natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For example, unrecorded employment is thought to represent 15 20% of active population in Latvia and around 25% in Slovenia.
Exempelvis tros icke registrerad sysselsättning representera 15-20% av den aktiva befolkningen i Lett land och omkring 25% i Slovenien.
According to national sources, in Poland, unrecorded employment is estimated at around 2.2 million.'1 However, employment in the hidden economy can be temporary and less secure, supplementing household income alongside the principal source of earnings in the formal economy.
Enligt nationella källor uppskattas icke registrerad sysselsättning i Po len till omkring 2,2 miljoner.9 Sysselsättningen i den gömda ekonomin kan emellertid vara tillfällig och mindre säker, och vara ett tillägg till hushållets ekonomi vid sidan av huvudinkomstkällan i den formella ekonomin.
From 1993 on, employment in CEE countries stabilised and even tended to increase after 1995.
Från och med 1993 stabiliserades sysselsättningen i CÖE-länderna och tenderade till och med att öka ef ter 1995.1 tjeckiska republiken, Ungern, Estland och Litauen var sysselsättningen mindre år 1997 än 1993 (Figur 40), men nedgången var koncentrerad till periodens första del och efter 1995 steg antalet syssel satta.
In the Czech Republic, Hungary, Estonia and Lithuania, employment was lower in 1997 than in 1993 (Graph 40), but the decline was concentrated in the first part of the period and, after 1995, the number employed rose.
Under de fyra åren som helhet minskade sysselsättningen i Litauen med 6%, medan den i Ungern föll med 5,5% och i Estland med 9%.
Over the four years as a whole, employment in Lithuania contracted by 6%, while in Hungary, it fell by 5'/ > % and in Estonia by 9%, in the two Baltic States, the fall reflecting the delayed start of the reform pro cess.
I de två baltiska staterna återspeglade fallet reformprocessens försenade start.
Nevertheless, there was a marked rise over the whole period in Slovenia (6.3%) and Slovakia (4.3%).
Icke desto mindre ökade sysselsättningen påtagligt över hela perioden i Slovenien (6,3%) och Slovakien (4,3%):
Most of the countries have, therefore, experienced a significant fall in their employment rates (the total em ployed in relation to population 15 to 64).
De flesta länderna har därför erfarit ett betydande fall i sina sysselsättningsgrader (den totala sysselsätt ningen i relation till befolkningen i åldrarna 15 till 64).
In 1989, the employment rate ranged from 70% in Bulgaria to 83% in the Czech Republic.
År 1989 låg sysselsättningsgraden mellan 70% i Bulgarien och 83% i Tjeckiska republiken.
By 1993, rates were below 70% in all countries apart from the Czech Republic (72%) and Romania (72%).
År 1993 var sysselsättningsgraden under 70% i alla länderna utom Tjeckiska republiken (72%) och Rumänien (72%).
The fall was most marked in Hungary and Bulgaria.
Fallet var mest uttalat i Ungern och Bulgarien.
In the former, employment was only 55% of workingage population, a fall of some 20 percentage points, while it fell by 17 per-
I det förra fallet var sysselsättningen bara 55% av be folkningen i arbetsför ålder, ett fall på ungefär 20 procentenheter, medan den föll med 17 procentenheter i Bulgarien och 13 procentenheter i Slovakien.
Since the transition began, many large state enter prises, particularly in heavy industry, have either closed or been reduced in size, while the number of private firms, predominantly very small ones in services and light industry, have increased significantly.
Sedan övergången började har många stora statliga företag, särskilt i tung industri, stängts eller minskat i storlek, medan antalet privata företag, huvudsakligen mycket små företag i tjänstesektorn eller den lätta in dustrin, ökat betydligt.
Comparisons with the pre-transition period are even more difficult to make for changes in the sectoral distribution of employment than for changes in the total, because of revisions to the system and method of classification, which has meant that many jobs previously allocated to agriculture or industry have been reassigned to services.
Jämförelser med perioden före övergången är ännu svårare att göra vad gäller sysselsättningens sektorsfördelning än för förändringar i den totala sysselsättningen på grund av ändringar i system och klassifikationsmetoder, som inne bär att många jobb som tidigare hänfördes till jordbruket eller industrin nu har överförts till tjänstesektorn.
This, therefore, terds to ex-
År 1997 svarade jordbruket för 6% av den totala sysselsättningen i Tjeckiska republiken, 8% i Ungern (efter ett markant
In Romania, however, the share of employment in services was just 31%, well below that in any EU Member State (in Greece and Portugal, the countries with the lowest shares, it was 58% and 56%, respectively).
Del 4 Utvidgning ter (i Grekland och Portugal som har de lägsta ande­larna, var de 58% respektive 56%).
In 1997, agricultural em­ployment represented 6% of total employment in the Czech Republic, 8% in Hungary (after a significant fall from 16% in 1990), 9% in Slovakia (from 15% in 1990) and 10% in Slovenia, Estonia and Bulgaria (Graph 41).
Regionala aspekter fall från 16% år 1990), 9% i Slovakien (från 15% år 1990) och 10% i Slovenien, Estland och Bulgarien (Fi­gur 41).
In other CEE countries, the share of pri­mary sector employment remains high (20% in Po­land and 21% in Latvia and Lithuania), though in Poland, it has fallen since the transition began and has continued to decline in recent years (from 23% in 1994).
I andra CÖE­länder är den primära sektorns sysselsättningsandel fortfarande hög (20% i Polen och 21 % i Lettland och Litauen), även om den har fallit i Polen sedan övergångens början och fortsatt göra detta under senare år (från 23% år 1994).
In Romania, the figure was as high as 39%.
I Rumänien var siffran så hög som 39%.
Ag­ricultural employment, however, has not declined ev­erywhere.
Jordbrukssysselsättning­en har emellertid inte minskat överallt.
In Romania, in particular, it has increased both in absolute and relative terms, largely due to the economic reforms, especially the privatisation of land but also the decline in industry.
I synnerhet i Rumänien har den ökat både i absoluta och relativa termer, i stor utsträckning beroende på de ekono­miska reformerna, särskilt privatiseringen av land, men också nedgången i industrin.
In Bulgaria and Lat­via, the share has risen since 1994, while in Slovenia, it was much the same in 1997 as three years earlier.
I Bulgarien och Lettland har andelen ökat sedan 1994, medan den i Slovenien var ungefär lika stor 1997 som tre år tidiga­re.
The fall in employment in CEE countries has affected some regions much more than others, largely accord­ing to the sectoral pattern of activity.
Sysselsättningsnedgången i CÖE­länderna har påver­kat vissa regioner mycket mer än andra, i stort sett be­roende på deras näringsstruktur.
Regions with concentrations of heavy industry have been particu­larly hard hit.
Regioner med myck­et av tung industri har drabbats särskilt hårt.
While many rural regions with high em­ployment in agriculture have also suffered a disproportionate loss of jobs, the tendency has been less widespread and in Romania, in particular, rural areas have experienced much less of a decline in em­ployment.
Medan många landsbygdsregioner med stor jordbrukssyssel­sättning också har förlorat ett oproportionerligt antal ar­betstillfällen, har denna tendens varit mindre utbredd, och landsbygdsområden, i synnerhet i Rumänien, har upplevt en mycket mindre sysselsättningsnedgång.
At the same time, the growth of employ­ment in services has been concentrated in the large urban areas, especially the capital cities, and this has tended to offset the decline in industry.
Samtidigt har sysselsättningstillväxten i tjänstesektorn varit koncentrerad till storstadsområdena, särskilt hu­vudstäderna, och detta har tenderat att motverka ned­gången i industrin.
The decline of industrial employment has particularly affected traditional industries such as electrical and mechanical engineering, steel, chemicals and min­ing.
Nedgången i industrisysselsättningen har speciellt påverkat traditionella branscher som elektrisk och mekanisk verkstadsindustri, stål, kemisk industri och gruvor.
Prior to transition, the share of employment in in­dustry was around 40­50% in most countries.
Före övergången var industrins sysselsätt­ningsandel omkring 40­50% i de flesta länderna.
By 1997, the share had fallen to between 25% and 33%
År 1997 hade andelen minskat till mellan 25% och 33% i Estland, Lettland, Polen, Ungern och Rumänien.
In the Czech Republic, employment has declined in all regions but North Bohemia and both Moravian re­gions have been particularly affected.
I Tjeckiska republiken har sysselsättningen minskat i alla regioner, men norra Böhmen och de bägge mäh­riska regionerna har påverkats mest.
These regions have, because of their high degree of industrialis­ation, suffered from the decline of heavy industry.
Dessa regioner har, på grund av sin höga industrialiseringsnivå, drab­bats av nedgången i den tunga industrin.
Change in employment in Central and Eastern Europe, 1990-97
Sysselsättningsförändring i Central- och Östeuropa, 1990 till 1997
=rom left to right: 1990-91, 1991-92, 1992-93, 1993-94. 1994-95, 1995-96, 1996-97
Från vänster till höger: 1990­91. 1991­92. 1992­93, 1993­94, 1994­95, 1995­96, 1996­97
Similarly, in Western and Central Transdanubia, as well as in Budapest, the decline of employment has been smaller as service sector employment increased.
dapest blivit mindre eftersom tjänstesysselsättningen har ökat.
The large state-run enterprises that characterised the period before transition were heavily subsidised in a number of ways, which had the effect of encouraging high levels of employment and labour hoarding.
De stora statliga företagen som kännetecknade pe­rioden innan övergången var kraftigt subventionera­de på ett antal sätt, som uppmuntrade höga syssel­sättningsnivåer och 'labour hoarding'.
This masked the relatively unproductive nature of much em ployment which, under market conditions, would have tended to result in unemployment.
Detta dolde den relativt improduktiva karaktären hos en stor del av sysselsättningen som, under marknadsvillkor, skulle ha gett upphov till arbetslöshet.
Some sources suggest that 'true' unemployment' may have been as high as 20 to 30% in the CEE countries in the 1980s.
En del källor antyder att den 'sanna' arbetslösheten skulle ha varit så hög som 20 till 30% i CÖE­länderna under 1980­talet.
With the start of transition, unemployment became a reality.
I och med övergångens början blev arbetslösheten en realitet.
In general, unemployment rose sharply during the early years of transition and by early 1994, 7.5 mil lion Central and Eastern Europeans were unem ployed according to official estimates.10
I allmänhet ökade arbetslösheten snabbt under övergångens tidigare år och tidigt år 1994 var 7,5 miljoner öst­ och centraleuropéer arbetslösa en­ligt de officiella skattningarna.10
In Poland, the fall in employment has been larger in voivodshipsw'úh high shares of employment in industry.
I Polen har sysselsättningsnedgången varit större i voivod med hög sysselsättningsandel i industrin.
Conversely, many voivodships w\\h high employ ment in agriculture have fared better.
Omvänt har många voivod med storjordbrukssyssel­sättning klarat sig bättre.
However, this is nota uniform pattern.
Detta är emellertid inte ett entydigt mönster.
In general, Western parts of the country have been more affected by declining em ployment than Eastern regions, while, in Slovakia, employment has fallen by more in Eastern parts.
I allmänhet har landets västra delar påverkats mer av minskande sysselsättning än de östra regionerna, medan, i Slovakien, sysselsättning­en har minskat mer i de östra delarna.
The only region which is an exception to this in Poland is Warsaw where employment rose between 1990 and 1995.
Den enda re­gion som är ett undantag i detta avseende i Polen är Warszawa, där sysselsättningen ökade mellan 1990 och 1995.
Similarly, employment increased in Bratislava overthe same period, while in all other Slovak regions it fell.
På samma sätt ökade sysselsättningen i Bratislava under samma period, medan den minska­de i alla andra slovakiska regioner.
Both capitals have benefited from a significant rise in service sector employment.
Bägge huvudstä­derna har dragit nytta av en betydande ökning i tjäns­tesysselsättningen.
In Romania, the re duction of employment has been relatively evenly balanced between regions.
I Rumänien har sysselsättning­sminskningen varit relativt jämnt fördelad över regionerna.
All have experienced a fall but it has been particularly marked in Bucharest, largely due to the fact that in other regions agriculture has cushioned the decline.
Alla har erfarit en nedgång, men den har varit särskilt uttalad i Bukarest, i stor utsträckning ef­tersom jordbruket i de andra regionerna har dämpat nedgången.
CEE unemployment generally peaked in 1993 or so but subsequently stabilised and, especially from
Arbetslösheten i CÖE­länderna nådde i allmänhet en topp ungefär år 1993, men stabiliserades därefter och har, särskilt efter 1995, tenderat att falla.
Accordingly, employment rates also display marked regional variations.
Därför uppvisar också sysselsättningsgraderna tydli­ga regionala variationer.
In Hungary, the rate is signifi-
I Ungern är den betydligt högre än i norr.
41 Employment by sector in Central and Eastern Europe, 1994 and 1997
Sysselsättning per sektor i Central­ och Östeuropa, 1994 till 1997
% of total employment
% av total sysselsättning
Left bar 1995, right bar 1997
Vänster stapel 1995, höger stapel 1997
Similarly, unemployment in Romania was contained in the early years of transition as economic restructuring was postponed and here it has been kept well below 10% throughout the transition.
På samma sätt var ar betslösheten i Rumänien tillbakahållen av försenad strukturomvandling under övergångens första år, och här har den hållits gott och väl under 10% genom övergången.
countries, Hungary and Estonia, unemployment of women is less than for men, the difference in 1997 be ing almost 2 percentage points, while in Bulgaria, Ro mania, Slovenia and Latvia (there are no figures available for Lithuania), the average rate for women is only slightly above that for men.
garien, Rumänien, Slovenien och Lettland (det finns inga uppgifter från Litauen) bara är något högre än den manliga.
In Poland, by con trast, the rate of female unemployment was over 3 percentage points higher than for men (similar to the difference which exists in the Union), in the Czech Re public, over 2!_ percentage points higher and in Slovakia, over IV2 points higher.
I Polen var å andra sidan den kvinnliga arbetslösheten mer än 3 procentenheter högre än den manliga (ungefär som skillnaden i unionen), i tjeckiska republiken 2,5 procentenheter högre och i Slovakien över 1,5 procentenheter högre.
Youth unemployment
Ungdomsarbetslöshet
In 1995, unemployment rates ranged from 4% in the Czech Republic to some 17% in Lithuania and 19% in Latvia.
År 1995 sträckte sig arbetslöshetstalen från 4% i Tjeckiska republiken till ungefär 17% i Litauen och 19% i Lettland.
In relation to the EU average (10.7%), unem ployment rates were substantially higher in Lithuania, Latvia, Bulgaria (14%), Poland (13%) and Slovakia (13%).
I förhållande till EU-genomsnittet (10,7%) var arbetslösheten betydligt högre i Litauen, Lettland, Bulgarien (14%), Polen (13%) och Slovakien (13%).
By contrast, the Czech Republic, Romania (7%) and Slovenia (7%) had unemployment rates well below the EU average while they were broadly in line with the EU average in Hungary (10%) and Estonia (10%).
I motsats till detta hade Tjeckiska republiken, Rumänien (7%) och Slovenien (7%) betydligt lägre arbetslöshet än EU-genomsnittet, medan den i stora drag var lika med EU-genomsnittet i Ungern (10%) och Estland (10%).
Unemployment among young people increased faster during the initial years of transition than among the rest of the work force, reflecting the relatively low rate of new job creation.
Arbetslösheten bland unga ökade snabbare under övergångens först år än i resten av arbetskraften, vilket återspeglar att få nya jobb kom till.
By 1995, 38% of the Bulgarian labour force under 25 was unemployed, the high est rate in the region.
År 1995 var 38% av arbetskraften under 25 år i Bulgarien arbets lös, vilket var den högsta andelen i regionen.
In Poland, Latvia and Lithuania, rates were somewhat lower at 31-32%.
I Polen, Lettland och Litauen var siffrorna något lägre på 31-32%.
Only the Czech Republic had a single-digit youth unemploy ment rate at some 8%.
Bara Tjeckiska republiken hade ensiffrig ung domsarbetslöshet på ungefär 8%.
From 1995 to 1997, unemployment fell in all the countries except Bulgaria, the Czech Republic and Estonia where it increased.
Från 1995 till 1997 föll arbetslösheten i alla länderna utom Bulgarien, Tjeckiska republiken och Estland, där den ökade.
However, even where it has fallen, the rate in most cases remains relatively high and comparable to levels in the EU.
Även där arbetslösheten har gått ner är den emellertid i de flesta fallen relativt hög och jämförbar med nivåerna i EU.
In 1997, unem ployment stood at 14% in Latvia, Lithuania and Bulgaria, 12% ¡n Slovakia, 10% in Poland and Estonia, 9% in Hungary, 7% in Slovenia and just over 5% in Ro mania and the Czech Republic.
År 1997 var arbetslösheten 14% i Lettland, Litauen och Bulgarien, 12% i Slovakien, 10% i Polen och Estland, 9% i Ungern, 7% i Slovenien och bara drygt 5% i Rumänien och Tjeckiska re publiken.
The emergence and rise in unemployment has un doubtedly given rise to increased poverty and signifi
Arbetslöshetens uppkomst och uppgång har utan tvekan lett till ökad fattigdom och betydande sociala problem.
In a number of countries, however, youth unemploy ment has come down in recent years as employment opportunities in the private sector have expanded.
I ett antal länder har emellertid ungdomsarbetslösheten minskat under de senaste åren i takt med att ar betstillfällena i den privata sektorn har blivit fler.
From 1995 to 1997, youth unemployment declined in all CEE countries with the exception of the Czech Re public and Estonia.
Från år 1995 till 1997 minskade ungdomsarbetslösheten i alla CÖE-länderna med undantag av Tjeckiska republiken och Estland.
Nevertheless, youth unemploy ment has remained clearly higher, in general twice as high, than the overall rate in all CEE countries except the Baltic States.
Icke desto mindre har ungdomsarbetslösheten förblivit högre, i allmänhet dubbelt så hög, som den totala arbetslösheten i alla CÖE-länderna utom de Baltiska staterna.
In 1997, it was still higher than else-
Några studier antyder emellertid att den ekonomiska återhämtningen har gynnat ungdomarna mer än de äldre i arbetskraften.
Unemployment rates in Central and Eastern Europe, 1993-97
42 Arbetslöshet i Central- och Östeuropa, 1993 till 1997
¿of labour force
% av arbetskraften
From left to right: 1993 to 1997
Frän vänster till höger: 1993 till 1997
As in the EU, unemployment of women is higher than that of men in most CEE countries, though the difference tends to be less than in the Union.
Som i EU är den kvinnliga arbetslösheten högre än den manliga i de flesta CÖE-länderna, även om skillnaden tenderar att vara mindre än i unionen.
4 Enlargement where in Bulgaria (36%), followed by Lithuania (26%), Latvia (25%), Poland (23%) and Slovakia (22%).
Del 4 Utvidgning
This would imply that further growth might serve to reduce youth unemploy ment by more than the overall rate because of the greater capacity of young people to adapt to changing economic conditions.
Detta antyder att fortsatt tillväxt skulle kunna sänka ungdomsarbetslösheten mer än den totala, eftersom de unga har en bättre förmåga att anpassa sig till ändrade ekonomiska villkor.
Conversely, many industrial regions have suffered a large rise in unemployment as they have experienced difficulties in creating new employment opportunities and attracting new private business, as well as foreign investment.
Långtidsarbetslöshet gioner drabbats av en stor uppgång i arbetslösheten när de har upplevt svårigheter med att skapa nya ar betstillfällen och att dra till sig nya privata företag och utländska investeringar.
In rural areas, develop ments are more diverse.
På landsbygden har utvecklingen varit mer skiftande.
Where agriculture has been restructured, unemployment has increased.
Där jordbruket har ge nomgått strukturomvandling har arbetslösheten ökat.
Where this is not the case, agriculture has, as noted above, become an employment reserve absorbing those who would otherwise be unemployed.
Där detta inte är fallet har jordbruket, som påpekats ovan, blivit en sysselsättningsreserv som suger upp dem som annars skulle vara arbetslösa.
In Hungary, regional unemployment is lowest in Central Hungary (comprising Budapest) and highest in Northern Hungary and the Northern Great Plain.
I Ungern är den regionala arbetslösheten lägst i centrala Ungern (där Budapest ligger) och högst i norra Ungern och det norra slättlandet.
In comparison, Czech regions all have relatively low un employment rates, but with some regional variation — very low rates in Prague and Southern Bohemia but higher rates in Northern Bohemia and Moravia, largely due to the decline of coal mining and heavy in dustry.
Som en jämförelse har alla tjeckiska regioner relativt låg arbetslöshet, men med viss regional variation — mycket låga nivå er i Prag och södra Böhmen men högre nivåer i norra Böhmen och Mähren, i stort sett på grund av tillbaka gång i kolbrytning och tung industri.
In general, the Eastern regions in Hungary seem to have been more affected by rising unem ployment than Western parts with the exception of Southern Transdanubia (Map 48).
I allmänhet ser de östra regionerna i Ungern ut att ha påverkats mer av en ökande arbetslöshet an de västra delarna, med undantag av södra Trans-Donau (Karta 48).
The increase in unemployment has also given rise to more longterm unemployment.
Arbetslöshetens ökning har också lett till mer långtidsarbetslöshet.
Job-shedding, specially within industry, particularly affected those with largely redundant skills and with low capacity to adapt to the new demands.
Avskaffandet av jobb, särskilt i industrin, påverkade särskilt dem med överflödiga färdigheter och låg förmåga att anpassa sig till ny efterfrågan.
By 1995, slightly more than half of the total unemployed had been out of work for a year or more in most CEE countries.
År 1995 hade drygt hälften av de arbets lösa varit utan arbete i minst ett år i de flesta CÖE-länderna.
Only the Czech Republic (34%), Estonia (37%) and Poland (44%) had significantly lower shares of longterm un employment.
Bara Tjeckiska republiken (34%), Estland (37%) och Polen (44%) hade påtagligt lägre andelar långtidsarbetslösa.
The highest levels were in Bulgaria (65%), Latvia (63%) and Slovakia (61%).
De högsta nivåerna återfanns i Bulgarien (65%), Lettland (63%) och Slovakien (61%).
In nearly all CEE countries, longterm unemployment was directly proportional to the level of education, though Romania and, to a lesser extent, Poland are exceptions as high levels of rural employment have provided the lowskilled with jobs.
I nästan alla CÖE-länderna var långtidsarbetslösheten direkt proportionell mot utbildningsnivån, även om Rumänien och, i mindre utsträckning, Polen är undantag eftersom hög sysselsättning på landsbygden har försett de lågkvalificerade med ar bete.
In Romania, those most affected were people with vocational and secondary education rather than those with lower levels.11
I Rumänien var de hårdast drabbade de som hade yrkesutbildning och sekundär utbildning snävare ån de lägst utbildade."