natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The degree of integration, the level of decision making or the overall amount of financial resources available to pursue its objectives would not be modified.
Enligt det aktuella systemet finansierar inte Förenade kungariket sin egen rabatt. Den generella regeln kan sägas vara att de medlemsstater som drar fördel av systemet inte skall finansiera det.
Farmers would receive the same support as at present since CAP expenditure by Member State is compulsory once determined by the relevant legal provisions.
Men denna lösning blir inte bara oerhört kostsam i ett läge där många medlemsstater utnyttjar systemet, utan också riskfylld.
The level and the conditions attached to the payment of these direct aids would continue to be an integral part of the CAP and would result only from EU decisions.
En "tröskeleffekt" kan uppträda, där ett land med en negativ balans som ligger precis ovanför tröskeln får en minimirabatt men undantas från finansieringen, medan det om det hade legat precis under tröskeln hade tvingats bidra till finansieringen av alla andras rabatter med stora belopp.
The overall amount of spending available would remain the same, but would be shared between the EU budget and the national exchequers.
Det verkar därför logiskt att anta att en medlems stat inte skall finansiera sin egen rabatt, men att den skall finansiera alla andras (3) (såsom antas i simuleringarna i tabell 10).
(0 On the occasion of the first modification of the own resources decision, the reference will have to change from the GNP based on the second edition of the European system of integrated accounts to the new ESA 95.
Tyskland, Nederländerna, Österrike och Sverige har bett att den nuvarande korrigeringsmekanismen för Förenade kungariket skall omvandlas till en modell för begränsning av bidragen.
If the level of the GNP of the EU according to the new system of accounts were to be different, this would justify a corresponding adaptation of the ceiling so as to maintain the stability of the financial resources put at the disposal of the EU budget.
En enkel överföring av den nuvarande mekanismen är omöjlig. Om den skulle tillämpas på alla länder som har en negativ budgetbalans, eller enbart de fyra länder som har bett om det, skulle kostnaden för mekanis
(2) European Court of Auditors (1998): 'Special Report No 6/98 on the system of own resources based on VAT
(2) Europeiska revisionsrätten ( 1998): Särskild rapport nr 6/98 om systemet för egna medel baserat på moms och BNI.
The fact that a lower share of financial resources would need to be allocated through the EU budget suggests that the agricultural guideline should be reduced if this constraint is to maintain its effectiveness.
(') Vid nästa ändring av beslutet om egna medel måste hänvisningen ändras från BNI baserad på andra upplagan av Europeiska bokföringssystemet till nya ESA 95.
A correspond ing reduction in the own resources ceiling might also be appropriate.
Om EU:s BNI-nivå enligt det nya bokföringssystemet skulle bli annorlunda, motiverar det en motsvarande anpassning av taket för att behålla stabiliteten i de finansiella medel som står till EU-budgetens förfogande.
Mechanism applied to five countries (D, NL, A, S, UK)
Mekanismen tillämpad pä 5 länder (UK. D. NL, A, S)
Mechanism applied to the United Kingdom (present situation)
Mekanismen tillämpad pä alla länder med negativ budgetbalans (UK. D, NL, A. S, F, 1)
Mechanism applied to all the countries with a negative budgetary balance (D, F, I, NL, A, S, UK)
Mekanismen tillämpad på Förenade kungariket (gällande situation)
On the assumption that the beneficiaries are excluded from the financing, the burden would be spread over a number of countries representing the following percentages of EU GNP
Mot antagandet att bidragsmottagarna inte finansierar sig själva, sprids bördan över ett antal länder med följande procentandel av EU:s BNI
(') The simulation has been prepared on the basis of 1996 data to make the results comparable lo those reported by the European Court of Auditors (1998): op. cit., footnote 38.
(') Denna simulering har gjorts på grundval av 1996 års uppgifter för att göra resultaten jämförbara med dem i Europeiska revisionsrättens rapport (1998): a.a., fotnot 38.
Table 10 — Changes in the budgetary balances induced by compensation mechanisms based on different parameters
Tabell 10 — Förändringar i budgetbalansen genom kompensationsmekanismer baserade på skilda parametrar
(in million EUR; data based on projections for 1999 ('))
(i miijoner euro; uppgifterna baserade på prognoser för 1999('))
Present mechanism (threshold 0.0% of GNP; rate οΓ reimbursement 66%)
Nuvarande mekanism (Tröskel 0,0% av BNI, återbetalningssats 66%)
Unconstrained generalised correction mechanism (threshold 0.0 % of GNP; rate of reimbursement 66 %)
Obegränsad generell korrigeringsmekanism (Tröskel 0,0% av BNI, återbetalningssats 66%)
Difference relative to the present situation
Skillnad jämfört med den aktuella situationen
Constrained generalised correction mechanism (threshold 0.3% of GNP; rate of reimbursement 66%)
Begränsad generell korrigeringsmekanism (Tröskel 0,3 % av BNI, återbetalningssats 66 %)
(') The results are shown for 1999 only because the data for other years are not appropriate.
Resultaten är för 1999 eftersom uppgifter för andra är inte är lämpliga.
The year 1996 is not representative for Sweden and Austria; 1997 and 1998 are unrepresentative for the United Kingdom because of the exceptionally high variability of the rebate in these years — see Graph 7; the data in the first column under the various extensions of the correction mechanism correspond to the sum of all improvements (financed, equivalenüy, by the sum of all deteriorations) in budgetary balances reported in column (6) of Tables I and 3 of Annex 6.
1996 är inte representativt för Sverige och Österrike, 1997 och 1998 är inte representativa för Förenade kungariket p.g.a. rabattens våldsamma fluktuationer under dessa är - se figur 7. Uppgifterna i första kolumnen för de båda generella korrigeringsmekanismema motsvarar summan av alla förbättringar (finansierade i samma utsträckning av summan av alla försämringar) i budgetbalanserna i kolumn 6 i tabell 1 och 3 i bilaga 6.
Final comments position of others. If a consensus were to emerge on the need to address the issue of bud getary imbalances, a decision would have to be taken on how to achieve this result and on the timing of the changes.
Avslutande anmärkningar itu med frågan om budgetobalanser måste ett beslut fattas om hur detta resultat skall uppnås och när förändringarna skall äga rum.
The report indicates three, mutually compatible, options:
I rapporten ges tre alternativ, som inte utesluter varandra:
The proposals presented by the Commission in Agenda 2000 indicate that it is possible to face the challenges resulting from enlargement and from the reform of the major EU policies within the own resources ceiling set, for an unlimited time, by the current own resources decision.
De förslag kommissionen lägger fram i Agenda 2000 tyder på att utvidgningen och reformen av EU:s stora politikområden kan finansieras inom taket för egna medel, som fastställts för obegränsad tid genom beslutet om egna medel.
To achieve this, it is essential that the budgetary rigour pursued by the Member States in the framework of economic and monetary union (EMU) also characterises the EU budget.
För att det skall bli möjligt måste den strama budgetpolitik medlems staterna för inom ramen för EMU också genomsyra EU:s budget.
D on the financing side: a simplification of the financing structure in favour of a system more, or even totally, based on GNP contributions; such a simplification could also include the phasing-out of the existing correction mechanism; ism;
D På finansieringssidan: en förenkling av finansieringsstrukturen till ett system som i större utsträckning (eller helt) baseras på BNI-bidrag. Detta skulle även kunna innebära att den existerande korrigeringsmekanismen avskaffas.
D on the expenditure side: the introduction of a system of partial reimbursement of CAP spending aimed at directly supporting incomes;
D På utgiftssidan: ett system med partiell återbetalning av jordbruksutgifter som skall utgöra direkta inkomstbidrag.
D on the balances side: the application of a generalised correction mechanism to all Member States experiencing large imbalances.
D För balanserna: en generell korrigeringsmekanism som tillämpas på alla medlemsstater som har stora obalanser.
The shortcomings of the system discussed in the first part of the report do not by them selves provide grounds to justify an urgent modification of the own resources decision.
De brister i systemet som diskuteras i rapportens första del är inte i sig tillräcklig anledning för en omedelbar ändring av beslutet om egna medel.
If and when this decision were to be modified so as to allow an in-depth reform of the own resources system, these shortcomings could be corrected either through simplification of the system of contributions or through the introduction of new own resources.
Om och när det ändras, så att en djupgående reform av beslutet om egna medel blir möjlig, skulle vissa av bristerna kunna avhjälpas antingen genom en förenkling av bidragssystemet eller genom införandet av nya egna medel.
The pro posed introduction of an element of progressivity could also be discussed in this context.
Förslaget om införandet av en viss progressivitet skulle också kunna diskuteras i samband med detta.
None of the options discussed in the report provides an ideal solution.
Inget av de alternativ som diskuteras i rapporten är perfekt.
The timing of any changes would depend on whether it will be necessary to modify the own resources decision or not.
Tidsplaneringen för eventuella förändringar skulle helt bero på om beslutet om egna medel måste ändras eller ej.
A modification would entail long ratification delays and would suggest a process allowing the new financing system to become effective at the time of the accession of the first group of new Member States.
En ändring av beslutet medför långa förseningar för ratificerandet, och förmodligen vore det i sådana fall bäst att låta det nya finansieringssystemet bli verksamt när den första gruppen nya medlemsstater tillträder unionen.
Enlargement would indeed represent such a significant change of circumstances as to warrant a structural modification of this type.
En utvidgning skulle också innebära en så omfattande förändring av betingelserna att en strukturell ändring av denna typ är motiverad.
Currently, the most pressing source of dissatisfaction with the present arrangements appears to be linked to the issue of the budgetary imbalances of Germany, the Netherlands, Austria and Sweden.
De största anledningarna till missnöje i samband med de nuvarande arrangemangen verkar ha att göra med budgetobalanserna i Tysk land, Nederländerna, Österrike och Sverige.
It is not possible, at this stage, to determine with precision how these imbalances will evolve over the next few years as some important policy parameters have yet to be fully articulated.
Det är i dag omöjligt att förutsäga med någon större säkerhet hur dessa obalanser kommer att utvecklas under de närmaste åren, eftersom vissa viktiga politiska parametrar ännu inte är fullständigt klara.
However, it is possible to predict that the imbalances of these large net contributors as a percentage of GNP should deteriorate somewhat, more for the Netherlands than for the others, but most likely less than the average deterioration due to enlargement.
Man kan emellertid förutse att obalanserna för dessa stora nettobidragsgivare i procent av BNI ökar något - lite mer för Nederländerna än för de övriga - men med största sannolikhet med mindre än vad som genomsnittligen kan förväntas på grund av utvidgningen.
This outcome would be due to the proposed containment of spending in the present Member States over the period covered by the next financial perspective and to some specific provisions of the proposed reforms.
Detta kommer att vara beroende av den återhållsamhet som föreslås i fråga om utgifterna i de nuvarande medlems staterna under den period som täcks av nästa budgetplan, och vissa särskilda bestämmelser i de föreslagna reformerna.
Establishing correction mechanisms to ameliorate budgetary imbalances is a difficult task since, for a given size of the EU budget, an improvement in the budgetary position of some Member States invariably involves a cor responding deterioration in the budgetary
Det är svårt att inrätta korrigeringsmekanismer som skall förbättra budgetobalanser, eftersom en förbättrad budgetsituation för några medlemsstater med nödvändighet för med sig en motsvarande försämring för andra, inom det begränsade budgetutrymmet. Om enighet skulle uppstå om behovet av att ta
The significant methodological and conceptual reserves that the Commission has on the issue of budgetary imbalances have prompted it to limit this report to a review of options for their correction.
Kommissionens omfattande metodologiska och begreppsmässiga reservationer i frågan om budgetobalanser har föranlett den att begränsa denna rapport till en granskning av de möjligheter som ges för att korrigera dem.
If a broad agreement towards a solution of the problem were to appear within the European Council, the Commission would put forward the appropriate detailed proposals. sals.
Skulle bred enighet i riktning mot en lösning komma att nås i Europeiska rådet kommer kommissionen att lägga fram lämpliga detaljerade förslag.
The evolution of the EU financing system (
Utvecklingen av EU:s finansieringssystem (
A temporary resolution of the budget difficulties was secured at the Fontainebleau Eur opean Council of 25 and 26 June 1984, which increased the maximum rate of call for the VAT resource to 1.4 % and established a cor rection mechanism for budgetary imbalances which has since applied only to the UK(3).
En tillfällig lösning på budgetproblemen säkrades vid Europeiska rådets möte i Fontainebleau. Vid mötet i Fontainebleau den 25-26 juni 1984 ökades den högsta faktiska mervärdesskattesatsen till 1,4 procent och en korrigeringsmekanism för obalanser i budgeten inrättades som sedan dess endast har till ämpats för Förenade kungariket (3).
During the period 1958-70, the Community budget was financed exclusively by contributions from the Member States.
Under perioden 1958-1970 finansierades gemenskapens budget uteslutande genom bidrag från medlemsstaterna.
The Luxembourg European Council of 21 and 22 April 1970 introduced for the first time a system of own resources for the general budget of the Community taking effect in 1971.
Vid Europeiska rådets möte i Luxemburg den 21-22 april 1970 infördes för första gången ett system för egna medel till gemenskapens allmänna budget som började gälla 1971.
One objective was gradually to enhance the Community's financial independence from Member States' transfers.
Ett av syftena var att gradvis öka gemenskapens ekonomiska oberoende av medlemsstaternas överföringar.
The own resources intro duced were customs duties and agricultural levies (which were to become known as the traditional own resources — TORs) and one based on a harmonised VAT system.
De egna medel som infördes var tullavgifter och jordbruksavgifter (som kom att kallas traditionella egna medel) och en avgift som grundades på ett harmoniserat mervärdesskatteunderlag.
While traditional own resources became effectively own resources over the period 1971-75, difficulties with establishing a common VAT system across the Member States and with defining the base for VAT assessment delayed the introduction of VAT as an own resource until 1979.
Medan de traditionella egna medlen började gälla som egna medel under perioden 19711975, uppstod svårigheter i samband med införandet av ett gemensamt mervärdesskattesystem i medlemsstaterna och vid fastställandet av mervärdesskatteunderlaget. Detta ledde till att införandet av mervärdesskatt som ett eget medel försenades fram till 1979.
The modifications to the financing system introduced by the Fontainebleau European Council proved almost immediately insufficient.
De ändringar av finansieringssystemet som infördes vid rådets mötet i Fontainebleau visade sig nästan omedelbart vara otillräckliga.
They failed to generate sufficient revenues owing to the continuing decline in revenues from TORs and to the slow growth in revenues from the VAT resource.
De räckte inte till för att generera tillräckliga inkomster på grund av den fortsatta nedgången av inkomsterna från de traditionella egna medlen och den svaga inkomstökningen från mervärdesskatten.
In addition, some dissatisfaction started to appear with the VAT-based resource which, being based on consumption, was felt to contain a significant regressive element.
Dessutom uppstod visst missnöje angående mervärdesskatteunderlaget som ansågs ha ett betydande inslag av regressivitet eftersom det grundade sig på konsumtionen.
The problem of revenue inadequacy and inequity was compounded by rising, and unanticipated, expenditure commit ments.
Problemen med otillräckliga inkomster och orättvisa förvärrades genom ökande, och delvis oväntade, utgiftsåtaganden.
These were related to difficulties in controlling spending on the common agricultural policy, especially following the accession of Portugal and Spain, the US dollar depreciation after the spring of 1985 and the fall in international commodity prices, factors which added considerably to the financing of export restitutions.
Dessa hänfördes till svårigheterna att kontrollera utgifterna för den gemensamma jordbrukspolitiken, särskilt efter anslutningen av Spanien och Portugal, deprecieringen av dollarn våren 1985 och nedgången av de internationella råvarupriserna. Dessa faktorer bidrog väsentligt till kostnaderna för exportbidragen. dragen.
In the period 1975-87, revenue growth on the own resources account was eroded by a diminishing yield from TORs while revenues from VAT were adversely affected by the generally weak economic growth prevailing during this period.
Under perioden 1975-1987 urholkades inkomstökningen på kontot för egna medel genom att behållningen från de traditionella egna medlen minskade, medan mervärdesskatteintäkterna påverkades negativt till följd av den allmänt svaga ekonomiska tillväxten.
At the same time, the strengthening of existing and the launching of new policies, the inability to contain spending on the common agricultural policy (CAP) and expenditure growth associated with the two enlarge ments (2) led to pronounced resource inadequacy.
Samtidigt ledde förstärkningen av de befintliga åtgärdsområdena och införandet av nya åtgärdsområden, oförmågan att hålla tillbaka utgifterna för den gemensamma jordbrukspolitiken och utgiftsökningen i samband med de båda utvidgningarna (2) till en kraftig brist på medel.
Persistent complaints on the part of the UK concerning its financial contribution also became a feature of the budgetary disputes that were prominent during this per iod.
De ständiga klagomålen från Förenade kungariket beträffande dess finansiella bidrag var också kännetecknande för de omfattande budgetdiskussionerna under denna period.
Fundamental reforms, which determined the character of the present own resources system, were adopted in June 1988 (4).
Grundläggande reformer, i vilka egenskaperna hos det nuvarande systemet för egna medel fastställdes, antogs i juni 1988 (4).
Among the principal reforms of the Brussels European Council was the introduction of a new own resource based on the Member States' GNP (intended to match contributions closer to the ability to pay), and that of an overall ceiling to the total amount of own resources which could be called to finance Community spending.
Bland de huvudsakliga reformerna i Europeiska rådets möte i Bryssel återfanns införandet av ett nytt eget medel grundat på medlemsstaternas BNI (som var avsett att få bidragen att bättre mot svara betalningsförmågan) och ett övergripande tak för det totala beloppet faktiska egna medel för att finansiera gemenskapens utgifter.
This payments ceiling was set at 1.15% in 1988 with progressive yearly increases which were to bring it to 1.20 % by 1992.
Detta betalningstak fastställdes till 1,15 procent 1988 med progressiva årliga ökningar
(3) See Fontainebleau European Council, 'Conclusions of the Presidency', Bulletin of lhe European Communities, 6-1984.
(3) Se Europeiska rådets möte i Fontainebleau, ordförandeskapets slutsatser, Europeiska gemenskapernas bulletin 6-1984.
) For a detailed review of the history as well as an assessment of the EU financial arrangements up to the early years of the Edinburgh agreement, see European Commission (1995): European Union public finance, Luxembourg; see also the discussion in European Commission (1997): 'Budget contributions, EU expenditure, budgetary bal ances and relative prosperity of the Member States', paper prepared by DG XIX and forwarded to the Ecofin Ministers by President Santer for their 13 October meeting.
(') För en detaljerad genomgång av historien såväl som en utvärdering av EU:s finansiella bestämmelser fram till de tidiga åren efter Edinburgh-avtalet, se Europeiska gemenskapernas kommission: Europeiska unionens offentliga finanser, Luxemburg (1995); se också diskussionen i Euro peiska gemenskapernas kommission (1977): "Bidrag till budgeten, EU:s utgifter, budgetbalanser och medlems staternas relativa välstånd", ett dokument från generaldirektorat XIX som Jacques Santer lade fram vid Ekofinrådets möte den 13 oktober 1997.
(2) Greece joined the Community in 1981 followed by Spain and Portugal in 1986.
(2) Grekland anslöt sig till gemenskapen 1981 och följdes av Spanien och Portugal 1986.
ducing a capping of its base at 55 % of GNP, a measure intended to reduce the effects of the regressive character of the resource.
som skulle föra det till 1,20 procent 1992. Rådet begränsade också mervärdesskattens roll genom att sätta ett tak för beräkningsunderlaget till 55 procent av BNI, en åtgärd avsedd att minska mervärdesskattens regressiva egen skaper.
Successive downward revisions in economic growth during 1992-94 resulted in correspond ing revisions to budget revenues.
På grund av konjunkturnedgången under början på nittiotalet uppstod stora svårigheter när de ursprungliga budget prognoserna visade sig vara för optimistiska.
Nevertheless, despite the adverse climate, it was possible to respect the constraints imposed by the own resources ceiling without undermining financial discipline.
Trots det ogynnsamma klimatet kunde den begränsning som taket för de egna medlen utgjorde följas utan att undergräva den finansiella disciplinen.
The consolidation of the 1988 reforms and ultimately of the Community finances took place within a context where the Community's ambitions, expressed in the Treaty on Eur opean Union, grew significantly.
1988 års reformer konsoliderades och med dem stärktes också gemenskapens finanser samtidigt som gemenskapens ambitioner, vilka anges i Fördraget om Europeiska unionen, ökade markant.
The Edinburgh agreement of December 1992, which adopted the financial perspective for the years 1993-99, increased the overall ceiling of own resources from 1.20 to 1.27%.
I Edinburgh-avtalet i december 1992 antogs budgetplanen för 1993-1999 och det övergripande taket för egna medel höjdes från 1,20 till 1,27 procent.
In addition, it introduced steps to decrease further the importance of VAT in the financing of the budget.
Dessutom vidtogs åtgärder för att ytterligare minska mervärdesskattens betydelse vid finansieringen av budgeten.
However, the system of own resources decided in Edinburgh could only enter into force on 1 January 1995.
Det system för egna medel som fastställdes i Edinburgh trädde emellertid i kraft först den
In subsequent years, budgetary arrangements have generally proved successful.
Under de följande åren visade sig budgetbestämmelserna allmänt fungera med framgång.
In addition, from 1997 cautious annual budgetary decisions have led to significantly lower spending levels than those foreseen in the financial per spective.
Från 1997 har dessutom försiktiga budget beslut lett till betydligt lägre utgiftsnivåer än väntat i budgetplanen.