natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the case of Greece, the addition to GDP growth would amount, on average, to 0.6 percentage points a year as suming EU assistance were continued at current levels up to 2010, but by then the addition would have fallen to 0.3 percentage points.
I fallet med Grekland skulle bidraget till BNP-tillväxten i ge nomsnitt uppgå till 0,6 procentenheter per år under an tagande om att EU-stödet skulle ligga kvar på nuvarande nivåer fram till år 2010, men vid den tidpunkten skulle bidraget ha fallit till 0,3 procentenheter.
For Portugal, the supply-side effects are estimated to be smaller than for the other countries, partly because a higher proportion of assistance goes to agriculture, while for Spain, the impac: is also estimated to be smaller, in this case because of the smaller size of EU transfers relative to GDP.
För Portugal är de skattade utbudseffekterna mindre än för de andra länderna, delvis på grund av att en större andel av stödet går till jordbruket, medan den skattade effekten för Spanien också är mindre, i detta fall beroende på den mindre storleken på bidragen i förhållande till BNP.
The impact on employment, on the other hand, appears to have been more limited.
Sysselsättningseffekten tycks å andra sidan ha varit mer begränsad.
A major reason for this is that capital grants or subsidies to the private sector have been used to increase the capital intensity of production or to replace existing plant and equipment with more
Ett huvudskäl till detta är att kapitalbidragen och subventionerna har använts för att öka produktionens kapitalintensitet eller för att ersätta existe
In the QUEST 11 model, which also incorporates both de mand and supply-side effects, the influence o" mone-
I QUEST Il-modellen, som också inkorporerar både ef terfråge- och utbudseffekter, tas också explicit hänsyn
3 The situation and trends in assisted regions same direction. The general conclusion appears to be that the Structural Funds have had a significant effect in reducing disparities In economic performance across the Union and narrowing the gap in GDP per head be tween the four Cohesion countries and the rest of the Un ion.
Del 3 Läget och trenderna i stödregionerna allmänna slutsatsen verkar vara att strukturfonderna har haft en betydande effekt för att minska de ekonomiska skillnaderna inom unionen och att sluta BNP-gapet mellan de fyra sammanhållningsländerna och resten av unionen.
This is supported by a large number of more detailed studies.
Detta stöds av ett stort antal mer detaljerade studier.
tary variables (interest rates, inflation and so on) is included explicitly.
till effekter av monetära variabler (räntor, inflation och så vidare).
As compared with the HERMIN model, it assumes that individuals and private busi nesses are more forward-looking in the decisions they take about consumption and investment, implying faster responses to changes in policy.
I jämförlse med HERMIN-modellen, antar den att individer och företag är mer framåtblickande i konsumtions- och investeringsbeslut, vilket ger snabbare respons på förändringar i politiken.
It also assumes that fiscal policy is expansionary, which In the model tends to dampen economic growth through higher inter est rates, a consequent appreciation of the exchange rate and (partial) crowding-out of private investment.
Den antar också att finanspolitiken är expansiv, vilket I modellen tenderar att dämpa den ekonomiska tillväxten genom högre räntor, en åtföljande appreclering av växelkursen och (partiell) undanträngning av investeringar.
Because of the dampening effects on demand, it is per haps unsurprising that QUEST II produces lower estimates of the effect of EU structural policies on economic growth than the other models.
På grund av de dämpande effekterna på efterfrågan är det kanske inte överraskande att QUEST II ger lägre skattningar av effekterna av EU:s strukturpolitik på ekonomisk tillväxt än de övriga modellerna.
GDP growth is estimated to have been increased by only 0.3 percentage points in Greece in the 1989 to 1993 programming period and by only 0.1 percentage points in the period 1994 to 1999, in Ireland by 0.3 percentage points in both periods, in Por tugal by 0.3 percentage points in the first period and 0.2 percentage points in the second and in Spain by 0.1 percentage points in both.
BNP-tillväxten skattas att bara ha ökats med 0,3 procentenheter i Grekland under programperioden 1989 till 1993, och med bara 0,1 procentenhet under perioden 1994 till 1999, i Irland med 0,3 procentenheter under bägge perioder na, i Portugal med 0,3 procentenheter under den första perioden och 0,2 procentenheter under den andra och i Spanien med 0,1 procentenheter i bägge.
If the estimates derived from the models are compared with the results of the analysis in the text of differing changes in GDP per head in the four countries, it suggests that other factors have had a significant influence on relative performance apart from EU structural policies, which is not too surprising.
Om skattningarna som härleds från modellerna jämförs med resultaten av analysen i texten av olika förändring ar i BNP per capita i de fyra länderna, antyder denna jämförelse att andra faktorer än EU:s strukturpolitik har haft en betydelsefull effekt på den relativa utvecklingen, vilket inte är alltför förvånande.
This is most notably the case for Ireland and Greece, which represent the two extremes in terms of GDP growth.
Detta gäller särskilt Ir land och Grekland, som är de två ytterligheterna i ter mer av BNP-tillväxt.
Among these factors are the macroeconomic and other policies pursued by government, the scale and nature of inflows of direct in vestment, the initial structure of economic activity, the enterprise shown by business and the efficiency of public administration together with the relative endowment of social capital, as defined in Part 2 above.
Bland dessa faktorer finns den makroekonomiska politiken och annan regeringspolitik, omfattningen och karaktären av inflöden av direktinvesteringar, den initiella näringsstrukturen, driftigheten i näringslivet och den offentliga förvaltningens effektivitet tillsammans med den relativa tillgången på socialt kapital, som det definierades i Del 2 ovan.
It is through the last of these that EU structural policies may also have had an Indirect, if perhaps no less important, impact on the development of lagging regions, as ex plained in Part 2.
Det är genom den sistnämnda som EU:s strukturpolitik kan ha haft en indirekt, om än inte mindre viktig, effekt på de eftersläpande regionerna, på det sätt som det förklarades i Del 2.
In summary, although too much importance should not be attached to the precise magnitude of the estimates, it is encouraging that very different models all point in the
Sammanfattningsvis är det uppmuntrande att mycket olika modeller pekar i samma riktning, även om alltför stor vikt inte bör fästas vid de exakta storlekarna. Den
Objective 6 areas, which are very sparsely populated, are also considered here along with Objective 1 regions.
Mål 6områden, som är mycket glesbefolkade, berörs också här tillsammans med Mål 1-regioner.
However, Objective 6 typically does not target whole NUTS 2 or NUTS 3 regions.
Mål 6 övernsstämmer dock normalt inte med hela NUTS 2 eller NUTS 3-regioner. Regioner som inkluderas i analysen har minst 50% av befolkningen boende i stödda delar av regionen.
For Objective 6, this means that the analysis is based on data for a restricted number of NUTS 3 regions: Jämtlands Ian (S), the regions of Ita Suomi and Lappi (FIN).
I fallet med Mål 6 betyder detta att analysen baseras på uppgifter om begränsade delar av NUTS 3regioner: Jämtlands län (S) och regionerna Ita Suomi och Lappi (SF).
See the identity set out at the beginning of Part 2, p. 75.
Se identiteten som formulerades i början av Del 2, s. 75.
Part 4 Enlargement
Del 4 Utvidgning
4.2 Demography: situation and trends
Demografi: läge och trender
4.6 Conclusions
Slutsatser
Enlargement to the countries of Central and Eastern Europe and Cyprus is a great opportunity, both for the countries concerned and for the EU as a whole.
Utvidgning till länderna i Central- och Östeuropa och Cypern är en stor möjlighet, både för de berörda län derna och för EU som helhet.
Shared geographical, historical, political, social and economic factors mean that it makes sense to treat the Central and Eastern European countries together.
Delade geografiska, historiska, politiska, sociala och ekonomiska faktorer inne bär att det är meningsfullt att behandla de Central- och Östeuropeiska länderna tillsammans.
Cyprus, however, has a different history and a differ ent economic situation and is therefore examined in a separate section below.
Cypern har emellertid en annan historia och ett annat ekonomiskt läge, och behandlas därför i ett eget avsnitt nedan.
The dominant trading partners and the main source of foreign investment have been the neighbouring Member States of the EU.
Dominerande handelspartners liksom huvudkällan för utländska investeringar har varit grannländerna i EU.
This in creased economic integration across wider Europe as a whole is both a cause and an effect of major political developments, notably the fact that CEE countries count future membership of the European Union among their top priorities.
Denna ökade ekonomiska integration inom ett större Europa som helhet är både orsak till och verkan av viktiga politiska förändringar, nämligen att CÖE-länderna räknar ett framtida med lemskap i den Europeiska Unionen som ett bland sina högst prioriterade mål.
The EU, in turn, has initiated a process of preparing for enlargement.
EU har, i sin tur, inlett en process som förberedelse för en utvidgning.
This be gan formally with the European Council meeting of Copenhagen (1993), which set key criteria for membership, and the European Council meeting inffLux embourg (1997) decided to open accession negotiations with groups of applicant countries.
Denna bör jade formellt med Europeiska Rådets möte i Köpenhamn (1993), som formulerade nyckelvillkor för medlemskap, och Europeiska Rådets möte i Luxemburg (1997) beslutade att inleda medlemskapsförhandlingar med en grupp av ansökarländer.
In the meantime, the Commission's proposals for the Union's future policy priorities and financing — Agenda 2000— make specific provision for enlargement. ment.
Under ti den har Kommissionens förslag till Unionens framtida policyprioriteringar och finansiering — Agenda 2000 — vidtagit specifika åtgärder för utvidgning.
Since the turn of the decade, the Central and Eastern European countries (CEE countries) have entered a period of profound political and economic reform, an experience without precedent in Europe this century.
Sedan decennieskiftet har de Central- och Östeuropeiska länderna (CÖE-länderna) gått in i en period av grundläggande politiska och ekonomiska reformer, en erfarenhet utan föregångare i Europa under detta århundrade.
The previous regime was based on the centrally planned economy which limited the exposure of pro ducers to markets and to competition both at home and from the outside world.
Det tidigare systemet baserades på en centralplanerad ekonomi, som begränsade producenternas exponering mot marknader och konkurrens både hemma och från resten av världen.
Reform is directed at the establishment of markets and the discipline they en tail, and at the opening up of the economy to international trade.
Reformerna är inriktade på att etablera marknader och den disciplin de medför och att öppna ekonomierna för ut rikeshandel.
The changes are being introduced in a very short period of time.
Förändringarna genomförs på en mycket kort tid.
Conseguently, the impact on economy and society in CEE countries has been considerable.
Därför har effekterna på ekonomi och sam hälle varit betydande.
While enlargement provides, above all, the opportunity for maintaining stability and improving prospects for growth in Europe, there is little doubt that it presents a considerable challenge and will undoubtedly increase the heterogeneity of the EU.
Även om utvidgningen framför allt ger en möjlighet att upprätthålla stabilitet och goda tillväxtbetingelser i Europa, råder det ingen tvekan om att den innebär en avsevärd utmaning och att den otvivelaktigt kommer att öka EU:s heterogenitet.
This was high lighted in the Study on the Impact of Enlargement on EU Cohesion Policy {Agenda 2000), which confirmed that the applicant countries lag far behind the EU Member States in terms of economic development and that their institutional capacity to manage the Structural Funds needs to be improved.
Detta belystes i Study on the Impact of Enlargement on EU Cohesion Policy (Agenda 2000), som bekräftade att ansökarländerna ligger långt efter EU:s medlemsstater i termer av ekonomisk utveckling och att deras institutionella förmåga att handha strukturfonderna måste förbättras.
It, therefore, concluded that they should be given pre-accession assistance and be familiarised with EU structural policy. icy.
Rapporten drog därför slutsatsen att de skulle ges förtida tillträde till stöd och ges tillfälle att bekanta sig med EU:s strukturpolitik.
The effects can be seen in demographic and economic changes.
Effekterna kan ses i demografiska och ekonomiska för ändringar.
Population hasnotchanged much or has fallen as a result of outward migration as well as, increasingly, of falling fertility rates.
Befolkningen har inte förändrats mycket el ler minskat som ett resultat av emigration liksom, i ökande utsträckning, av minskat nativitet.
The introduction of the market mechanism has led to a radical restructuring of economic activity.
Införandet av marknadsmekanismer har medfört en radikal omläggning av den ekonomiska aktiviteten.
As a result, economic out put has declined significantly, though there are clear signs of recovery since 1993 or 1994.
Därför har produktionen minskat påtagligt, även om det finns tydliga tecken på återhämtning sedan 1993 eller 1994.
This has also led to falling employment, a contraction of the labour force and a rise in unemployment.
Detta har också medfört minskande sysselsättning, en minskad arbetskraft och en ökad arbetslöshet.
This indicates that the main reason for the reduction of population during the 1990s has been significant net outward migration, which amounted to some 1.1% over the period.
Del 4 Utvidgning upphört, och huvudorsaken till den fortsatta befolkningsminskningen därefter har varit sänkt nativitet.
From 1990 to 1995, total birth rates fell from 13.6 births per 1000 inhabitants to 10.4, a fall of over 20%.
Från 1990 till 1995 föll de totala födelsetalen från 13,6 födda per 1000 invånare till 10,4, ett fall på över 20%.
Death rates have, on the other hand, remained unchanged at around 11 deaths per 1000 inhabitants.
Dödstalen har å andra sidan varit oförändrade på omkring 11 döda per 1000 invånare.
The analysis indicates the wide differ­ences in experience between the countries.
I termer av allmän demografisk utveckling kan CÖE-länderna delas in i fyra grupper: skilda erfarenheter.
An understanding of these differences is essential as en­largement approaches.
Att förstå dessa skillnader är nödvändigt allt eftersom utvidgningen kommer närmare.
The analysis focuses to a sig­nificant extent, partly because of data availability, on the period 1990 to 1995 following the initial implemen­tation of reforms, though developments in more re­cent years are covered insofar as data exist.
Analysen fokuserar i betydande utsträckning, delvis på grund av datatillgång, på perioden 1990 till 1995 och följer genomförandet av de första reformerna, även om utvecklingen under senare år behandlas i den utsträckning data finns tillgängliga.
Because of uncertainty about the reliability of some of the data, in particular at regional level, certain results should be treated with caution and considered as indicative only.
På grund av osäkerhet om pålitligheten i vissa data, speciellt på regional nivå, bör vissa resultat behandlas med för siktighet och betraktas enbart som indikationer.
4.2 Demography: situation and trends countries with declining population due to both negative natural growth and outward migration, which include Bulgaria, Estonia, and Latvia;
4.2 Demografi: läge och trender länder med minskande befolkning både på grund av negativ naturlig tillväxt och emigration, som in kluderar Bulgarien, Estland och Lettland;
• countries with declining population overall but with different changes in natural growth and mi­gration, which include Romania, with little or no natural growth but net outward migration, and Hungary, with negligible net outward migration but a natural decline in population;
- länder med en totalt minskande befolkning men med olika förändringar i naturlig tillväxt och migration, som inkluderar Rumänien, med liten eller ingen naturlig tillväxt men nettoemigration, och Ungern, med negligerbar nettoemigration men en naturlig befolkningsminskning;
Total population in the 10 CEE countries covered here amounted to 105 million in 1997, some 28% of the present population of the EU.
Den totala befolkningen i de 10 CÖE-länder som be handlas här uppgick till 105 miljoner år 1997, ungefär 28% av EU:s nuvarande befolkning.
In the late 1980s, total population peaked at over 106 million, so that in over­all terms there has been little change during the 1990s.
Under det sena 1980-talet nådde den totala befolkningen en topp på 106 miljoner, så att det i det stora hela har varit små för ändringar under 1990talet.
This followed a long period of growth, though at a slowing rate, with total population increasing from 86 million in 1960 to 100 million in the late 1970s (Ta­bles 36 and 37).
Detta följde en lång tillväxt period, om än i en avstannande takt, där den totala be folkningen ökade från 86 miljoner år 1960 till 100 miljoner under sent 1970-tal (Tabellerna 36 och 37).
/2 countries with stable population, which include those with little natural change in population or net outward migration, such as Slovenia, the Czech Republic, and Lithuania, where natural growth has offset net emigration;
länder med en stabil befolkning, som inkluderar dem med liten naturlig befolkningsförändring el ler nettoemigration, som Slovenien, Tjeckiska re publiken och Litauen, där naturlig befolkningsökning har motverkat nettoemigration;
• countries with growing population, in which natu­ral growth has more than offset net emigration, which is the case in Poland and Slovakia.
- länder med en växande befolkning, där den na turliga tillväxten mer än kompenserat nettoemigration, vilket är fallet i Polen och Slovakien.
million), account for almost 60% of the total population in the region, and another two, the Czech Republic and Hungary, each with just over 10 million inhabitants, for another 20% or so.
Två länder, Polen (38,5 miljoner) och Rumänien (22,5 miljoner) svarar för nästan 60% av regionens totala be folkning, och ytterligare två, Tjeckiska republiken och Ungern, var och en med drygt 10 miljoner invånare, för ytterligare ungefär 20%.
Apart from Bulgaria (8V2 million) and Slovakia (51/2 million), the remaining countries all had a population of below 4 million, and below 2 million in the case of Slovenia and Estonia.
Med undantag av Bulgarien (8,5 miljoner) och Slovakien (5,5 miljoner), hade alla övriga länder en befolkning under 4 miljoner, och under 2 miljoner i Slovenien och Estland.
The sharpest fall of population between 1990 and 1995 occurred in Latvia and Estonia (-6%), in Bul­garia (-4%) and Romania (-2%).
Den största befolkningsminskningen mellan 1990 och 1995 inträffade i Lettland och Estland (-6%), Bulgarien (-4%) och Rumänien (-2%).
The Czech Republic, Slovenia and Hungary also registered declines, but more modest.
Tjeckiska republiken, Slovenien och Ungern registrerade också minskningar, men mer blygsamma.
In Lithuania, population was un­changed over the period as a whole but fell after 1992.
I Litauen var befolkningen oförändrad över hela perioden, men föll efter 1992.
Only in Poland and Slovakia did population in­crease and according to projections these two coun­tries alone will experience growing population in the mediumterm.
Enbart i Polen och Slovakien ökade befolkningen och enligt prognoser kommer enbart dessa två länder att ha en växande befolkning på medellång sikt.
The natural increase in population (births minus deaths) was equivalent to 0.4% of total population
De baltiska staterna är de mest glesbefolkade (Estland 32 invånare per kvadratkilometer, Lettland 39 och Litauen 57), medan den högsta befolkningstätheten återfinns i Visegradstaterna (131 per kvadratkilometer i Tjeckiska republiken, 123 i Polen, 110 i Ungern och 109 i Slovakien).
Much the same factors underlie these changes.
I stort sett samma faktorer ligger bakom dessa för ändringar.
In the early 1990s, substantial outward migration was the
I Estland uppgick denna till 4,9% av befolkningen mellan 1990 och 1995, vilket bara var något mer än i Lettland (4,6%), vilket i stort sett återspeglar den sovjetiska ar méns tillbakadragande till Ryssland.
Map 43 Statistical regions in Central and Eastern Europe
Karta 43 Statistiska regioner i Central- och Östeuropa
HUNGARY
TJECKISKA REP.
60 CENTRAL HUNGARY 61 NORTH HUNGARY
UNGERN 58 VÄSTRA TRANSDONAU 59 CENTRALA TRANSDONAU 60 CENTRALA UNGERN 61 NORRA UNGERN 62 NORRA STORA SLÄTTEN
Map 44 Population density in Central and Eastern Europe, 1996
Karta 44 Befolkningstätheten i Central- och Östeuropa, 1996
Inhabit ants/t m2 j < 50 CEEC average = 97.7
Invånare/knr' nr'
Map 45 Population growth in Central and Eastern Europe, 1990-96
Karta 45 Befolkningstillväxt i Central- och Östeuropa, 1990 till 1996
Annual average % change
Genomsnittlig årlig förändring i %
CEEC average = -0.2 Standard deviation = 0.67
CÖEL genomsnitt = -0.2 Standardavvikelse = 0,67
-0.05 -0.25 > 0.25 Regional figures are approximate Source: Eurostat
> 0,25 De regionala uppgifterna är ungefärliga Källa: Eurostat
After reaching a peak in 1992 (reducing population by 2.1% in Estonia and 1.7% in Latvia), outward mi gration has declined in all the countries and, as noted above, population decline is now due to a natural fall.
Efter att ha nått en toppnivå år 1992 (med en befolkningsminskning på 2,1% i Estland och 1,7% i Lett land) har emigrationen minskat i alla länderna och, som noterades ovan, beror befolkningsminskningen nu på en naturlig nedgång.
In Latvia, birth rates have fallen from 14 births per 1000 inhabitants in 1990 to 7.7 in 1995 and most other countries have experienced a reduction, though by somewhat less.
I Lettland har födelsetalen gått ner från 14 födda per 1000 invånare år 1990 till 7,7 år 1995, och de flesta andra länderna har upplevt en minskning, om än något mindre.
The effect of declining fertility rates on population, which may be partly a result of transition and which was initially overshadowed by outward migration, is now fully evident.
Effekten av fallande födelsetal på befolkningen, som delvis kan bero på övergången och som i början överskuggades av emigrationen, är nu helt tydlig.
Moreover, the large cities have not tended to grow at the expense of the smaller settlements around them.
Regionala aspekter tenderat att växa på bekostnad av de mindre orterna runt omkring.
In all 10 of the countries, over half the population live in urban areas, the proportion ranging from only 51% in Slovenia to 70% in both Estonia and Latvia.
I alla 10 länderna bor över hälften av be folkningen i städer, i en andel som går från bara 51 % i Slovenien till 70% i både Estland och Lettland.
While comparisons are difficult, more people live in rural areas than in most EU countries and the rural-urban migration, pre dominant in most parts of the region during the 1980s, has either slowed down or been reversed in the 1990s.
Även om jämförelser är svåra, bor fler människor på landsbygden än i de flesta EU-länderna, och migrationen från landsbygd till stad som dominerat i de flesta delarna av unionen under 1980-talet har antingen saktat in eller vänts under 1990talet.