén upptäckte vid utarbetandet av initiativyttrandet om regionala naturreservat.
In order to obtain comparable international data on e.g. conservation areas, a standard terminology should be developed, at least for the compiling of international statistics.
För att få in jämförbara internationella uppgifter om t ex skyddade områden måste terminologin harmoniseras åtminstone på statistikområdet.
3.1.7 Finding a balance between the various functions of forests is not easy.
3.1.7 Det är inte lätt att uppnå en jämvikt mellan skogens olika användningsområden.
There has not always been enough time to consult landowners when implementing conservation programmes, and this may have delayed implementation, even in the case of common-sense projects.
Man har inte alltid avsatt tillräckligt med tid för att samråda med markägarna när man utarbetat skyddsprogram, och detta kan ha varit en orsak till att genomförandet försenats, även när det rört sig om förnuftiga projekt.