natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The study in no way intends to offer a representative survey of all relevant projects in the field of intercultural education within the EU but rather a cross-section of examples, from which new approaches and initiatives ma}7 develop.
Avsikten med studien är inte att ge en representativ översikt över alla relevanta projekt med anknytning till interkulturell utbildning inom EU, utan snarare att presentera ett spektrum av exempel utifrån vilka nya metoder och initiativ kan komma att utformas.
Moreover, it should be seen as a complementary reference framework for the Committee of the Regions' Opinion on Intercultural education (CdRl94/96 fin - rapporteurs: Dimitri Efstathiadis and John Evans).
Studien kan dessutom betraktas som ett komplement till Regionkommitténs yttrande om interkulturell utbildning (CdR 194/96 fin, föredragande: Dimitri Efstathiadis och John Evans).
In the light of this, I am pleased to present this study to you which I hope will contribute towards disseminating good practice across the EU.
Mot denna bakgrund gläder det mig att kunna presentera denna studie, som jag hoppas kommer att bidra till att sprida bästa praxis i EU som helhet.
Baroness Farrington Chair of Commission 6 (1994-1997) Education and Training of the Committee of the Regions
Josephine Farrington Ordförande i Regionkommitténs utskott 6 (1994-1997) - Utbildningsfrågor
The criteria for the selection of examples were the following:
Följande kriterier har använts för att välja ut olika exempel:
This study is a compilation and an analysis of concrete actions (projects, programmes, partnerships, networks, policies ...) at local, regional and interregional levels in the field of intercultural education in order to disseminate best practice and to pro mote the exchange of ideas, experience and expertise between the Member States of the European Union.
Denna studie är en sammanställning och analys av konkreta åtgärder (projekt, program, partnerskap, nätverk, politiska åtgärdsprogram, osv.) på lokal, regional och interregional nivå inom området interkulturell utbildning. Den syftar till att sprida kunskap om bästa praxis och att främja utbyte av idéer, erfarenheter och sakkunskap mellan Europeiska unionens med lemsstater.
The study reflects a great variety of approaches to intercultural education in the broadest sense.
Studien visar att det finns en mängd olika sätt att bedriva interkulturell utbildning i detta begrepps vidaste bemärkelse.
It focusses in particular on actions concerning:
Den behandlar i första hand följande:
• language learning in a multicultural society, • the integration of immigrants and people from different cultural and ethnic backgrounds, • combatting racism and xenophobia, • the promotion of an intercultural approach within education and training systems, and • the intercultural dimension to training and access to the labour market.
• Det tillgängliga källmaterialets kvantitet och kvalitet: detta kriterium är särskilt viktigt när det gäller avgränsning av fall studierna (se nedan). • De ifrågavarande åtgärdernas aktualitet: nyare projekt gavs prioritet - många av dessa projekt pågår fortfarande eller har lett fram till nya, uppföljande åtgärder. • De nivåer på vilka åtgärderna vidtagits: lokal, regional eller interregional (inklusive transnationell) nivå - många projekt måste utelämnas trots deras obestridliga kvalitet på grund av deras uppenbara nationella karaktär. Ett undantag gjordes dock för nätverk på nationell nivå som kopplade samman lokalt och/eller regionalt baserade institutioner. tutioner.
The purpose of the study is to point out a selective number of innovative examples, not to present a representative survey of all relevant projects in the field across the Member States.
En av våra viktigaste mål sättningar var att undvika en exklusiv och därigenom ensidig uppmärksamhet på länder som har långårig erfarenhet av interkulturell utbildning.
• the quantity and quality of the source material provided: this criterion is of par ticular importance to the framing of the case studies (infra); • the recent nature of the actions in question: preference was given to recent projects; a lot of the examples are still running or have resulted in new, subsequent actions; • the levels at which the actions take place: local, regional, interregional (including transnational); many initiatives had to be left out, in spite of their undeniable quality, due to their obvious national scope; an exception was made however for nationally-oriented networks linking up locally and/or regionally based institutions; • geographical distribution: all Member States are represented by at least one example; one of our particular concerns was to avoid an exclusive, and therefore biased attention to countries that have a long-standing experience with intercultural education; • to a certain extent equal attention to the various subfields of intercultural education; an attempt was made to avoid repetition of the same types of projects and/or the same themes.
• Språkinlärning i ett mångkulturellt sam hälle. • Integration av invandrare och människor med olika kulturell och etnisk bakgrund. • Bekämpning av rasism och främlingsfientlighet. • Främjande av ett interkulturellt synsätt inom utbildningssystemen. • Den interkulturella dimensionen vad beträffar yrkesutbildning och tillträde till arbetsmarknaden. Studiens syfte är att lyfta fram ett begränsat antal exempel på nya lösningar och inte att ge en representativ översikt över alla relevanta projekt på området i alla medlems staterna.
The study has been distilled from replies received to a request for information sent out to all members of Commission 6 - Education and Training - of the Committee of the Regions and national associations of local and regional authorities as well as a
Studien är en sammanfattning av svar på en enkät som sändes till alla ledamöter i Regionkommitténs utskott 6 (Utbildningsfrågor) och till nationella sammanslutningar av lokala och regionala myndigheter samt till ett antal nyckelpersoner och nyck
The "pan-European" concept of intercultural education used in this study is a broad one.
1 denna studie använder vi begreppet interkulturell utbildning i bred "paneuropeisk" bemärkelse.
In this context, it is essential to note that there is no uniform concept of intercultural education across the Member States and regions of the European Union.
I detta sammanhang är det av vikt att notera att det i de olika medlems-
Occasionally, comments have been added to the actions described which may assess them, if applicable, according to their:
fall innebär detta också att vi ger en kort presentation av nationella myndigheters policy Skillnaderna mellan skolsystemen har tillsammans med den socioekonomiska och historiska bakgrunden lett till olika sätt att genomföra politiska åtgärder beträffande interkulturell utbildning.
• equally distributed attention given to both values and skills with respect to intercultural learning;
I medlemsstater med mer decentraliserade utbildningssystem har myndigheter och utbildningsinrättningar på lokal och regional nivå givetvis fler möjligheter att främja initiativ på detta område.
There is a theoretical agreement that intercultural education is not only an immigration issue, but a more general issue that relates to social diversity in general.
staterna och regionerna i Europeiska unionen inte finns någon enhetlig uppfattning om vad begreppet interkulturell utbildning står för.
How ever, one should keep in mind conceptual differences between the Member States ranging from the broad - pan-European -definition to more confined definitions, which only include, for instance, special educational facilities exclusively tailored to the needs of immigrant, refugee or ethnic minority groups.
Det råder teoretisk enighet om att interkulturell utbildning inte bara är en invandrarfråga, utan en fråga av mer generell räckvidd som hänger samman med social mångfald i allmänhet.Vi bör emellertid vara medvetna om att begreppet upp fattas olika i de skilda medlemsstaterna, med alltifrån bredare - paneuropeiska -definitioner till mer begränsade definitioner, vilka exempelvis omfattar särskilda utbildningsarrangemang som är utformade uteslutande för invandrares, flyktingars och etniska minoriteters behov.
• emphasis on an integrated approach, valuing for example a wholeschool approach, links between schools and local communities, out-of-school activities, the key role of local/regional authorities; • views on cultural pluralism, relating intercultural education to social diversity in general; • perception of cultural issues, embedding culture in a social framework.
• Har man ägnat lika stor uppmärksam het åt både värderingar och färdigheter beträffande interkulturell inlärning? • Vilken tonvikt har lagts på ett samman hållet synsätt som omfattar exempelvis ett beaktande av hela skolsystemet, kopplingen mellan skolor och lokalsamhällen, verksamhet utanför skolan, den nyckelroll som spelas av lokala och regionala myndigheter?
The DIECEC network, which is transnational, is discussed in the last case study.
Kopplar man samman interkulturell utbildning med social mångfald i all mänhet?
We have opted for a division into a section with case studies and a section containing additional examples of good practice.
Vi har valt att dela upp studien i en avdelning med fallstudier och en avdelning med ytterligare exempel på god praxis.
This method has enabled us to combine, in a flexible way, an in-depth and a more comprehensive approach.The case studies section offers more detailed descriptions of good practice actions in which a more or less uniform analysis scheme is employed, containing the following topics: distinguishing features (title, regions/localities involved, period, funding, areas of attention), rationale, aims, activities, outcome/state of affairs, and dissemination. tion.
Tack vare denna metod har vi pä ett flexibelt sätt kunnat kombinera en djupgående ansats med en mer övergripande. Avdelningen med fallstudier ger mer ingående beskrivningar av åtgärder för god praxis och vi använder där en mer eller mindre enhetlig analysmodell som omfattar följande punkter: inledande upplysningar (benämning, involverade regioner/orter, period, finansiering, huvudsaklig inriktning), bakgrund, syften, aktiviteter, resultat/aktuell situation och spridning av resultaten. taten.
The additional examples section provides short summaries of projects or policies.
• Hur ser man på kulturella frågor och på kulturen som en integrerad del av en social struktur?
In the case studies we have included back ground information in order to clarify the broader context of certain actions.
Fallbeskrivningarna och exemplen följer i enlighet med medlemsstaternas alfabetiska ordning.
In a few instances this also means a short introduction to the policies of national authorities.
Diecec-närverket. som är transnationellt. diskuteras i den sista fallstudien.
The differences among the school systems as well as the socio-economic and historical contexts have resulted in differential ways of implementing policy issues regard ing intercultural education.
I avdelning "ytterligare exempel" samman fattas kort olika projekt eller politiska åtgärdsprogram.
It goes without saying that in Member States with a more decentraUzed education system, authorities and educational institutes at local and regional levels have more opportunities to stimulate initiatives in this area.
När det gäller fallstudierna har vi tagit med bakgrundsinformation för att det större sammanhang som vissa åtgärder har ingått i skall framstå klarare. I några
Region: Flemish Community Type: policy Period: 1993Main areas of attention: integration; racism; intercultural approach
Region: Typ: Period: flamländska politik 1993- ning och tvärtom.
In 1993, the Flemish Ministry of Education issued a declaration on its new measures to combat segregation and discrimination in the education system and to promote equal access for all pupils.This was to take the form of a Non-Discrimination Charter.
År 1993 avgav det flamländska utbildningsministeriet en förklaring om sitt nya åtgärdsprogram för att bekämpa segregation och diskriminering inom utbildningssystemet samt för att främja lika utbildningsmöjligheter för alla elever. Detta skulle få formen av en icke-diskrimineringsstadga.
Firstly, the Non-Discrimination Charter was introduced, in order to tackle the segregation and equal access issue described above.
För det första infördes icke-diskrimineringsstadgan i syfte att angripa det ovan angivna problemet med segregation och ojämlika utbildningsmöjligheter.
A second objective of the Charter was to promote the implementation of intercultural education in all Flemish schools.
Ett annat syfte med stadgan var att främja införandet av interkulturell utbildning i alla flamländska skolor.
In 1991, the Flemish government launched a programme of assistance to schools, as part of a special policy to combat the educational under-achievement in non-Flemish pupils, in an endeavour to break out of a cycle of exclusion.
År 1991 inledde den flamländska regeringen ett program för stöd till skolorna som en del av en särskild politik för att motverka de svaga studieresultat som de icke-flamländ-ska eleverna uppvisade. Man försökte härigenom bryta utstötningens onda cirkel.
The Flemish govern ment sought to improve the quality of education offered within the schools.This was done by means of additional, but conditional resources, both financial and in terms of staff, given to schools which undertake to adapt their structures to meet the needs of their non-Flemish pupils.
Den flamländska regeringen ville förbättra utbildningens kvalitet i skolorna. Detta skulle göras med hjälp av en villkorsbunden till delning av extra resurser - såväl ekonomiska resurser som personalresurser - till sko lor som försöker förändra sin uppbyggnad för att möta de icke-flamländska elevernas behov.
This programme of additional support to schools was a first step as it was directed not only at the schools, but also at fostering communication between the local communities and the schools.
Detta program för extra stöd till sko lorna var ett första steg eftersom det inte bara riktade sig till skolorna utan också syftade till att främja kommunikationen mellan lokalsamhällena och skolorna.
In general it can be said that the Charter aims to break the vicious circle that has formed within the immigrant communities of low expectations leading to low achievement, leading to economic marginalization, leading to low expectations etc.
Syftet med stadgan är i allmänna ordalag att bryta den onda cirkel som har uppstått inom invandrargrupperna: låga förväntningar leder till svaga resultat som leder till ekonomisk marginali-sering som leder till låga förväntningar, osv.
Despite the success of this programme, segregation and unequal access remained.
Trots de framgångar som detta program rönte, kvarstod problemen med segregation och ojämlika utbildningsmöjligheter.
The segregation phenomenon has lead to approximately 100 schools out of 2,400 in Flanders having over 80% of non-Flemish pupils.
Segregationsfenomenet har lett till att ungefär 100 av de 2 400 skolor som finns i Flandern har mer än 80 % icke-flamländska elever.
This is the result of a combination of social, religious and demographic factors.
Detta är ett resultat av en kombination av sociala, religiösa och demografiska faktorer.
However, the demographic factor can not be overestimated: it is not uncommon to find schools with a high percentage of non-Flemish pupils in an area inhabited by a predominantly Flemish population and vice versa. Insufficiently equal access also
Den demografiska faktorn bör emellertid inte överskattas: det är inte ovanligt att det finns skolor med en stor andel icke-flamländska elever i områden med en övervägande flamländsk befolk
A major distinction between the Charter and previous measures is that accession to the Charter is entirely voluntary without any constitutionally binding force in itself, and dependent on the willing participation of the various partners.The operation and the implementation of the Charter is both simple and very complex incorporating as it does both top-down and bottom-up approaches.
En avgörande skillnad mellan stadgan och tidigare åtgärder är att man ansluter sig till stadgan på helt frivillig basis och att den inte har någon konstitutionellt bindande giltighet i sig själv.Anslutning till stadgan är helt beroende på om olika parter frivilligt medverkar. Stadgans ikraftträdande och genomförande är på samma gång både
The local agreement, once negotiated, sets out the plan of action to which all parties agree, with suitable targets to be achieved.
enkelt och mycket komplicerat, eftersom den implicerar både uppifrån-och-ned-metoder och nedifrån-och-upp-metoder.
Each agreement must be entered into for a period of five years and there are certain rights which are non-negotiable.
Varje överenskommelse måste ingås för en period om fem år och det finns vissa rättigheter som inte kan för handlas bort.
The local agreements must enshrine the principles of the respect for diversity and not interfere with the right to a place at the school of one's choice and the right of access to all schools.
De lokala överenskommelser na måste omfatta principerna om respekt för mångfalden och får inte inkräkta på rätten till en plats i den skola man valt eller på rätten till tillträde till alla skolor.
The top-down aspect of the Non-Discrimination Charter lies mainly in the original initiative and in the monitoring and evaluation processes.
Uppifrån-och-ned-aspekten av ickediskrimineringsstadgan återfinns huvudsakligen i det ursprungliga initiativet och i över vaknings- och utvärderingsprocessen.
The Flemish Education Council developed the original idea of the Charter and planned its implementation.
Det flamländska utbildningsrådet utarbetade den ursprungliga idén om en stadga och drog upp planer för dess genomförande.
After having pointed out the overall guide lines, the Council delegated certain supervisory powers to its Central Assessment and Arbitration Commission, in which the Flemish Ministry of Education is represent ed.
Efter att ha angivit de allmänna riktlinjerna delegerade utbildningsrådet vissa kontrollbefogenheter till dess centrala utskott för utvärdering och medling, ett utskott i vilket det flamländska utbildningsministeriet har en företrädare.
All the local partners are invited to the local negotiating table.
Alla lokalt berörda aktörer bjuds in till förhandlingarna på lokal nivå.
If they refuse to enter local negotiations, the Flemish Education Council may ask the Ministry of Education to impose sanctions.
Om de inte vill delta i förhandlingarna kan flamländska utbildningsrådet uppmana utbildningsministeriet att vidta sanktioner
The implementation of the Charter is then a matter for the local community.
Stadgans genomförande blir sedan en upp gift för lokalsamhället.
The first step is the selection of a local chairman, who plays a key role in how the Charter is implemented locally.
Det första steget är att utse en lokal ordförande, som spelaren nyckelroll vid stadgans genomförande på lokal nivå.
Following the selection of the local chairman, all the local education school boards, relevant trade unions, community associations and immigrant organizations are brought together to begin the process of developing the local agreement.
Efter att den lokala ordföranden har utsetts sammankallas de lokala skolstyrelserna, berörda fackföreningar, det lokala föreningslivet och invandrarorganisationer för att inleda arbetet med att utforma en lokal överenskommelse.
This is an essential step in the whole process.
Detta är ett avgörande skede i hela processen.
Because the Charter is voluntary, because it must be implemented locally, because all parties are involved on a local level and because the local agreement is worked out in negotiation between all local parties, this lends it a moral, rather than a legal force.
Till följd av att stadgan är frivillig, att den måste genomföras på lokal nivå, att alla aktörer involveras på lokal nivå och att den lokala stadgan utformas i förhandlingar mellan alla lokala aktörer, får denna stadga en moralisk snarare än en rättslig giltighet.
After the Non-Discrimination Charter had been in operation for three years, a report was written and a number of problems and concerns were raised in the process of implementation.
När ickediskrimineringsstadgan hade varit i kraft i tre år. utarbetades en rapport där man berörde ett antal problem och svårigheter vid stadgans genomförande.
For schools with high non-Flemish populations, there is a reason able concern that if the demographic spread of non-Flemish children has to be evened out throughout their area, they would not only lose pupils, but may not gain Flemish pupils to compensate.
I skolor där det finns många icke-flamländska elever finns en befogad oro över att om den demografiska spridningen av icke-flamländska barn måste bli jämnare i området, skulle de mista elever och samtidigt kanske inte få flamländska elever som kompensation.
Conversely there is a fear on the part of predominantly Flemish schools that they will have to introduce new language and religious instruction, despite the fact that resources for that purpose are available.
Det finns en motsvarande oro i skolor med främst flamländska elever, nämligen att de måste införa undervisning i nya språk och ny religions-undervisning, trots att resurser finns för dessa ändamål.
There are also some immigrant groups which argue that segregated education, particularly for the non-Flemish population is desirable and that the only issue that needs to be addressed is that of additional resources for the schools.
Det finns också invandrargrupper som menar att en segregerad undervisning - särskilt för den icke-flamländska befolkningen - är någonting önskvärt och att det enda problem som måste lösas är att skolorna får \tterligare resurser.
Given these issues, the process of local negotiation is of great value in bringing them to the fore and dealing with the problems as they come up, at a local level, with out the imposition of specific plans and guidelines from the outside.
Med tanke på detta är det lokala förhandlingsförfarandet av stort värde, eftersom dessa frågor därmed förs fram i ljuset och angrips på lokal nivå allteftersom de upp står, utan några specialplaner eller riktlinjer från högre nivå.
This process of local involvement and local negotiation is also intended to bring about a lasting change in perception, at least within the educational community in Flanders.
Detta förfarande med lokal medverkan och lokala förhandlingar är också avsett att leda till en bestående förändring av synsättet, åtminstone inom det flamländska skolväsendet.
By engaging all local parties in debate, all local parties may have a voice, and all local parties may actually hear each other, sometimes for the first time.
Till följd av att alla lokala aktörer deltar i debatten kan de alla göra sin röst hörd. och de kan faktiskt lyssna till varandra, ibland för första gången.
In addition, in their pursuit of education and work, they have to acquire numerous skills and qualifications (e.g. lan guage, general schooling and a broad cultural proficiency).
Förutom att försöka få utbildning och arbete måste de dessutom förvärva ett antal färdigheter och kompetenser (t ex språkkunskaper, basfärdigheter och allmänbildning).
• The first is the non-compulsory nature of the Non-Discrimination Charter.
• Den första förutsättningen är att icke-diskrimineringsstadgan är av frivillig karaktär.
It is due to this aspect that people are involved with a degree of commitment that might not have been mobilised had the Non-Discrimination Charter been mandatory.The whole exercise seems to have tapped into a will to change and improve the potentially threatening situation of unequal access, which exists across the whole education community in Flanders.
Det är på grund av detta som de medverkande människorna visar ett sådant engagemang - ett engagemang som kanske inte hade kunnat uppbådas om ickediskrimineringsstadgan hade varit obligatorisk. Hela projektet tycks ha skapat en vilja att förändra och förbättra denna potentiellt hotfulla situation med ojämlika utbildningsmöjligheter, som präglar hela skolväsendet i Flandern.