natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the past the diffusion of private cars has contributed to radically change the urban morphology of the 20th century, substituting central places with edge-cities, and giving rise to the first generation metropolises, composed by a core and fringes.
Personbilens spridning bidrog till alt radikalt förändra nittonhundratalets stadsmorfologi, genom att den ersatte centrala områden med förorter och gav upphov till den första generationen storstäder, som bestod av en käma och ytterområden.
Contrary to what prophesied by Toffler (1980), the diffusion ofinformation technologies did not stop urban growth, nor substituted physical movements.
Tvärtemot vad Toffler (1980) förutsade kom informationsteknikens spridning inte att sätta stopp för storstädemas tillväxt och inte heller att ersätta fysisk rörelse.
On the contrary the combination of immaterial with physical communication technologies has produced a further extension of the urban edges.
Istället har kombinationen immateriell och fysisk kommunikationsteknik lett till att storstädemas randområden utvidgats ytterligare.
In addition the growing availability of information technologies for domestic use enhances the demand for larger home spaces and on the other hand increases the range of consumption choices.
Dessutom stärker den ökade tillgängligheten på informationsteknik för hemmabruk efterfrågan pä större utrymme i hemmet och ökar utbudet för konsumenterna.
In turn these push even further the rim of edge-cities and increases communication flows.
Dessa tänjer ytterligare på landområdenas yttre gränser och ökar kommunikationsflödena.
At the end of the Amazon, com click-a-book there is a brown UPS truck coming up the alley.
Som sista led i bokbeställningen från Amazon.com kör en brun UPS­lastbil in på uppfarten.
These new opportunities give rise to the second generation metropolis based on population of city-users and eventually to the long range urban nomadism of metropolitan-businessmen who accompany the emergence of the third generation metropolis or global city.
Dessa nya möjligheter skapar en andra generationens storstäder som är uppbyggda av en befolkning bestående av stadsanvändare och slutligen den långa raden av nomader i form av affärsmän i storstäderna som är en del av den tredje generationens storstäder eller globala städer.
As it happens in all periods of deep structural mutation, the old and the new are highly mixed, in reality as well as in the minds of men, and it is difficult to severe one from the other.
Såsom är fallet under alla perioder av djupgående strukturell förändring blandas friskt gammalt och nytt, både i verkliga livet och i människomas medvetande, och det är svårt att skilja det ena från det andra.
Thus it is possible to talk about de-urbanisation and live in cities choked by automobile traffic, to hear about cabled cities, and see flourishing businesses of express mail transportation manned by inner-city kids on bikes, to observe large chunks of urban land -vacated by manufacturing, and experience increasing urban settlement costs and so on.
Sålunda kan man tala om avwbanisering samtidigt som man bor i städer där man kvävs av alla föroreningar från biltrafiken. Man kan få höra talas om uppkopplade städer, få se blomstrande expressbudfinuor som bemannas av innerstadsungdomar på cyklar, se stora delar av städemas markområden tömmas på tillverkningsindustrier samtidigt som det blir dyrare att slå sig ner i städerna och så vidare.
Giddens (990) writes that the city has a specious continuity with the past and indeed there are at least three urban formations intermeshed in the territorial reality, particularly in regions with millenary urban history such as Europe.
Giddens (1990) skriver att den moderna staden skenbart är densamma som staden i det förflutna och det finns åtminstone tre stadsbildningar sammanblandade i den rumsliga verkligheten, i synnerhet i områden med tusenårig stadshistoria som i Europa.
The traditional town (with all its historical variations) that can be defined as an entity in which the commune, or its institutional and physical morphology, coincides with a community, a sociological entity defined by interactions among individuals, groups, classes and organizations.
Den traditionella staden (med alla dess historiska varianter) som kan definieras som en enhet där kommunen, eller dess institutionella och fysiska morfologi, sammanfaller med ett samhälle, en sociologisk enhet som definieras som växelspel mellan olika individer, grupper, klasser och organisationer.
The mid-XX century metropolis embodied in the idea of metropolitan area.
Storstaden under mitten av 1900-talet införlivades i tanken på ett storstadsområde.
An entity less easily definable than the traditional city, but still fairly interpretable by a functional system, large, but limited in area (albeit with uncertain borders) and dominated by a centre(core)-periphery(fringes) morphology.
Denna enhet kunde inte definieras lika lätt som den traditionella staden, men den kunde ändå någotsånär tolkas genom ett funktionellt system, stor, men över ett begränsat område (om än med osäkra gränser) och dominerad av centTum(käma)­periferi(ytterområden)­morfologi.
In its exploded version, Jean Gottman's Megalopolis.
I en ännu mer uttänjd version fick den av Jean Gottman benämningen megalopolis.
And finally a new entity that is still difficult to grasp and that as been variously defined as World city, Global city, Exopolis, (Soja, 1992) an open network with no central places, or with a plurality of "nodes", not necessarily arranged in a clear hierarchical order.
Och slutligen en ny enhet som fortfarande är svår att få grepp om och som har beskrivits på olika sätt, som världsstad, global stad, exopolis (Soja 1992).
The abundance of definitions and terms, rather than their scarcity is another indication of the deep transformation under way in urban areas the world over.
Det rör sig om ett öppet nätverk utan centrala platser, eller med ett flertal olika "noder", och inte nödvändigtvis ordnade i en tydlig hierarkisk ordning.
In periods of rapid change it is first of all the conceptual order to be shaken: old terms loose significance, while new ones, often proposed with evocative in lieu of analytical purposes, add rather than subtract to the terminological complexity.
Det stora antalet definitioner och termer, snarare än bristen på dem, är ännu ett tecken på den djupgående förändring som håller på att ske i storstadsområden världen över.
This latter entity is also more difficult to define on the territory, and its borders may vary by many orders of magnitude, depending on the particular "net" we decide to make reference to.
Under perioder av snabb förändring är det först och främst den begreppsmässiga ordningen som skakas om: gamla tenner förlorar sin betydelse medan de nya, som ofta läggs fram i syfte att skapa associationer snarare än att analysera, och snarare ökar än minskar termemas komplexitet.
No matter what exact definitions we accept for the new urban form, many of the social problems of contemporary metropolitan societies depend on the coexistence and superimposition of these three "urban layers".
Denna sistnämnda enhet är också svårare alt definiera rumsligt och dess gränser kan variera i storleksordning, beroende på det speciella "nät" vi beslutar oss för att hänvisa till.
The first generation metropolis has not totally substituted the
Hur vi än väljer att definiera den nya stadsformen, har
traditional towns, and the network city, or second generation metropolis, still contains towns and metropolitan areas.
Den första generationens storstäder har inte helt ersatt de traditionella städerna och nätverksstaden, eller andra generationens storstäder, innehåller fortfarande städer och storstadsområden.
In periods of rapid change the knowledge apparatus is profoundly affected.
Under perioder av snabb förändring påverkas våra kunskaper om städerna avsevärt.
The observational tools upon which practically all our knowledge of urban phenomena is based have become dangerously obsolete.
Verktygen för att studera fenomenen, på vilka praktiskt taget all vår kunskap om storstäderna vilar, har blivit oroväckande föråldrade.
They are almost totally based on the night time population i.e. on the sleeping city.
De grundar sig nästan helt och hållet på befolkningsstrukturen nattetid, dvs. på den sovande staden.
Only few data are systematically collected on the working city and very little or nothing is known about the active city and little too about the actual mobility of urban dwellers.
Endast ett fätal uppgifter samlas systematiskt in från den arbetande staden och man vet bara ytterst lite eller ingenting om den aktiva staden, samt även lite om stadsinvånarnas verkliga rörlighet.
Basically the official statistical system is straitjacketed by an administrative system, and its data-collection procedures which has not kept pace with the new urban morphology.
I verkligheten förkvävs det officiella statistiska systemet av ett administrativt system, liksom av de förfaranden som gäller för insamlandet av data, som inte har hängt med i den nya stadsmorfologin.
Definition of cities
Definition av städer
This research regards the quality of life in the cities.
Denna forskning rör livskvaliteten i städerna.
But what do we mean by cities?
Men vad menar vi egentligen med städer?
And what we mean by cities from a statistical point of view?
Och vad menas med städer ur en statistisk synvinkel?
According to Eurostat (1992a) there are four ways to define a city.
Enligt Eurostat (1992a) finns det fyra olika sätt att definiera en stad.
It can be defined as:
Det kan röra sig om
• urban localities, defined by the town's administrative boundaries or by its status in law; urban agglomerations or urban units, which embrace continuously-built urban centres forming either part of one administrative unit or a group of several; urban regions, comprising a nucleus town and its sphere of influence or employment catchment area, which are frequently defined in terms of commuting; polynuclear urban regions, or conurbations, which may be continuously-built but comprise a number of centres polarising human dealings.
• stadsområden som avgränsas av stadens administrativa gränser eller genom dess rättsliga ställning, tätorter eller stadsenheter, som omfattar ständigt växande stadscentra som antingen utgör en del av en administrativ enhet eller en grupp av flera, storsladsregioner beslående av en stadskärna och det område den har inflytande över eller dess upptagningsområde för arbetskraft, vilket ofta beskrivs som pendling, storstadsregioner med flera kärnor, eller tätortsområden, som kan vara ständigt växande eller innehålla ett visst antal centra för människors verksamhet.
They are frequently the product of a number of urban agglomerations or regions which, though initially separate, have become merged as a result of their geographical spread (Eurostat 1992a: 11).
Dessa är ofta resultatet av ett antal tätorter eller stadsregioner som från början var enskilda städer men sedan har växt ihop som en följd av deras geografiska utbredning (Eurostat 1992a:l 1).
Which one of the concepts of city is used depends mainly on the questions raised.
Vilket av stadsbegreppen som används beror huvudsakligen på vilken frågan är.
From a theoretical point of view, cities today present a so strong and complex relationship with the surrounding areas that their quality of life cannot be analysed only in term of characteristics of structure and population living in the core .
Ur en teoretisk synvinkel uppvisar dagens städer ett så pass starkt och komplext förhållande med de kringliggande områdena att livskvaliteten där inte kan analyseras enbart i form av karaktärsdrag hos strukturen och hos befolkningen som bor i kärnan2.
However, frequently, more practical considerations play a decisive role.
Ofta spelar dock mer praktiska faktorer en avgörande roll.
In particular, if aggregate data have to be used exclusively, then the collecting of data must be restricted to official statistics relative to the administrative units (or sum of administrative units) considered.
I synnerhet om sammanslagna uppgifter måste användas enskilt, måste insamlandet av uppgifter begränsas till officiell statistik som rör de administrativa enheter (eller summan av de administrativa enheter) som tas i beaktande.
The definition of cities in term of one administrative unit, the lowest local level for each country (Quick, 1994) is probably the most used.
Definitionen av städer som en administrativ enhet, den minsta lokala enheten i varje land (Quick 1994), är förmodligen den mest använda.
This restriction has the disadvantage that those sections of the population that lie outside the administrative borders as a result of suburbanization processes are not represented in the data.
Denna begränsning har den nackdelen att de delar av befolkningen som faller utanför de administrativa gränserna till följd av utflyttningen till förorterna, inte finns representerade i uppgifterna.
For example a social indicators such as the number of beds in hospital per 100.000 inhabitants ought to be related not only to the residents in the city, but to the total number of potential users living in the city and in the surroundings or even in the metropolitan area.
Exempelvis bör sociala indikatorer såsom antalet sjukhussängar per 100 000 invånare inte bara sättas i förhållande till invånarna i staden, utan till hela antalet potentiella användare som bor i staden och i förorterna eller till och med i storstadsregionen.
collecting data on quality of life for the small administrative units included in these urban areas.
•29- val beror huvudsakligen på svårigheterna att fastställa normer för storstadsområden3och att samla in uppgifter om livskvalitet för de små administrativa enheter som omfattas av dessa storstadsområden.
In West Europe there are around more than 500 cities (proper cities) with more than 100,000 inhabitants (Tab. 3).
I Västeuropa finns över 500 städer (verkliga städer) med mer än 100 000 invånare (tab. 3).
Excluding the United Kingdom, which presents a very large number of cities (222) because of a specific administrative urban delimitation (district area council), the number of cities turn out to be 297.
Om man utesluter Storbritannien, där det finns ett mycket stort antal städer (222) beroende på städemas speciella administrativa gränsdragning (district area council) blir antalet städer 297.
167 of these cities (56,2%) are concentrated in the OECB countries: The Netherlands, Belgium, Germany, Switzerland and Italy.
Av dessa städer är 167 (56,2%) koncentrerade till Nederländerna, Belgien, Tyskland, Schweiz och Italien.
3 Number of West European cities (proper cities) with more than 100,000 inhabitants per country in 1991 or n.
3 - Antalet städer i Västeuropa (verkliga städer) med mer än 100 000 invånare per land under 1991 eller närliggande år.
% close year.
antal
Note: The large number of UK cities is due to the statistical definition adopted in this country for defining cities normally corresponding to the district.
Anm.: Det stora antalet städer i Storbritannien beror på den statistiska definition som antagits i landet for art beskriva städer som normalt motsvarar ett avgränsat administrativt område, ett s.k. district.
Source: elaboration on United Nation, Demographic Yearbook, 1994; and other national sources.
Källa: sammanställt utifrån FN:s Demographic Yearbook, 1994, samt andra nationella källor.
In the future the concept and the definition of the city will continue to be important issues to deal with in order to develop comparable research. In particular:
I framtiden kommer begreppet stad och dess definition att fortsätta vara viktiga frågor att ta upp för att utveckla jämförande forskning.
- the definition of the city should be worked out and agreed upon in cooperation with the different parties, especially in cooperation with the individual countries and cities.
- Definitionen av stad bör utarbetas och fastställas genom samarbete mellan de olika partema, i synnerhet genom samarbete mellan de enskilda länderna och städerna.
When striving at comparable urban indicators, we need two geographical units: the administrative city and the functional urban region of the city.
När man strävar efter att få fram jämförbara indikatorer för storstäder behövs två geografiska enheter, nämligen den administrativa staden och den funktionella stadsregionen.
Moreover, the indicators should be presented together with some contextual information about the city, comprising a few words about the evolution of the city and a description of the operating environment of the city.
Dessutom bör indikatorerna presenteras tillsammans med viss kontextuell information om staden, innehållande några ord om stadens utveckling och en beskrivning av stadens verksamhetsområde.
About a definition of densely populated area, intermediate area and thinly populated area see Eurostat (1992b:52).
För en definition av tätbefolkat område, mellemområde och glesbefolkat område, se Eurostat (1992b:52).
- Cities have, as local governments, most of the responsibility for managing urban change.
­ Städerna har, med sin lokala styrelse, det största ansvaret för att leda förändringen i städerna.
Very often, cities are service providers and they develop and maintain the infrastructure.
Mycket ofta tillhandahåller städerna tjänster samt utvecklar och underhåller infrastrukturen.
The city administration has the empowerment to run the city.
Stadsförvaltningen har befogenhet att styra staden.
Therefore, it is evident that information should be available and presented for the administrative city.
Därför är det uppenbart att information bör vara tillgänglig och presenteras för den administrativa enheten staden.
A city has, however, a great impact on its surrounding area in terms of commuting, jobs concentration, traffic systems etc. Hence, there is a need for delineation of functional urban regions such as those defined for Europe originally by Hall and Hay (1980) and used by Cheshire in several of his studies (see for example Cheshire and Carbonaro, 1996 and Cheshire and Hay 1989).
En stad har ett starkt inflytande över kringliggande områden i fråga om pendling, koncentration av arbetstillfällen, trafiksystem osv. Därför finns det ett behov av beskrivningar av funktionella storstadsregioner som t.ex. de som Hall och Hay (1980) ursprungligen gjorde för Europa och som användes av Cheshire i flera av hans studier (se till exempel Cheshire och Carbonaro 1996 samt Cheshire och Hay 1989).
These regions are based on travel-to-work areas and combine places of work with corresponding places of residence which makes them economically more coherent.
Dessa regioner grundar sig på områden inom vilka man pendlar till arbetet, med arbetsplatser och motsvarande bostadsområden som gör dem ekonomiskt mer sammanhängande.
This approach allows the establishment of a more consistent framework of areal units.
Detta betraktelsesätt gör det möjligt att etablera en mer konsekvent ram av enhetliga områden.
However, since in the EU no official statistics are published for such areas, more work is required to collect consistent and compatible data before they can be used across Europe.
Eftersom man inom EU inte offentliggjort någon officiell statistik över sådana områden krävs det extra arbete för att samla in konsekventa och jämförbara uppgifter innan dessa kan användas över hela Europa.
■ - ■ It is noteworthy, that comparing cities by their characteristics - rather than their population sizes or population densities - makes better sense and gives a true understanding of developments there.
­ Värt att notera är att en jämförelse av städerna utifrån deras karaktärsdrag ­snarare än befolkningsstorlek eller befolkningstäthet ­ är mer logisk och ger en verklig förståelse för utvecklingen där.
The lack of tested conceptual frameworks for various urban statistics is still a problem.
­ Bristen på utprovade begreppsmässiga ramar för olika statistiska uppgifter rörande städerna utgör fortfarande ett problem.
Efforts have to be made to establish consistent and common definitions and classifications for urban statistics, and for furthering comparability of international urban statistics.
Ansträngningar har gjorts för att upprätta konsekventa och gemensamma definitioner för och klassificering av statistik över städerna, samt för att göra det lättare att jämföra internationell statistik.
Cooperation should be encouraged between cities, city networks, urban research institutes, national statistical offices, EUROSTAT and other international statistical authorities, above all the International Statistical Institute (I.S.I), its sections and committees, especially S.C.O.R.U.S.
Samarbete bör uppmuntras mellan städer, nätverk av. städer, forskningsinstitut i städerna, nationella statistikbyråer, Eurostat och andra internationella organ som sysslar med statistik, framför allt International Statistical Institute (I.S.I), dess avdelningar och kommittéer, i synnerhet S.C.O.R.U.S. (Standing Committee on Regional and Urban Statistics), samt FN:s olika avdelningar.
Data and studies on cities
Uppgifter för städer
Data on cities for different European countries are very difficult to be found and compared'1.
Uppgifter för städer i olika länder i Europa är mycket svåra att få fram och att jämföra4.
Actually only few experiences have been made in this sector. One is the
Faktum är att bara ett fåtal insatser har gjorts på detta område.
DATAR-Reclus database containing statistical information for 165 European agglomeration cities (with more than 200,000 inhabitant) used by Brunet (1989) in order to empirically set up the Blue Banana model.
Ett exempel är databasen DATAR­Reclus med statistiska uppgifter för 165 europeiska stadsområden (med över 200 000 invånare) som använts av Brunet (1989) för att empiriskt ställa upp Blue Banana-modeìlen.
Other quite similar data have been collected for the research project Cities and the Economic Development, carried out by Fondazione Agnelli (1989), for the research Le Système des Villes européennes performed by Caftan et al.
Andra liknande uppgifter har samlats in för forskningsprojektet Cities and the Economic Development, som utfördes av Fondazione Agnelli (1989), för forskningen Le Système des Villes européennes som utfördes av Caftan m.fl. (1994) och där man huvudsakligen använde sig av databasen Geopolis, samt för forskningen Urban Problems and Regional Policy in the European Community som utfördes av Cheshire m.fl. (1988)5.
About the problems concerning the lack of data-bases for European cities see also Lichtenberger (1995:185).
Angående problemen med bristen på databaser fór europeiska städer, se även Lichtenberger (1995:185).
For a more complete analysis of the Historical Data Bases and of the Comparative Studies of European Cities see, in particular, Eurostat (1992a, chapter VIII and IX), N.U.R.E.C. (1995) and Eurostat (1995).
För en mer komplett analys av de historiska databaserna och av de jämförande studierna av europeiska städer se, i synnerhet, Eurostat (1992a, kapitel VIII och IX), N.U.R.E.C. (1995) och Eurostat (1995).
quality of life in the cities with more than 100,000 inhabitants of the so called Old European Cities Belt (Nuvolati, 1996).
Studien gällde livskvaliteten i de städer som har mer än 100 000 invånare i det s.k. bältet med gamla europeiska städer (Nuvolati 1996).
At the moment, two other international research programs about living conditions and infrastructures are in progress: the N.U.R.E.C. Large Cities Statistics Project (LCSP) and the UNCHS (Habitat) Indicators Programme.
För närvarande pågår två andra internationella forskningsprogram om livsvillkoren och infrastruktur: N.U.R.E.C.:s Large Cities Statistics Project (LCSP) och FN:s centrum för boende- och bebyggelsefrågor (Habitat) indicators Programme.
The first one is based on a questionnaire addressed to 3,600 cities around the World with more than 100,000 inhabitants6.
Det förstnämnda grundar sig på ett frågeformulär som skickats ut till 3 600 städer över hela världen och med över 100 000 invånare0.
Because of the reduced number of returned and completed questionnaires such a database result today quite far to be completed.
På grund av det ringa antalet återsända och ifyllda frågeformulär är denna databas idag långt ifrån komplett.