natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The discussion in this annex has shown that while several taxes can be considered consistent with the economic criteria, they virtually all fail, to one degree or another, to fully satisfy the second ary criteria.
Diskussionen i denna bilaga har visat att samtidigt som ett flertal skatter kan anses vara förenliga med det ekonomiska kriteriet, för mår nästan inget av dem att uppfylla det andra kriteriet.
This is partly a reflection of value judgments on the part of the study about the relative
En del skatter ger bättre resultat än andra enligt vissa kriterier, men när det gäller
two of the three studies reported in the table and it also has the strong support of the Eur­opean Parliament in the European Parliament (1994) report; as noted previously, the Com­
att fullt ut finansiera EU:s budget med nya egna medel, uppfyller inget av dem i tillräcklig utsträckning samtliga kriterier.
This lack of consensus is a reflection of more fundamental difficulties at the present state of European integration.
Detta återspeglar delvis undersökningens värdeomdömen om den relativa betydelsen av vart och ett av de kriterier som skall användas vid bedömningen av varje undersökt potentiell ny finansieringskälla för egna medel.
Table 1 — Ordinal ranking of candidates for new own resources in three studies
I tabell 1 sammanfattas bedömningen av varje under sökt potentiell ny finansieringskälla för egna medel vilka har rangordnats enligt kriterierna i de tre undersökningar som anges i tabellen och som genomgående omnämnts i bilagan.
European Economy (2
Som tidigare noterats har kommissionen även stött en CC > 2/energi-skatt.
Excise duties on tobacco, alcohol and mineral oil Corporate income tax Communications taxation Personal income tax Withholding tax on interest income (') ECB seigniorage
Kombinerad mervärdesskatt Punktskatter på tobak, alkohol och mineraloljor Bolagsskatt Kommunikationsskatter Personlig inkomstskatt Källskatt på ränteinkomster (') ECB seigniorage
It is clear that, while possible, introducing a new own resource will require substantial pre­paration on the part of all actors involved.
Det är tydligt att införandet av nya egna medel visserligen är möjligt men kommer att kräva betydande förberedelser av alla berörda parter.
However, it is not evident that introducing new own resources on grounds of strengthen­ing financial autonomy alone would suffice.
Det är emellertid inte själv klart att det är tillräckligt att införa nya egna medel enbart med hänvisning till behovet av förstärkt finansiell autonomi.
If other, possibly wider political considerations support it, then new own resources could be introduced as part of more fundamental and wide­ranging reforms.
Om detta stöds av andra, möjligtvis bredare politiska överväganden, skulle nya egna medel kunna införas som en del av mer djupgående och omfattande reformer.
alternatives present themselves.
) Se Spahn (1993), särskilt avsnitt 5 (Avslutande kommentarer), s. 580-581.
The ECB seigniorage, some form of withholding tax on interest income, excises and the communica­tions tax could realistically become own resources provided that additional steps towards the integration of the EU took place.
Det är realistiskt att tänka sig att ECB seigniorage, någon form av källskatt på ränteinkomster, punktskatter och kommunikationsskatt skulle kunna bli egna medel under förutsättning att ytterligare steg tas mot förstärkt integration i EU.
Less positive are the prospects for a new own resource based on either corporate or personal incomes.
Utsikterna för nya egna medel grundade på antingen bolagsskatt eller inkomstskatt är mindre lovande.
If developments in environment or transport policy called for the introduction of specific taxes in these areas, their yield could be usefully attributed to the EU budget thus contributing to financial autonomy.
Om den fortsatta utvecklingen på områdena för miljö- och transportpolitik skulle påkalla införandet av specifika skatter på dessa områden, skulle intäkterna från dessa skatter med fördel kunna tillföras EU:s budget och därmed bidra till finansiell autonomi.
This could concei­vably involve more fundamental changes in the EU's own resources system of which the introduction of new resources can be only one part.
Europeiska gemenskapernas kommission (1992c): Systemet för egna medel, KOM(92) 81 slutlig, 10.3.1992 (ej översatt till svenska).
Over the long term, where an impor­tant objective would undoubtedly be the strengthening of financial autonomy, several
Europeiska gemenskapernas kommission (1995): Ändrat förslag till rådets direktiv om införande av en avgift på koldioxidutsläpp och på energi, KOM(95) 172 slutlig, 10.5.1995.
Council Directive 91/680/EEC of 16 December 1991, 'Supplementing the common system of value added tax and amending Directive 77/388/ EEC with a view to the abolition of fiscal frontiers'(OJ L 37, 31.12.1991).
Europeiska gemenskapernas kommission (1997b): Förslag till rådets direktiv 97/30/EG om omstruk­turering av gemenskapens ramar för beskattning av energiprodukter, arbetsdokument XXI/1055/ 97­SV.
European Commission (1989): 'Proposal for a Council directive on a common system of with holding tax on interest income', COM(89) final (OJ C 14906).
Europeiska gemenskapernas kommission (1997c): Förslag till rådets direktiv om en omstrukturering av gemenskapens regelverk för beskattning av energiprodukter, KOM(97) 30 slutlig.
European Commission (1992b): 'The economics of limiting C02emissions', European Economy, Special Edition No 1.
Europeiska gemenskapernas kommission (1997d): Handlingsplan för den inre marknaden — medde­lande från kommissionen till rådet, CSE(97) 1 slutlig, 4.6.1997.
European Commission (1992c): 'The system of own resources', COM(92) 81 final, 10 March. European Commission (1992d): Report of the Committee of Independent Experts on Company Taxation, March.
Europeiska gemenskapernas kommission (1997e): Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet — Ett åtgärdspaket för att angripa skadlig skattekonkurrens i Europeiska unionen, KOM(97) 564 slutlig, 5.11.1997.
European Commission (1993b): 'The economics of Community public finance', European Economy, Reports and studies, No 5. European Commission (1994a): 'Growth, competitiveness, employment — The challenges and ways forward into the 21st century', White Paper, Luxembourg.
Rådets direktiv 91/680/EEG av den 16 december 1991 med tillägg till det gemensamma systemet för mervärdesskatt och med ändring av direktiv 77/388/EEG med sikte på avskaffandet av fiskala gränser, EGT L 37, 31.12.1991 (svensk specialut­gåva område 9, volym 2, s. 33).
European Commission (1995): 'Amended proposal for a Council directive introducing a tax on carbon dioxide emissions and energy', COM(95) 172 final, 10 May. European Commission (1996): 'A common system of VAT — A programme for the single market', COM(328) final, 22 July.
Europeiska gemenskapernas kommission (1998): Förslag till rådets direktiv i syfte att säkerställa en effektiv minimibeskattning av ränteinkomster från sparande i gemenskapen, KOM(1998) 295 slutlig, 20.5.1998; EGT C 212, 8.7.1998.
European Parliament (1984): 'Draft Treaty establishing the European Union', Rapporteur A. Spinelli, February.
Verbeke, Α., W. Winkelmans, H. Haralambides, A. van Klink och A. Veenstra (1998b): "A Calcula­tion of the Rotterdam Effect", undersökning utförd på uppdrag av Europeiska gemenskaper­nas kommission, GD XIX, februari.
European Parliament (1994): 'Draft report on a new system of own resources for the European Union', Rapporteur Horst Langes, Committee of Budgets, A3-0000/94.
I och II, Europeiska gemenskapernas kommission, Economic and Financial Series.
Verbeke, Α., Winkelmans, W., Haralambides, H., van Klink, A. and Veenstra, A. (1998a): 'Empiri­cal estimation of the final destination of goods imported through the major European gateways — Final report — Partim Antwerp', study pre­pared for the European Commission DG XIX, 11 March.
Budgetbalansen ('), det vill säga skillnaden mellan vad en medlemsstat betalar in till EU:s budget och vad den mottar, betraktas ofta som ett enkelt sätt att i siffror visa fördelarna med ett medlemskap i Europeiska unionen. Kommissionen har vid flera tillfallen var nat för denna enkla men vilseledande metod, som inte visar medlemskapets verkliga föroch nackdelar (2).
Rovelli, R. (1994): 'Reserve requirements, seignio­rage and the financing of the government in an economic and monetary union', in European Commission (1994b).
Medlen från EU:s budget gynnar dess utom inte bara de direkta mottagarna utan också andra medlemsstater i form av återflöden.
Verbeke, Α., Winkelmans, W., Haralambides, H., van Klink, A. and Veenstra, A. (1998b): 'A calcu­lation of the Rotterdam effect', study prepared for the European Commission, DG XIX, Febru­ary.
En traditionellt uträknad budgetbalans ger en ofullständig bild av fördelarna med medlem skapet av minst tre olika skäl.
Wildasin, D. (1990): 'Budgetary pressures in the EEC: A fiscal federalism perspective', American Economic Review, Papers and Proceedings, May.
Avsnitt två handlar om problem som kan uppstå när man räknar ut och tolkar budgetbalansen. Under avsnitt tre diskuteras beräkningsmetoder och hur utgifter och avgifter kan definieras.
Spahn, B. (1993): 'The consequences of economic and monetary union for fiscal federal relations in the Community and the financing of the Com­munity budget', in European Commission (1993b).
D För det första kan inte de positiva följderna av EU:s politik mätas enbart i bokförda budgetflöden. Den gemensamma jordbrukspolitiken, strukturåtgärderna och de externa utgifterna gynnar inte bara de direkta mottagarna utan ger också "spill over"effekter som över skrider nationsgränserna.
The concept and measurement of the budgetary balance
Beräknings­ och tolknings­problem med budgetbalansen: alternativa definitioner
Budgetary flows do not capture all the benefits from membership of the EU.
Vad som skall räknas som medlemsstater­nas bidrag till EU:s budget.
EU membership, which gives rise to financial and non-financial advantages as well as obligations, has a nonbudgetary dimension the importance of which dwarfs the budgetary one.
Europeiska unionens utgifter i medlemsstaterna är per definition lägre än EU:s sammanlagda utgifter.
For example, the benefits from the pursuit of common objectives, such as trade liberalisation and Eur opean economic integration, cannot be evaluated in terms of budgetary flows alone.
EU:s utgifter i tredje land har bety­dande "spill over"­effekter i medlemsstaterna och betalas ofta ut direkt till unionsmedbor­gare, men kan varken logiskt eller praktiskt tillskrivas någon enskild medlemsstat.
Moreover, flows from the EU budget invariably benefit not only recipients but other Member States in the form of return flows; typical examples are structural funds and external expenditure, where the implementation of projects often gives rise to purchases of goods and services from other Member States.
Vissa mindre poster (till exempel unionens andelar i Europeiska investeringsfondens kapital eller kostnader för EU­anställdas tjänsteresor) kan rent praktiskt svårligen tillskrivas någon enskild medlemsstat.
Conventionally measured budgetary balances fail to represent adequately the benefits of EU membership for at least three reasons:
De återstående utgifterna ii) Vad som skall räknas som EU:s utgifter i respektive medlemsstat.
D First, recorded budgetary flows fail to account for positive externalities arising from EU policies; for example, CAP, structural operations and external expenditure benefit not only the immediate recipients but also give rise to spillover effects transcending national borders.
iii) Om kontantprincipen eller periodiserings­principen skall användas (och hur överfö­ringar av medel som inte utnyttjats under tidigare år skall redovisas).
Budgetary balances, while appealing in their simplicity, either invariably misrepresent or
iv) Hur de därav resulterande budgetbalan­serna skall summeras till noll.
(') Budgetary balances are often referred to as net balances.
Ett skäl att inte räkna in dem är att EU:s utgif­ter är så olikartade, vilket nämndes i början av den här bilagan.
The term budgetary balances used in this report, in prefer ence to net balances, is more appealing because, first, the concept of a balance is by itself indicative of a difference and, second, it is redundant to characterise budgetary positions as net or gross.
När de administrativa utgif­terna inte räknas in i de fördelade utgifterna blir resultatet en underkategori som på EU­jar­gong kallas fördelade driftsutgifter (3).
What the concept is specifically meant to indicate is the difference between contributions to and receipts from the EU budget.
De om­fattar varken del A i EU:s budget eller övriga EU­institutioners utgifter. När utgifterna räk­nas på detta sätt får man en budgetbalans som i rapporten kallas balans på driftsutgifterna.
(2) These issues were reviewed in detail in European Commission (1997): 'Budget contributions, EU expenditure, bud
Vissa medlemsstater publicerar beräkningar av och prognoser för budgetbalansen med ännu snävare utgiftsdefinitioner, som bara tar hän­syn till sådana ekonomiska transaktioner som gått via de nationella finansdepartemen­
D Second, there are often difficulties associated with the identification of the ultimate beneficiaries of EU expenditure policies.
Syn­sättet är formellt riktigt men avgifterna brukar ändå ofta räknas in för att få fram en balanse­rad faktisk budget.
CAP spending on export restitution is an example where expenditure may be recorded as allocated to the Member State from which goods are exported when, in fact, the ultimate beneficiaries are the producers in other Member States; research expenditure, where multinational consortia ask for EU payments to be made to one member of the consortium or to a bank account opened in Belgium or Luxembourg, also gives rise to similar difficulties.
Avgifterna kan beräknas med hjälp av faktiska kontanttransaktioner eller genom att medlemsstaternas samman­lagda inbetalningar av traditionella egna medel omfördelas enligt en beräkningsnyckel (till exempel andelarna av BNI i unionen).
getary balances and relative prosperity of the Member States', paper presented by President Santer to the Ecofin Council, 13 October.
Det är intressant att se hur de traditionella egna medlen påverkas av Förenade kungari­
('I This section is based substantially on the arguments put forward in a 1997 Ecofin paper; see European Commission (1997): op. cit., footnote 2, Part 4, pp. 7-9.
(') Först räknar man ut momsandclcn enligt det system som användes före år 1988 och sedan adderas eller subtraheras mellanskillnaden enligt det nuvarande systemet (den så kallade kompensationen till Förenade kungariket enligt det nya systemet, se bilaga 4).
D Third, EU budget expenditure is heterogeneous and comparisons of total amounts
Ρ) Driflsutgifter definieras enligt artikel 19.1 i budgetförord­ningen av den 21 december 1977 (EGT L 356, 31.12.1977) såsom utgifter för kommissionens politik enligt del B i budgeten.
While this may be for mally correct, it is often preferred to find a way of including them so as to mirror the reality of a balanced budget.
ten (och som lätt kan identifieras).
The inclusion may be done either on the basis of the actual cash flows or by reallocating the total yield of TORs to each Member State according to a given key (e.g. according to shares in EU GNP).
På så sätt utelämnas både de administrativa utgifterna och alla betalningar som EU-institutionerna gör direkt till slutmottagarna (forskningsavtal, bidrag och stöd enligt olika så kallade inre åtgärder till exempel).
received have often limited meaning in appreciating the 'benefit' resulting from such pay ments.
Den första metoden förutsätter att icke fördelade utgifter fördelas på medlemsstaterna i proportion till inbetalningarna till EU:s budget.
Transfers under the structural operations increase the resources available in recipient countries by the exact amount of the recorded payment (although significant spillovers may result from the ultimate spending of these moneys); on the other hand, pay ments made for the purchase of goods and services (a large part of administrative expenditure) increase the resources available in the recipient country only for a part of their total amount (the value added generated in the country).
Den andra metoden förutsätter att de icke fördelade utgifterna fördelas i proportion till andelen i de för delade utgifterna.
Between these two extremes lie different categories of expenditure with different degrees of benefit for the recipient that make it difficult to either exclude some items of expenditure or regroup them in meaningful categories.
Båda metoderna leder dess utom till att de olika budgetbalanserna minskar (liksom både det sammanlagda och absoluta värdet).
Of interest is the treatment of TORs in the UK rebate mechanism.
När rabatten för Förenade kungariket beräknas räknar man ut skillnaden mellan varje lands andel av inbetalningar respektive utgifter och de därav resulterande budgetbalanserna blir tillsammans noll.
Given that the calculation of the rebate takes as a starting point the share of the United Kingdom in the combined VAT and GNP payments ('), the mechanism implicitly takes TORs into account but reallocates them among Member States in proportion to their combined VAT and GNP payments (which, as it shown elsewhere in the report, is not very different from reallocating them according to a straightforward GNP key).
Förutsättningen är då att icke fördelade utgifter skall fördelas i proportion till de fördelade utgifterna.
This section discusses some important defini tional problems that qualify and often under mine the reliability of simple measures of bud getary balances.
Kontantprincipen respektive periodiseringsprincipen ger ibland väsentligt olika resultat.
To calculate budgetary balances it is necessary to make assumptions about four main issues:
Den största snedvridningen beror dock på att de medel som inte utnyttjats under tidigare år varierar mycket över tiden.
D the items to be included in the calculation of the payments made by the Member States to the EU budget;
Sådana effekter kan allvarligt snedvrida budgetbalans jämförelser mellan olika år.
D the items to be included in the calculation of the expenditure made by the EU in each Member State;
Bara två eller tre av de antaganden som måste göras i de tidigare nämnda fyra frågorna ger inte mindre än 30-40 helt gångbara metoder för att räkna ut budgetbalansen.
Expenditure made by the European Union in the Member States must, by definition, be lower than total EU expenditure.
Balansen räknas då ut på skillnaden mellan andelen inbetalningar till EU:s budget och andelen i EU:s utgifter, multiplicerat med EU:s sammanlagda utgifter.
The expenditure made by the EU in third countries has certainly important spillover effects for the Member States and is often paid directly to EU nationals.
Beräkningen tar därför indirekt hänsyn till att summan inbetalningar till EU:s budget varje år är lika med EU:s sammanlagda utgifter.
However, it would be illogical — as well as nearly impossible from a practical point of view — to attribute it explicitly to any specific Member State.
I den här rapporten använder kommissionen två definitioner, nämligen budgetbalans enligt rabattsystemet för Förenade kungariket och balans på driftsutgifterna.
In addition, there are some minor items which, for practical considerations, are also almost impossible to allocate to individual Member States (e.g. transfers relative to the Union's share in the European Investment Fund capital, mission expenditure by EU officials).
Den första är den enda som formellt godkänts genom Fontaine-bleau-avtalet och används när rabatten för Förenade kungariket räknas ut.
The remaining expenditure is usually referred to as allocated expenditure (2) and represents around 94% of total expenditure.
Den andra överensstämmer med de konfidentiella uppgifter kommissionen sedan 1995 lämnar till med lemsstaterna.
D the use of cash versus accrual data (with the problem of how to account for the carry-over of the unspent balances from previous years);
Att justera den sammanlagda budgetbalansen till noll är ett förslag som ofta framförs för att inrikta debatten på hur medlen fördelas inom EU.
Whereas there is a broad consensus on the exclusion of the items just mentioned, views
Tanken är att ett lands "nettobetalningar" måste "tas emot" av ett annat.
D the possibility of adjusting the resulting set of budgetary balances so that they sum to zero.
Detta gör att medlemsstater ibland hävdar att de överfört belopp som egentligen lämnat EU till andra medlemsstater.
(2) The definition of allocated expenditure for the UK rebate is established in 'Method of calculation, financing, pay ment and entry in the budget of the correction of budget ary imbalances in accordance with Articles 4 and 5 of the Council decision on the system of the Communities' own resources', Council of the European Union, 5455/94, 9 March 1994, Chapter IV.2.
Budgetbalansen kan justeras till noll på flera olika sätt, och alla metoder ger vissa snedvridningar som gör det svårare att jämföra budget balanser från ett år till ett annat. De båda van
There are certainly good arguments for excluding them altogether from the calculations as these contributions result from common poli
Denna definition grundas på kontantprincipen, dvs alla in- och utbetalningar som görs
differ on the need to make other adjustments.
till eller från gemenskapens budget under ett år (').
The most contentious issue is the inclusion of administrative expenditure.
De viktigaste effekterna är följande:
Constraining the sum of budgetary balances to add up to zero is often proposed as a way of focusing the debate on the intra-EU distribu­tional issue: what is 'paid' net by one country must be 'received' net by another.
D Inbetalningar i form av traditionella egna medel omfördelas indirekt mellan medlemsstaterna i proportion till deras andel av momsoch BNI-avgifterna.
This definition of expenditure excludes not only administrative expenditure but also all the payments that the EU institu­tions make directly to the final beneficiaries (e.g. research contracts, grants and subsidies under various socalled 'internal' policies, etc.).
D EU:s utgifter beräknas på grundval av de fördelade driftsutgifterna, det vill säga alla för delade utgifter utom administrativa utgifter enligt del A i gemenskapens budget och utgifter för Europaparlamentet, rådet, EG-domsto-len, revisionsrätten, Ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén (2).
However, the most important distortion results from the existence of unspent balances from the previous years which show a high variability over time. For instance, in
D Beräkningarna blir tillsammans noll och det sammanlagda absoluta värdet av balansen begränsas eftersom utgiftsposter som inte kan fördelas utesluts (cirka 56 procent).
The first method implicitly assumes that non-allocated expendi­ture is shared out among Member States in proportion to their contributions to the EU budget; the second assumes that non-allocated expenditure is shared out in the same propor­tion as allocated expenditure.
D De traditionella egna medlen anses ha betalats i sin helhet av den medlemsstat som betalat in dem till EU:s budget.
Such an effect can seriously distort the comparison of the budgetary bal­ance data of different years.
D Beräkningarna ger inte en nollsumma.
(') Operating expenditure is defined in Article 19.1 of the financial regulation of 21 December 1977 (OJ L 356, 31.12.1997) as the expenditure for policies by the Commis­sion contained in Part Β of the budget.
D Siffrorna påverkas av avgiftsjusteringar för tidigare år, men inte av årliga variationer i outnyttjade medel.
The method underlying the calculations for the UK rebate — based on the differences between shares in contributions and shares in expendi­ture — provides a set of budgetary balances which add up to zero.
D Beräkningarna varierar kraftigt med justeringar för tidigare år eller överföring av medel som inte utnyttjats under tidigare år.
D the expenditure flows taken into considera­tion are those of the so­called allocated expen­diture.
D Utgifterna beräknas på de så kallade fördelade utgifterna.