natgillin/translations-raw huggingface dataset:
All average values of the indicators are clearly less favourable in Italy except from jobs in the service sector.
Indikatoremas samtliga medelvärden är uppenbarligen mindre fördelaktiga i Italien, bortsett från sysselsättningen inom tjänstesektorn.
In the following, two indicators will be given more attention.
I det följande kommer två indikatorer att ägnas mer uppmärksamhet.
Unemployment rate and youth unemployment.
Arbetslöshet och ungdomsarbetslöshet.
The difference between the unemployment rates is most striking.
Skillnaden mellan arbetslöshetsnivåerna är slående.
The values are clearly higher in Italy, in particular the rate of youth unemployment being at 37% is three times higher than in Germany.
Värdena är betydligt högre i Italien, i synnerhet ungdomsarbetslösheten på 37 %, vilket är tre gånger högre än i Tyskland.
In Italy, unemployment shows a high coefficient of variation.
I Italien uppvisar arbetslösheten en hög variationskoefficient.
This means that there are significant spatial differences.
Detta innebär att det finns betydande rumsliga skillnader.
If the spatial distribution of unemployment is analysed, both indicators of unemployment show a strong drop between the northern and the southern regions of the country.
Om man analyserar arbetslöshetens rumsliga fördelning, uppvisar båda indikatorerna för arbetslöshet en kraftig nedgång från landets nordliga regioner till de sydliga.
It turns out that these indicators adapt themselves to the idea of Italy being divided into three parts.
Det visar sig att dessa indikatorer anpassar sig till tanken att Italien är uppdelat i tre delar.
Cities situated in the so-called Third Italy, i.e. in the central and north-western part of the country, have the lowest unemployment rate.
Städer i det s.k. tredje Italien, dvs. landets mellersta och nordvästliga delar, har den lägsta arbetslösheten.
The cities of this region such as Parma, Modena, Reggio Emilia have also the lowest rate of youth unemployment.
Städerna i detta område, t.ex. Parma, Modena och Reggio Emilia, har också den lägsta ungdomsarbetslösheten.
The values applied for Germany only include cities situated in the Alte Bundesländer.
Värdena för Tyskland omfattar städer som ligger i de gamla förbundsländema.
The spatial disparities are not of such a marked degree compared to Italy.
De rumsliga skillnaderna är inte lika markanta som i Italien, men man kan ändå konstatera tydliga rumsliga strukturer.
Nevertheless clear spatial structures can be recognised.
I de gamla förbundsländema finner man också stora skillnader mellan nord och syd.
In the Alte Bundesländer as well there is a strong drop between the North and the South.
Med få undantag är arbetslösheten i de gamla industriområdena, som t.ex.
Apart from a few exceptions, in the ancient industrial regions such as the Ruhr Region the unemployment rate is the highest one in Germany whereas in the southern regions it is the lowest.
Ruhrområdet, den högsta i Tyskland medan den i de sydliga regionerna är den lägsta.
The second indicator, the young unemployed, does not comply with this model.
Den andra indikatorn, ungdomsarbetslösheten, rättar sig inte efter den här modellen.
A clear structure of the data distribution cannot be identified.
Man kan inte fastställa någon tydlig struktur i hur data fördelar sig.
In Italy the indicators "unemployment rate" and "youth unemployment" correlate to a most significant extent (r=0.99).
I Italien har indikatorerna "arbetslöshetsgrad" och "ungdomsarbetslöshet" ett mycket tydligt inbördes förhållande (r=0,99).
In Germany however, there is no prominent statistical correlation (r=0.10).
I Tyskland finns dock ingen markant statistisk korrelation (r=0,10).
In Germany the data of young unemployed show a considerably lower coefficient of variation in comparison with the total unemployment rate.
I Tyskland uppvisar arbetslösheten bland ungdomar en betydligt lägre variationskoefficient än den totala arbetslösheten.
The spatial distribution is subject to a completely different spatial pattern.
Den rumsliga fördelningen underkastas ett helt annat geografiskt mönster.
The Ruhr Region has a heterogeneous structure where cities with a high rate of young unemployed are rather scarce.
Mycket intressant är att så gott som samtliga sydtyska städer har värden som ligger över genomsnittet, med
A most striking difference between Italy and Germany consists in the share of dwelling owners.
En klart slående skillnad mellan Italien och Tyskland är andelen invånare som äger sina bostäder.
In Italy the share of those living in a home of their own reaches 61% and is thus two times higher than in Germany where the rate comes to almost 25%.
I Italien är andelen människor som äger sin egen bostad 61 %, det vill säga två gånger så hög som i Tyskland där andelen är knappt 25 %.
Even the lowest value in Italy, 44% in Naples, is higher than then the highest one in Germany reaching 43% in Reutlingen.
Till och med Italiens lägsta värde, 44 % i Neapel, är högre än Tysklands högsta värde, vilket är 43 % i Reutlingen.
In Italy the share of dwelling owners is the largest in the city centres and on Sardinia.
I Italien är andelen bostadsägare störst i stadskärnorna och på Sardinien.
Also in the southern regions of the country the correspondent rate of most cities is over the average and thus higher than in the North (Fig. 2).
I landets södra delar ligger motsvarande andel för flertalet städer också över genomsnittet och är således högre än i norr (fig. 2).
Basically this is due to the following two facts: in general the realestate prices are notably higher in the North than in the South.
Detta beror huvudsakligen på två faktorer. Över lag är fastighetspriserna betydligt högre i norr än vad de är i söder.
Moreover, real estates in large cities such as Milano and Turin are more expensive and is therefore an obstacle to the creation of residential property.
Fastigheter i de stora städerna som t.ex. Milano och Turin är ännu dyrare och utgör därför, ett hinder för bostadsägande.
In the southern regions the more favourable realestate prices on the one hand and the cohesion of large families on the other hand are the essential factors that encourage the creation of residential property.
I söder är, å ena sidan, de mer överkomliga fastighetspriserna och, å andra sidan, de stora familjemas sammanhållning viktiga faktorer som gynnar bostadsägande.
Although in the southern districts the income is below the average and a high percentage of workers is unemployed, the share of home owners is nevertheless high.
Trots att inkomsterna i söder ligger under genomsnittet och en hög andel av befolkningen är utan arbete, är andelen invånare som äger sina bostäder ändå hög.
The economic disadvantages are compensated by a high degree of self-construction so that the costs of new residential housings are kept down.
De ekonomiska nackdelarna uppvägs av att man till stor del bygger själv så att boendekostnaderna hålls nere.
Subsequently also families with a low income are in a position to create residential property.
Följaktligen har även familjer med låg inkomst möjlighet att äga sin bostad.
2 - Share of dwelling owners in Italy 1991.
2 ­ Andelen bostäder som ägs och bebos av samma person 1991.
In Italy the share of dwelling owners is not only higher but also their distribution to the cities is more homogeneous than in Germany. Here the coefficient of variation is three times higher than in Italy.
I Italien är andelen egenägda bostäder inte bara högre utan fördelningen mellan olika städer är också mer homogen än i Tyskland, där variationskoefficienten är tre gånger så hög som i Italien.
In Germany the lowest rates of owners can be identified in large cities such as Frankfurt where the relevant quota comes to 12.3%.
I Tyskland kan man finna den lägsta andelen ägare i storstäderna, som t.ex. i Frankfurt där gällande andel ligger på 12,3 %.
Besides the price level for real estate it is also the migration behaviour that has a certain influence on the share of dwelling owners.
Utöver prisnivån för fastigheter har också flyttningsrörelserna visst inflytande över bostadsägandet.
On the one hand workers from the South of Italy migrate to the North due to better job opportunities.
Arbetstagare från Syditalien flyttar norrut på grund av bättre möjligheter till arbete.
They do not have the necessary funds to buy a dwelling. On the other hand the society in the North of Italy is more dynamic and mobile.
Dels har de inte de tillgångar som behövs för att köpa en bostad, dels är det norditalienska samhället mer dynamiskt och rörligt.
Changes due to job opportunities are more common than in the South so that living in rented accommodation is frequently preferred.
Arbctsrelaterade förändringar är vanligare än i söder vilket leder till att man ofta föredrar att hyra en bostad.
The existing dynamic and many jobs in senior positions correlate with a low rate of residential property.
Denna dynamik och många arbeten på högre poster korrelerar med en låg andel bostadsägande.
This indicator is accordingly low in dynamic centres like Milano and Turin in the North respectively Naples and Palermo in the South.
Denna indikator är med andra ord låg i dynamiska centra som Milano och Turin i norr respektive i Neapel och Palermo i söder.
In German cities like Frankfurt, Dusseldorf and Hanover the situation is similar.
En liknande situation återfinns i tyska städer som Frankfurt, Dusseldorf och Hannover.
Unemployment and migration.
Arbetslöshet och migration.
These indicators have been tested specifically on the three cities of Hamburg, Duisburg, and Dessau.
Dessa indikatorer har testats speciellt på de tre städerna Hamburg, Duisburg och Dessau.
As shown in Table 8, there are clear differences between these three cities.
Som framgår av tabell 8 finns tydliga
Until today these cities have to contend with the loss of industrial jobs.
Fram till idag har dessa städer varit tvungna att brottas med förlorade arbetstillfällen inom industrin.
Only a few cities have managed to create new jobs in promising industries.
Endast ett fåtal städer har lyckats skapa nya arbetstillfällen i industrier med goda framtidsutsikter.
In consequence, the population of these cities migrates to other places.
Till följd av detta flyttar invånarna i dessa städer till andra ställen.
Between 1991 until 1995 in Dessau the migration rate amounted to -5.4 per 1,000 inhabitants on average.
I Dessau uppgick inflyttningen mellan 1991 och 1995 till -5,4 per 1 000 invånare i genomsnitt.
It has to be mentioned however, that we are dealing here with a selective type of migration because mainly young people of employable age decide to leave.
Det bör dock nämnas att vi här har att göra med en selektiv form av migration eftersom det huvudsakligen är ungdomar som är tillräckligt gamla för att kunna anställas som bestämmer sig för att flytta.
The migration is not compensated by the natural population development but rather intensified.
Utflyttningen uppvägs inte av den naturliga befolkningsutvecklingen utan intensifieras snarare.
In East Germany the birth rate has considerably fallen after the German reunification so that in most cases the death rate exceeds the number of births.
I östra Tyskland har födelsetalet minskat avsevärt sedan Tyskland återförenades, vilket har lett till att dödstalet i de flesta fall överstiger antalet födda.
As a result Dessau has suffered severe losses in population, so that from formerly over 100,000 inhabitants almost 86,000 are left.
Till följd av detta har Dessau förlorat stora delar av sin befolkning, så att det av de tidigare över 100 000 invånarna nu endast återstår ca 86 000.
8 - Indicators of socioeconomic conditions and migration for the selected German cities.
8 - Indikatorer på socioekonomiska villkor och migration för de utvalda tyska städerna.
Date 1998
Tidpunkt 1998
Population (,000)
Befolkning (.000)
1.0 unemployment rate % of dwellings owners migration rate C per 1,000 inh.(average)
1.0 per 1 000 inv. (genomsnitt)
Λ: 1993 ": 1987 c:(¡mmigrants - emigrants)
:(inflyttade - utflyttade)
In opposite to Dessau and to the consistent migration balance in Duisburg, in Hamburg more people migrate to the city than migrate from it.
Tvärtemot Dessau och den oförändrade migrationsbalansen i Duisburg, flyttar fler människor till Hamburg än därifrån.
The growth due to migration amounted to almost 1% per year within the observation period, a fact that underlines the high dynamic of this town.
Tillväxten på grund av migration uppgår till ca 1 % per år under den studerade perioden, vilket understryker stadens dynamiska kraft.
The unemployment rate is clearly below the according percentage of the two comparative cities however, is considerably higher than the rate of most cities in South Germany.
Arbetslösheten ligger klart under motsvarande andel i de två andra städerna i jämförelsen, men den är ändå betydligt högre än i de flesta sydtyska städer.
The economic dynamic of Hamburg is reflected also by the high percentage of selfemployers.
Hamburgs dynamiska ekonomi återspeglas dessutom i den höga andelen egenföretagare.
Socioeconomic and migration indicators were also tested for the UK casestudies.
Socioekonomiska indikatorer och indikatorer på flyttning prövades även för fallstudierna i Storbritannien.
As seen in Table 9, in this case, there are no significant variations between the three selected cities, except that the unemployment ratio between males and females in Birmingham is significantly higher than in the other two cities.
Som framgår av tabell 9 föreligger här inga större skillnader mellan de tre utvalda städerna, förutom att arbetslöshetsförhållandet mellan män och kvinnor i Birmingham är betydligt större än i de två andra städerna.
9 - Indicators of General Socio Economic Development.
9 - Indikatorer på den allmänna socioekonomiska utvecklingen.
% with own house
% arbetslösa kvinnor
Source: 1991 Census
Birmingham 911355 Sheffield 482 226 Nottingham 250 161 Källa: 1991 års folkräkning
From the Table 10 it is worth noticing that all areas have been loosing population with a significant level in Birmingham (-5%), and that in the case of Nottingham the data available refers to the county and not the city.
Värt att notera i tabell 10 är att befolkningen i samtliga områden har minskat, att det rör sig om en omfattande minskning i Birmingham (-5 %) samt att de tillgängliga uppgifterna för Nottingham rör grevskapet och inte staden.
The counter urbanisation trend has been well documented in the UK and is confirmed by these
Avurbaniseringstrenden märks tydligt i Storbritannien och bekräftas genom dessa siffror.
Service availability
Tillgång till tjänster
Beds in hospital.
Sjukhussängar.
Table 11 shows the statistical values for beds in hospitals in all hospitals per 100,000 inhabitants in Germany and Italy.
I tabell 11 återfinns de statistiska värdena för antalet sjukhussängar i alla sjukhus per 100 000 invånare i Tyskland och Italien.
In both countries there is a considerable range between the data collected.
I båda länderna skiljer sig de insamlade uppgifterna avsevärt åt.
When comparing the two countries, the difference between the statistical parameters is not too striking.
Vid en jämförelse de två länderna emellan är skillnaden mellan de statistiska parametrarna inte särskilt slående.
Only the mean value in Germany is higher than in Italy.
Endast medelvärdet i Tyskland är högre än i Italien, vilket framgår av fig.
This fact is expressed in figure 3 showing the distribution of the cities according to the classified density of beds.
3 som visar fördelningen av städerna i enlighet med sängtätheten i olika kategorier.
The table reveals that the distribution structure in Germany substantially differs from the distribution in Italy.
I tabellen finner vi att fördelningsstrukturen i Tyskland skiljer sig avsevärt från fördelningen i Italien.
Above all in Germany the lower classes are occupied to a higher degree than in Italy.
Framför allt är de lägre kategorierna representerade i Tyskland i högre grad än i Italien.
In total the distribution in Italy is more balanced.
Över lag är fördelningen jämnare i Italien.
When considering the beds in hospital, several effects become important.
När man ser till antalet sjukhussängar blir flera olika effekter betydelsefulla.
First of all it is the location of the city and its main function.
Först och främst gäller det var staden ligger och vilken dess huvudfunktion är.
On the basis of its location the dimension of the catchment area is defined.
Utifrån stadens läge kan man fastställa hur stort upptagningsområde den har.
Large cities situated in direct vicinity to other large cities have in general a rather low density of beds.
Stora städer som ligger nära andra stora städer har i regel ganska få sängar per invånare.
As example the cities of the Ruhr Region are situated very closely to each other and are part of a huge agglomeration.
Som ett exempel kan nämns städerna i Ruhrområdet som ligger mycket nära varandra och är delar av ett gigantiskt tätortsområde.
The density of beds in nearly all of these cities is very low.
I så gott som alla dessa städer är antalet sängar i förhållande till befolkningen mycket lågt.
Another important criteria is the function of the city.
Ett annat viktigt kriterium är stadens funktion.
In this connection the concentration of services in the large university towns with a faculty of medicine is particularly noticeable.
Här kan man i synnerhet lägga märke till koncentrationen av tjänster i de stora universitetsstäderna med en medicinsk fakultet.
Here the academic hospitals frequently offer diagnostic and therapeutic methods going beyond the range of services offered by general hospitals.
Universitetssjukhusen erbjuder ofta metoder för diagnostik och behandling som sträcker sig utanför de tjänster som erbjuds av övriga sjukhus.
In Germany cities with high density rates are almost exclusively university towns.
I Tyskland är städer med hög sängtäthet nästan uteslutande universitetsstäder.
11 - Univariate data of beds in hospital per 100,000 inhabitants in the cities of Germany and Italy (1992).
11 ­ Endimensionella data för sjukhussängar per 100 000 invånare i tyska och italienska städer (1992).
Minimum Maximum
Medelvärde Standardavvikelse Variationskoefficient i % Minimum Maximum
3 - Distribution of beds in hospital per 100,000 inhabitants in the cities of Germany and Italy by classes (1992).
3 ­ Fördelning av sjukhussängar per 100 000 invånare i tyska och italienska städer efter olika kategorier (1992).
The number of cinema performances can be regarded as an indicator for our everyday culture.
Antalet biografföreställningar kan betraktas som en indikator på vardagskultur.
Table 12 shows the statistical values for the cities in Germany and Italy.
I tabell 12 visas de statistiska värdena för städerna i Tyskland och Italien.
The scatter parameters emphasise the great difference between the cities of the two countries.
De vitt skilda parametrarna betonar vilken stor skillnad som finns mellan städerna i de båda länderna.
In Italy there is a drop between the cities of the North with many performances and those of the South where the number of performances is perceptibly lower.
I Italien ser vi en skillnad mellan norr, med många föreställningar, och söder, där antalet föreställningar är betydligt lägre.
The standard deviation in Germany is in absolute terms higher but this is however due to the high absolute data values.
Standardavvikelsen i Tyskland är i absoluta tal högre men detta beror på uppgifternas höga absoluta värden.
12 - Univariate data of performances in cinemas per 100,000 inhabitants and week in the cities of Germany and Italy (1994). Italy Germany
12 ­ Endimensionella data fór biografförcställningar per 100 000 invånare och vecka i tyska och italienska städer (1994).
Standard deviation Coefficient of variation in %
Medelvärde Standardavvikelse Variationskoefficient i %
Regarding the indicator "cinema per 100,000 inhabitants", the difference between the three selected German cities is obvious.
Ser man till indikatorn "biografer per 100 000 invånare" är skillnaden mellan de tre utvalda tyska städerna uppenbar.
The high value for Dessau is particularly striking whilst this indicator is the lowest in Duisburg.
Det höga värdet för Dessau är särskilt slående medan värdet är lägst i Duisburg.
For small cities already little shifts in the number of cinemas have an extreme effect as it is illustrated by the opening of a multiplex cinema in Dessau: the absolute number of cinemas has raised from 2 to 8 and the indicator has quadrupled.
När det gäller små städer får redan obetydliga förändringar i antalet biografer betydande konsekvenser, vilket kan illustreras av det faktum att man öppnat ett biopalats i Dessau, där det absoluta antalet biografer i och med detta ökat från två till åtta och indikatorn fyrdubblats.
For this reason, this indicator appears not very suitable at least for smaller cities and should therefore be modified.
Därför kan indikatorn tyckas mindre lämpad för mindre städer och bör således modifieras.
It is uncertain to what extent the number of performances in cinemas could remedy this matter.
Det är osäkert i vilken omfattning antalet biografföreställningar kan åtgärda detta.
13 - Indicators of services availability for the selected German cities.
13 - Indikatorer på tillgång till tjänster för de utvalda tyska städerna.
Indicators of services availability for UK cities do not show any major variation, particularly in respect to health.
Indikatorer på tillgång till tjänster för städer i Storbritannien uppvisar inte några större skillnader, i synnerhet inte i fråga om hälso- och sjukvård.
As for entertainment, Nottingham appears from this table to be better endowed than the other two cities in relation to the size of population.
När det gäller underhållning tycks enligt tabellen Nottingham bättre utrustad i förhållande till antalet invånare än de två andra städerna.
14 - Average daily number of available beds in wards open 24 hours, and by thousand population, by NHS Trust aggregated to geographically linked Health Authorities, Nottingham, Sheffield and Birmingham 1997-98
14 - Genomsnittligt antal tillgängliga sängar per dag på dygnet-runt-öppna avdelningar per tusen invånare, av den allmänna hälsovårdsförvaltningen samlat till geografiskt knutna hälsovårdsmyndigheter, Nottingham, Sheffield och Birmingham 1997-98.
Total beds per thousand population 532 4.75 4.52
Sammanlagt antal sängar
Source: Beds data Department of Health form KH03,Population data ONS.
Birmingham 5 402 5,32 Sheffield 2 516 4,75 Nottingham 2 901 4,52 Källa: Uppgifter om sängar frän hälsovårdsministeriets blankett KH03, Befolkningsdata från ONS.
15 - Number of Cinemas and Night Clubs in selected cities
15 - Antal biografer och nattklubbar i utvalda städer.
The indicators used here compose a picture of each Greek city (Tab.
De indikatorer som använts här ger en bild av varje grekisk stad (tab.
16) and are appropriate for a comparison of the social conditions within the cities and disparities among them, as follows:
16) och lämpar sig för att jämföra de sociala villkoren inom städerna samt skillnaderna mellan dem enligt följande:
Unemployment levels reflect registered unemployment only, and this should be borne in mind.
Arbetslösheten återspeglar endast den registrerade arbetslösheten, vilket bör hållas i minnet.
Unemployment figures do not necessarily reflect a better quality of life, because there is disguised unemployment where populations are sheltered by the informal sector and income-sharing within the family (Leontidou 1990, 1993b) and do not register as such.
Arbetslöshetssiffrorna speglar inte nödvändigtvis bättre livskvalitet eftersom det finns dold arbetslöshet där befolkningen skyddas av den informella sektorn och av att inkomster fördelas inom familjen (Leontidou 1990, 1993b) och att de därmed inte anmäler sig som arbetslösa.
However, unemployment figures are more pronounced in larger than in smaller urban Greek centres.
Arbetslösheten är dock mer uttalad i större än i mindre grekiska stadscentra.
There is a higher rate of owner-occupation in larger than in smaller Greek cities.
Andelen invånare som äger sin bostad är högre i de större än i de mindre grekiska städerna.