natgillin/translations-raw huggingface dataset:
DGXVI calculations, based on 1996 Gross State Product data from the US Bureau of Economic Analysis.
DGXVI-beräkningar, baserade på 1996 år Gross State Product-uppgifter från US Bureau of Economic Analysis.
• the increase in unemployment has been accompanied by widening disparities between regions.
1.2 Arbetslösheten och arbetsmarknaden till 1997 ökade sysselsättningen i EU med 5 miljo ner, men detta var inte tillräckligt för att hålla takten med de 7,5 miljonerna nytillträdande till ar betsmarknaden; uppgången i arbetslösheten har åtföljts av ökande skillnader mellan regionerna.
The less favoured regions have been hit disproportionately by the rise.
De mindre gynnade regionerna har drabbats oproportionerligt hårt av uppgången.
Whereas unemployment in the 25 least-affected regions in the EU averages only 3-4%, only slightly higher than in the early 1970s, in the 25 most-affected regions, it now stands at between 20% and 35%, substantially higher than 25 years ago;
Medan arbetslösheten i de 25 minst drabbade regionerna i EU i genomsnitt är bara 3-4%, endast lite högre än under det tidiga 1970-talet, är den nu mellan 20% och 35% i de 25 hårdast drabbade regionerna, betydligt högre än för 25 år sedan;
The main economic problem facing the EU remains the persistence of high unemployment.
EU:s huvudproblem är även fortsättningsvis den bestående höga arbetslösheten.
This is a long standing problem.
Detta är ett gammalt problem.
Between 1973 and 1985, unem ployment in the 15 Member States taken together in creased every year, from an average of only 2% to over 10'/2%' (Graph 5).
Mellan 1973 och 1985 ökade arbetslösheten i medlemsstaterna sammantagna varje enskilt år, från ett genomsnitt på bara 2% till över 10,5%1 (Figur 5).
Economic recovery in the second half of the 1980s temporarily reversed the trend but failed ;o reduce the rate to below 7!/2%.
Den ekonomisk återhämtningen under 1980-talets andra halva vände trenden tillfälligt, men lyckades inte få ner nivån under 7,5%.
The level of unemployment in 1985 was higher than at any time since the great depression of the 1930s, but worse was to come, as the recession of the early 1990s pushed up unemployment to 11.2% in 1994.
Arbetslösheten var hög re 1985 än någon annan tidpunkt efter den stora 30talsdepressionen, men det skulle bli värre, eftersom recessionen i början av 1990-talet drev upp ar betslösheten till 11,2% år 1994.
Some 181/2 million people were affected, around 1 in 9 of the work force.
Ungefär 18,5 miljoner personer berördes, omkring en av nio i arbetskraften.
Recovery since then has reduced unem ployment to just under 10% in late 1998, but this still represents some I6V2 million people without work.
Återhämtningen därefter har minskat arbetslösheten till strax under 10% sent 1998, men detta innebär fort farande ungefär 16,5 miljoner människor utan arbete.
Unemployment does not only affect the individuals concerned: it also means loss of potential production and income for the Union as a whole.
Arbetslösheten påverkar inte bara de direkt berörda: den innebär också en förlust av potentiell produktion och inkomst för unionen som helhet.
high rates of unemployment have been associated, both over time and between regions, with high levels of longterm unemployment and a marginalisation — or social exclusion — of the un employed (Graph 6).
höga arbetslöshetsnivåer har, både över tiden och regionerna, gått hand i hand med hög lång tidsarbetslöshet och marginalisering — eller so cial utestängning — av de arbetslösa (Figur 6).
In 1997, just under half (49%) of the unemployed in the EU had been out of work for one year or more, representing 5.2% of the work force (in contrast to under 1 % in the US);
År 1997 hade strax under hälften (49%) av de ar betslösa, motsvarande 5,2% av arbetskraften(att
There are several noteworthy features of labour market developments in the Union:
Unionens arbetsmarknadsutveckling uppvisar flera beaktansvärda drag:
Disparities in unemployment, 1970-97
Skillnader i arbetslöshet, 1970 till 1997
> of labour torce Unemployment rate
% av arbetskraften
^ unemployment has risen rapidly during cyclical downturns in the economy but has fallen slowly during upturns, reflecting a failure to sustain em ployment growth for long enough during recovery periocs.
Arbetslöshetens standardavvikelse (per medlemsstat) arbetslösheten har ökat snabbt under konjunkturnedgångar men minskat långsamt under upp gångar, vilket återspeglar att sysselsättningstillväxten under uppgångar inte varit tillräckligt långvarig.
The result has been a 'ratcheting-up' of unemployment levels, the peak rate in 1994 being higher than in 1985, the low point in 1991 being higher than in 1980 (atthe end of the upturn in the late 1970s).
Resultatet har blivit att arbetslöshetsnivån har utsatts för en 'spärrhakeeffekt', där den högsta nivån 1994 var högre än 1985 och den lägsta punkten 1991 var högre än 1980 (i slutet av det sena 1970-talets konjunkturuppgång).
This compares unfavourably with the US, where falls during upturns have compensated for rises during downturns;
Denna utveckling är oförmånlig jämfört med den i USA, där nedgångar under konjunkturuppgångar har kompenserat för uppgångar under konjunkturnedgångar; nedgångar; l
Source: Eurostat; DGXVI calculations the rise in unemployment has occurred in a con text of increasing employment.
Källa: Eurostat: beräkningar DGXVI arbetslöshetsuppgången har ägt rum samtidigt som sysselsättningen ökat. Under perioden 1987
5 million from 1991 to 1994. Although it has risen since then — by almost 2Vz million between 1994 and 1997 — the average increase over the 10 years as a whole was under 0.5% a year.
Fastän den har ökat därefter — med närmare 2,5 miljoner mellan 1994 och 1997 — så är den genomsnittliga ökningen över hela tioårsperioden under 0,5% per år.
While employment has increased, the rise has not been enough to keep pace with the growth in population of working age and the growing proportion of those who want to work.
Även om sysselsättningen har ökat, har ökningen inte varit tillräckligt stor för att hålla jämna steg med tillväxten av befolkningen i arbetsför ålder och den växande andelen av den som vill ha ett arbete.
interregional differences in employment opportunities are concentrated, in particular, on women and young people.
regionala sysselsättningsskillnader är speciellt koncentrerade till kvinnor och ungdomar.
Employment rates of women are over 60% in the 25 regions with the lowest overall rate of unemployment, but less than half this rate in the 25 regions with the highest unem ployment (Graph 7).
Den kvinnliga sysselsättningsgraden är över 60% i de 25 regionerna med den lägsta arbetslösheten, men mindre än hälften så hög i de 25 regionerna med den högsta arbetslösheten (Figur 7).
Youth unemployment in the latter regions averages 47%, more than double the rate for those of 25 and over (20%).
Ung domsarbetslösheten är i de senare regionerna i genomsnitt 47%, mer än dubbelt så hög som för dem över 25 (20%).
Labour market dynamics
Arbetsmarknadens dynamik
Unemployment arises from a mismatch between la bour demand and labour supply (exacerbated in some cases by the way that wages are set).
Arbetslöshet uppstår ur en dålig matchning mellan arbetskraftsefterfrågan och arbetsutbud (i vissa fall förvärrat av lönebildningen).
In particular, marked regional variations in the demand for la bour mean that, while in some regions demand matches labour supply and keeps pace with changes in it, in others it falls far short.
I synnerhet betyder re gionala variationer i arbetskraftsefterfrågan att me dan efterfrågan i vissa regioner matchar utbudet och dess förändringar, så är den i andra otillräcklig.
Among the unemployed, however, there is a subset whose skills are inadequate or are no longer demanded and who, therefore, face marginalisation and exclusion from the labour market.
Bland de arbetslösa finns det emellertid en grupp som har bristfälliga färdigheter eller färdigheter som inte längre efterfrågas och som därför riskerar marginalisering eller att slås ut från arbetsmarknaden.
These form what is called structural unem ployment.
Dessa sägs vara strukturellt arbetslösa.
The rise in labour supply, however, is not the cause of high unemployment in any meaningful sense.
Ökningen av arbetsutbudet är emellertid inte den höga arbetslöshetens orsak i någon rimlig mening.
In deed, causality can run in the opposite direction, with high unemployment discouraging the participation of women and young people in the labour market and so driving down the supply of labour.
Orsakssambandet går i själva verket åt det motsatta hållet; den höga arbetslösheten har avskräckt kvinnor och ungdomar från arbetskraftsdeltagande och drivit ner arbetsutbudet.
The Nordic countries, Portugal and the UK have the highest rates of participation, or activity, in the EU, at 70-80% of work ing-age population.
De nordiska länderna, Portugal och det Förenade Kungadömet har det högsta ar betskraftdeltagandet, förvärvsintensiteten, i EU på 70-80% av befolkningen i arbetsför ålder.
Yet in Denmark, Portugal and the UK, unemployment is among the lowest in the EU, with rates of 5-7%.
Samtidigt är arbetslöshetsnivåerna i Danmark, Portugal och det Förenade Kungadömet bland de lägsta i EU på 57%.
Moreover, both Sweden and Fin land had exceptionally low rates of unemployment, 24%, before the recent crisis.
Dessutom var arbetslösheten i både Sverige och Finland exceptionellt låg före krisen, 24%.
This is in line with the experience in the US, where unemployment is only around 5% and the rate of participation is almost 80%.
Detta stämmer väl överens med utvecklingen i USA, där ar betslösheten är bara runt 5% och arbetskraftsdeltagandet nästan 80%.
Moreover, workingage population, as well as participation, has risen by substantially more in the US than in the EU over the past 10 years.
Dessutom har befolkningen i ar betsför ålder ökat betydligt mer i USA än i EU under de senaste 10 åren.
Low activity rates can be seen as an indicator of an unused pool of labour, particularly in the case of women.
Låg förvärvsintensitet kan ses som en indikator på en oanvänd arbetskraftsreserv, speciellt i fallet med kvinnorna.
In regions in Spain, Southern Italy and
I själva verket är ett av de mest slående
The demand for labour in any region depends on the strength of its economic base and on the job content of growth.
Arbetskraftsefterfrågan i en region beror på styrkan i den ekonomiska basen och på tillväxtens sysselsätt ningsinnehåll.
Employment represents a simple measure of labour demand.
Sysselsättningen är ett enkelt mått på arbetskraftsefterfrågan.
In the EU as a whole, this in creased by 5 million over the 10 years 1987 to 1997.
I EU som helhet ökade den med 5 miljoner under de tio åren mellan 1987 och 1997.
There is a clear link between net job creation and economic growth (Graph 8): employment increased by 71/2 million between 1987 and 1991, but fell by almost
Det finns ett tydligt samband mellan nettosys-
Unemployment and longterm unemployment rates, 1997
Arbetslöshet och långtidsarbetslöshet per medlemsstat, 1997
Participation and employment rates in regions with lowest and highest unemployment, 1997
Arbetskraftsdeltagande och sysselsättningsgrad i regionerna med den lägsta och högsta arbetslösheten, 1997
Va ol population 15-64
% av befolkningen 15-64
Unemployed < 1 year Unemployed > 1 year Total Women
Arbetslösa < 1 är Arbetslösa > 1 år N
Total Women
Tolalt Kvinnor
Total Women
Totalt Kvinnor
1.2 Unemployment and the labour market
1.2 Arbetslösheten och arbetsmarknaden
Greece, activity rates of women are little more than 40% of workingage population.
I regioner i Spanien, södra Italien och Grekland är den kvinnliga förvärvsfrekvensen inte mycket mer än 40% av den arbetsföra befolkningen. ningen.
A number of summary statistics, such as 'participation rates' or 'employment rates', are used to de scribe different features of the labour market.
Ett antal sammanfattande mått, som 'förvärvsfrekvens' eller 'sysselsättningsgrad' används för att beskriva olika kännetecken för arbetsmarknaden.
However, it is not always obvious exactly what these concepts mean and what the relationship is between them.
Det är emellertid inte självklart exakt vad dessa begrepp betyder och vilket samband det är mellan dem.
The conventions used in this report are set out beiow.
De konventioner som används i den här rapporten beskrivs nedan.
There are around 248 million people aged 15-64 in the EU and 246 million of these are included in the Union Labour Force Survey, which is household based and, therefore, excludes those living in com munal households, such as those in the armed forces.
Det finns omkring 248 miljoner människor i åldern 15-64 i EU och 246 miljoner av dessa ingår i unionens arbetskraftsundersökning, som är hushållsbaserad och därför exkluderar dem som bor i samfällighetsbostäder, såsom dem i krigsmakten.
In 1997, these were divided broadly as follows: lows:
År 1997 delades dessa grovt upp på följande sätt:
• 124 million people in fulltime employment (in cluding 22 million self-employed);
- 124 miljoner heltidssyselsatta (inklusive 22 miljo ner egenföretagare);
• 18 million unemployed, in the sense of actively seeking work and being available to work (of which 9 million for more than one year);
- 18 miljoner arbetslösa, i bemärkelsen att de aktivt söker ett arbete och är tillgängliga för arbete (av vilka 9 miljoner mer än ett år);
• 79 million economically inactive (of which nearly 11 million would like a job, but are not actively looking or are not immediately avalable).
- 79 miljoner ekonomiskt inaktiva (av vilka nästan 11 miljoner skulle vilja ha ett arbete, men inte aktivt söker eller är omedelbart tillgängliga).
Apart from some rounding errors, other relevant concepts are defined and calculated as follows:
Så när som på avrundningsfel, definieras och be räknas andra relevanta begrepp på följande sätt:
Another cause of structural unemployment is lack of skills.
En annan orsak till strukturell arbetslöshet är brist på färdigheter.
The low-skilled, in general, are much more likely to be unemployed than those with higher skills, unem ployment of those aged 25 to 59 with only basic school ing averaging 12Va% across the Union in 1997 as against just under 6% forthose with university-level education.
Lågkvalificerade har i allmänhet en mycket högre sannolikhet att bli arbetslösa än de
• the economically active or the labour force is the sum of those employed and those unemployed, ¡e 124+25+18=167 million people.
- de ekonomiskt aktiva eller arbetskraften är summan av de sysselsatta och de arbetslösa, dvs. 124+25+18=167 miljoner människor.
The activity or participation rate is this figure relative to the total population aged 15-64, ie 167/246=68%;
Förvärvsfrekvensen är detta tal i relation till befolkningen i ålder 15-64, dvs. 167/246=68%;
Growth of employment and GDP in the Union, 1975-97
Tillväxt i sysselsättning och BNP i Unionen, 1975 till 1997
Annual % change
Årlig förändring i procent
• the employment rate is the sum of those working oart-time as well as fulltime relative again to total population aged 15-64, ie(124+25)/246=60.5%;
- sysselsättningsgraden är summan av hel- och deltidsarbetande i förhållande till befolkningen i ålder 15-64, dvs. (124+25)/246=60,5%;
— —Employment GDP lagged 2 quarters
Sysselsättning BNP två kvartal tidigare
• the unemployment rate is the total number unem ployed relative to the total number of those economically active, ie 18/(124+25+18)=11%;
- arbetslöshetsgraden är det totala antalet arbets lösa i förhållande till arbetskraften, eller 18/(124+25+18)=11%;
• longterm unemployment can be expressed in two ways: the number of people out of work for a year or more as a proportion of the total number unemployed, ie 9/18=49%, or the number of longterm unemployed relative to the total labour force, ie 9/(124+25+18)=5%, which is the longterm un employment rate.
- Långtidsarbetslöshet kan uttryckas på två sätt: antalet personer som varit arbetslösa minst ett år som andel av alla arbetslösa, dvs. 9/18=49%, el ler antalet långtidsarbetslösa som andel av ar betskraften, dvs. 9/(124+25+18)=5%, som är graden av långidsarbetslöshet.
1.2 Unemployment and the labour market processes of production.
1.2 Arbetslösheten och arbetsmarknaden
As economic development occurs, one kind of job disappears and another kind of job, needing different skills, takes its place.
Vid ekonomisk utveckling försvinner vissa typer av jobb och andra typer, som kräver andra färdigheter, kommer i deras ställe.
Skills, moreover, do not only consist of formal educational qualifications but also of aptitude and the ability to work effectively in the working environment.
Färdigheter består dessutom inte bara av formella ut bildningsmeriter utan också av lämplighet och förmåga att arbeta effektivt i arbetsmiljön.
Those out of work for long periods — such as the longterm unemployed and women returning to the labour market after caring for children — often lose these sk lis and need time in work to reacquire them, which can make employers reluctant to recruit such people.
De som är utan arbete länge — som långtidsarbetslösa och kvinnor som återvänder till arbetsmarknaden efter att ha tagit hand om barn — förlorar ofta dessa färdigheter och behöver arbetstid för att återskaffa dem, vilket kan göra arbetsgivare tveksamma till att anställa dem.
ployment rates of 20-30% are prevalent, higher than anywhere else in the Union, along with French DOMs.
I delar av södern, dvs Spanien, Syditalien och Frankrikes medelhavsregioner är ar betslöshetsnivåer på 20-30% allmänt förekommande, vilket är högre än någon annanstans i unionen, med de franska DOM.
These high rates, however, are not linked uniformly with low levels of regional output.
Dessa höga nivåer är dock inte entydigt förbundna med låg regionala produktion.
The two Member States where GDP is lowest. Greece and Portugal, have relatively low rates of unemployment (though there are signs that this may be changing in Greece) (Table 16).
De två medlemsländerna med lägst BNP, Grekland och Portugal, har relativt låg arbetslöshet (även om det finns tecken på att det håller på att förändras i Grekland) (Tabell 16).
There are also some unemployment blackspots in Northern Europe in regions undergoing economic restructuring, in particular, in Finland, East ern Germany and the North-Eastern part of France, where rates are typically 15-20%.
Det finns också ett antal problemområden med hög arbetslöshet i norra Europa i re gioner som genomgår strukturomvandling, särskilt i Finland, östra Tyskland och nordöstra Frankrike, där arbetslösheten typiskt ligger på 15-20%.
Moreover, in some urban blackspots, rates are even higher than this, de spite low unemployment in the region as a whole.
Dessutom är arbetslösheten ännu högre i några storstadsområden, trots låg arbetslöshet i regionen som helhet.
There are various ways of estimating the extent to which unemployment is structural, in the sense that it is likely to be unaffected by an increase in labour de mand, or, at least, that it will take some time for it to be affected.
Det finns olika sätt att skatta i vilken utsträckning ar betslösheten är strukturell, i betydelsen att den sannolikt inte påverkas av en ökad arbetskraftsefterfrågan, eller, åtminstone, att det tar tid för den att påverkas.
A simple estimate is provided by longterm unemployment.
En enkel skattning ges av långtidsarbetslösheten.
This serves as an approximate indi cator of those who have limited access to the job market, including those whose skills are declining due to lack of contact with the world of work.
Den fungerar som en approximativ in dikator på dem som har en begränsad tillgång till ar betsmarknaden, inklusive dem vars färdigheter försvinner på grund av förlorad kontakt med arbetslivet.
This implies that structural unemployment is about half of total unem ployment in the EU, which is similar to estimates pro duced by econometric analysis.2
Detta skulle innebära att den strukturella ar betslösheten är ungefär hälften av den totala ar betslösheten i EU, vilket är ungefär samma resultat som ekonometrisk analys ger.2
Despite the fact that the overall unemployment rate in the EU in 1997 was very similar to that in 1987, the ex perience in different parts varied widely (Map 6).
Trots att arbetslösheten i hela EU år 1997 låg på i stort sett samma nivå som 1987, varierade erfarenheterna kraftigt mellan olika delar av unionen (Karta 6).
In Sweden, Finland and Southern Italy, there was a dramatic increase in unemployment.
I Sverige, Finland och södra Italien ägde en dramatisk upp gång i arbetslösheten rum.
In the UK. the Netherlands and Ireland, on the other hand, unem ployment fell by 45 percentage points in many re gions.
I det Förenade Kungadömet, Nederländerna och Irland, å andra sidan, gick arbetslösheten ner med 45 procentenheter i många regioner.
Unemployment declined in much of Belgium and in some Northern and North-Eastern parts of Spain, although in the latter case this was more than balanced by a rise in unemployment elsewhere in the country.
Arbetslösheten minskade också i stora de lar av Belgien och i några delar av norra och nordöstra Spanien, även om detta i bägge fallen åtföljdes av att arbetslösheten ökade i andra delar av landet.
Worryingly, the central and North-Western regions of Spain, which already had some of the high est rates in the Union, recorded significant increases, although in the South, there was little further rise in the very high rates which had already been attained.
Det är oroande att arbetslösheten i de centrala och nord västra regionerna i Spanien, som har bland de högsta arbetslöshetsnivåerna i unionen, uppvisade en betydande ökning. I söder ökade dock de redan höga nivåerna bara obetydhigt.
It should also be noted that, in Greece, restructuring has started to cause unemployment to rise.
Det bör också noteras att strukturomvandlingen i Grekland har börjat medföra stigande arbetslöshet.
Structural unemploy ment, however, tends to be more persistent. In this case, macroeconomic policies to expand output and employment may need to be combined with measures to increase skills and improve access to jobs, equalising opportunities for those marginalised in the labour market.
Det innebär också att den strukturella arbetslösheten tenderar att vara proportionellt högre i regioner med hög arbetslöshet: i de 10 regionerna med den högsta arbetslösheten utgör långtidsarbetslösheten 56% av den totala, medan den i de 10 regionerna med den lägsta arbetslösheten bara är 34%.
The proportion of the unemployed who have been out of work for a year or more gives an approximate guide to the extent of structural unemployment (Map 7).
Andelen av de arbetslösa som har varit utan arbete ett år eller längre ger en ungefärlig vägledning om strukturarbetslöshetens omfattning (Karta 7).
The highest figures are in the South of Italy, where typically twothirds or more of total unemployment is long-term, rising to 80% in Campania.
De hög sta talen finner vi i södra Italien, där typiskt två tredje delar eller mer av arbetslösheten är långstidsarbetslöshet; i Campania 80%.
Figures of 60-70% are also common in the centre and East of Greece, the North west coast of Spain and regions undergoing restructuring in Belgium and the Netherlands.
Tal som 60-70% är också vanliga i centrala och östra Grekland, Spaniens nordvästkust och de regioner som genomgår strukturomvandling i Belgien och Nederländerna.
On the other hand, in most regions in the UK and Sweden, the pro portion is only 30-40% and in many parts of Denmark, Finland and Austria, it is even lower, at 20-30%.
Å andra sidan är andelen i de flesta regionerna i det Förenade Kungadömet och Sverige bara 30-40% och i
In addition, young people under 25 are nearly 2 Vi? times more likely to be unemployed than older work ers (Map 8).
Strukturell arbetslöshet ten derar emellertid att vara mer ihållande.
Except in Germany — where, in part due to the apprenticeship system, the rate for young people is similar to the overall rate — youth unemploy-
I detta fall måste makroekonomiska åtgärder för att öka produktion och sysselsättning kombineras med åtgärder för att förbättra yrkesskickligheten och förbättra tillgång en till jobb så att möjligheterna blir mer lika för de mar ginaliserede på arbetsmarknaden.