natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Besides the public education system, large cities nearly always provide also private education facilities.
Utöver det statliga utbildningssystemet finns i stora städer nästan alltid också privata utbildningsmöjligheter.
Those include private schools providing general education, in particular with definite pedagogical orientation, private coaching, language and computer schools etc. Due to these additional facilities, large cities have, in terms of quality, an advantage over cities in rural areas.
Bland dessa finner man privatskolor som ger grundläggande allmän utbildning, framför allt med särskild pedagogisk inriktning, privatlektioner, språk- och datautbildning osv. Tack vare dessa extra möjligheter har stora städer i fråga om kvalitet ett övertag gentemot städer i glesbygdsområden.
These indicators do not only relate to quality of life but also to future trends of a region, since lifelong learning of gainfully employed persons is an important prerequisite for economic success.
Dessa indikatorer rör inte bara livskvalitet utan också en regions framtida utvecklingstendenser, eftersom livslångt lärande för förvärvsarbetande är en viktig förutsättning för ekonomisk framgång.
Another useful indicator results from the number of existing libraries.
Ännu en användbar indikator är antalet bibliotek.
Media such as books, films etc. are necessary to convey science, art and literature.
Medier såsom böcker, film etc. är nödvändiga för att förmedla vetenskap, konst och litteratur.
Only by these media it is possible to open education to all classes of population.
Endast genom dessa medier är det möjligt att göra utbildning tillgänglig för befolkningens samtliga klasser.
The insufficient number of libraries corresponds to a low regional level of education opportunities.
Alltför få bibliotek motsvarar en låg regional nivå i fråga om utbildningsmöjligheter.
There is no telling yet however, to what extent the new technologies will compensate these regional disparities.
Det är dock ännu för tidigt att säga i vilken omfattning den nya tekniken kommer att uppväga dessa regionala skillnader.
Culture, entertainment, hotel and restaurant business.
Kultur, underhållning, hotell- och restaurangbranschen.
These sectors have a very important function, because the city is also a place for leisure activities.
Dessa sektorer har en mycket viktig funktion eftersom staden också är en plats för fritidsaktiviteter.
Particularly in the last decades leisure time has taken a growing value within individual life.
I synnerhet under de senaste årtiondena har fritiden värderats allt högre i den enskilda människans liv.
In this field a number of indicators trying to reflect cultural life, entertainment and restaurant business can be identified.
På detta område kan man fastställa ett antal indikatorer genom vilka man försöker återspegla det kulturella livet och underhållnings- och restaurangbranschen.
Their forms of expression are manifold: theatre, cinemas, cabaret, circus, restaurants etc. Theatre as the expression of advanced civilisation, museums as educational establishment and place of historical awareness, cinemas as art form of the modern age.
De tar sig uttryck på flera olika sätt, som t.ex. genom teatrar, biografer, kabaréer, cirkus, restauranger osv: Teater som ett uttryck för avancerad civilisation, museum som ett forum för utbildning och en plats för historisk medvetenhet, biografer som en konstform i den moderna tidsåldern.
Indicators based on cinemas should be emphasised because they an important element of our everyday culture.
Indikatorer som grundar sig på biografer bör betonas eftersom de utgör en viktig form av vardagskultur.
Great and small can afford to go to the cinema, and it has also the function of a social meeting place.
Stora som små har råd att gå på bio och de fungerar dessutom som sociala mötesplatser.
Health care.
Hälso- och sjukvård.
The infrastructure for health care and medical advice focuses on the cities where hospitals and doctors are mainly to be found.
Infrastrukturen för hälso- och sjukvård och medicinsk rådgivning är inriktad på städerna där sjukhusen och läkarna huvudsakligen finns.
Every hospital offers specific diagnostic methods and prefers its own therapeutic procedures, each doctor has his own area of specialisation.
Varje sjukhus erbjuder särskilda metoder för diagnos och har sina speciella former för behandling, liksom varje läkare har sitt specialområde.
This leads to a most complex range of medical services that is only available in cities and easily accessible for the inhabitants.
Detta gör att det finns en rad olika läkartjänster som bara är tillgängliga i städerna och lätt tillgängliga för invånarna.
For this reason, indicators for health care should be taken into account.
Därför bör indikatorer för hälso- och sjukvård tas i beaktande.
Certain problems however, can arise when comparing data of the health care sector on an international basis: owing to certain circumstances such as different attitudes towards illness due to cultural differences, different insurance systems, the national definition of the data collected as well as the collection modalities, it is very difficult to implement an international comparison.
Vissa problem kan dock uppstå när man jämför data från hälso- och sjukvårdssektorn mellan olika länder. Beroende på vissa omständigheter såsom olika inställningar till sjukdom på grund av kulturella skillnader, olika försäkringssystem, nationella definitioner av insamlade data samt hur dessa data samlats in blir det mycket svårt att göra några internationella jämförelser.
For each of these areas different variables can be measured to give a description of the services available in a city (see Andranovich & Riposa 1993; Lineberry 1984; Mendenso 1986): • • • • location of service within the city - in view of accessibility frequency of service - number of services in one period of time quantity of service proportion of service per 100,000 inhabitants quality of service - attractiveness, physical condition, service personnel, client satisfaction consumption of services - number of services enlisted
För vart och ett av dessa områden kan följande olika variabler uppskattas för att beskriva de tjänster som finns att tillgå i städerna (se Andranovich & Riposa 1993; Lineberry 1984; Mendenso 1986): • • • •
If the official statistic is used for the definition of the indicators, all quantities resulting from the quantitative details can be applied.
Om offentlig statistik används för att beskriva indikatorerna kan samtliga mängder som härrör från de kvantitativa faktorerna tillämpas.
Examples are cinemas per 100,000 inhabitants etc. Qualitative indicators are desirable, but also problematic in the analysis stage.
Exempel på detta är antalet biografer per 100 000 invånare osv. Kvantitativa indikatorer är önskvärda, men också problematiska under analysskedet.
One of the central points is the collection of the relevant data and its comparability.
En av de centrala faktorerna är insamlandet av relevanta uppgifter och jämförbarheten hos dessa.
In case indicators of the range of services are defined and analysed, the following question inevitably arises: which population is supplied?
Om indikatorer rörande tjänster definieras och analyseras undrar man oundvikligen vilken del av befolkningen som har tillgång till tjänsterna.
The range of services reaches far beyond the administrative boundaries of the cities: not only the city but also a whole region is supplied.
De olika tjänsterna sträcker sig långt bortom städemas administrativa gränser, så att inte bara städerna själva utan en hel region får tillgång till dem. För att ytterligare försvåra det
To make matters worse, this region does not have a standardised quantity, since every service has its own catchment area.
■36· hela har detta område inte en fastställd mängd, eftersom varje enskild tjänst har sitt eget speciella upptagningsområde.
An opera house, for instance, has a larger catchment area than a cinema has.
En opera har till exempel ett större upptagningsområde än en biograf.
If at all, these regions can be distinguished only by comprehensive case studies.
Om dessa områden över huvud taget kan urskiljas, kan detta bara ske genom omfattande fallstudier.
If the analysis focuses exclusively on the urban population, the supraregional supply function of the city results in an over-estimation of the quality of service, and hence quality of life, available to the resident population.
Om man i analysen koncentrerar sig uteslutande på storstadsbefolkningen, resulterar det faktum att staden tillhandahåller tjänster över ett helt område i att man överskattar tjänstemas kvalitet, och därmed livskvaliteten, för den bofasta befolkningen.
The higher the attractiveness of the range of services and the larger the catchment area, the greater the degree of overestimation.
Ju större dragningskraft de olika tjänsterna har och ju större upptagningsområdet är, desto större blir överskattningen.
An additional issues is that if indicators are related to the population, it cannot be concluded that the quality of life increases proportionally to the quantitative range of services.
Ytterligare en fråga rör det faktum att om indikatorerna är befolkningsrelaterade kan man inte dra slutsatsen att livskvaliteten ökar proportionellt mot tjänsternas kvantitet.
Assumptions can be made that that for each individual supply function there is something like an optimal value that is necessary to be achieved.
Man kan anta att för varje enskild distributionsfunktion finns något liknande ett optimalt värde som måste uppnås.
In this field however, there is an enormous deficit in research.
På detta område råder dock stora brister när det gäller forskning.
Internal disparities
Inre skillnader
This section concentrates on "equity", or internal disparities in cities.
I detta avsnitt ligger tonvikten på "jämlikhet", eller inre skillnader i städerna.
Postwar European urban socioeconomic composition is characterised by a contrast between affluence and poverty on the one hand, and among different ethnic (and also gender and age) groups in space, on the other.
Den socioekonomiska sammansättningen i storstäderna i efterkrigstidens Europa kännetecknas av en kontrast mellan välstånd och fattigdom å ena sidan och rumsliga skillnader mellan olika etniska grupper (och även mellan könen och olika åldersgrupper) å andra sidan.
Where disparities go unmitigated by the middle classes, we speak ofpolarisation, while in most cases in European cities the middle class tends to create a buffer between the rich and the poor.
Där skillnaderna förblir oförminskade av medelklassen talar man om polarisering,- medan medelklassen i de flesta europeiska städer tenderar att bilda en buffert mellan rika och fattiga.
Technological innovation may deepen social divisions differently in different types of cities: in global cities, we have polarisation (Sassen 1991), in peripheral ones we have homogenisation with the flattening downward of the quality of life of most social groups (Leontidou 1996b), and in border cities, social/ ethnic disparities may attract foreign intervention and bring about war, as highlighted recently in the Balkans.
Teknisk innovation kan fördjupa de sociala klyftorna olika i olika typer av städer. I världsstäderna finner man polarisering (Sassen 1991), i perifera städer likriktning där livskvaliteten försämras och jämnas ut för de flesta socialgrupper (Leontidou 1996b) och i gränsstäder kan sociala/etniska skillnader dra till sig inblandning utifrån och orsaka krig, vilket nyligen tydliggjordes på Balkan.
It is interesting to observe a shift in indicators of internal disparities observed by urban analysts through time.
Intressant är att man kan konstatera att en förändring i fråga om indikatorer för inre skillnader ägt rum, vilket upptäckts av dem som analyserat storstäderna över en längre tid.
In the past, there was a heavy emphasis on urban spatial segregation on occupational, racial, ethnic and educational lines.
Förr låg en stark tonvikt på rumslig segregation i storstäderna grundad på yrke, ras, etnisk tillhörighet och utbildning.
During the postwar period, Factorial Ecology formalised these emphases into quantitative models, which ordered the urban morphology in different ways, according to the factor studied (Carter 1995).
Under efterkrigstiden formaliserades dessa tonvikter genom faktorekologi till kvantitativa modeller, där stadsmorfologin indelades på olika sätt efter vad som studerades (Carter 1995).
During the period of critical geography after the 1970s, emphasis shifted towards class structure, the employment/ unemployment dimension and the ethnic minorities question.
Under tiden med kritisk geografi som följde efter sjuttiotalet, lades tyngdpunkten i stället på klasstrukturen, dimensionen sysselsättning/arbetslöshet samt frågan om etniska minoriteter.
Currently, postmodern analysis has shifted the emphasis towards the subcultures composing the urban mosaic: gender, ethnicity, migration and poverty arc focused upon, and the urban class structure is set aside.
Nu har den postmoderna analysen flyttat tonvikten till de subkulturer som bildar städemas mosaik. Man koncentrerar sig på kön, etnisk tillhörighet, flyttning och fattigdom och städemas klasstruktur ställs åt sidan.
Postmodern authors address popular cultures and quality of life, contrasting them with dominant cultures.
Postmodernistiska författare tar upp populärkulturen och livskvaliteten och ställer dessa mot de kulturer som dominerar.
Social difference is researched and respected (Leontidou 1996a, Ellin 1996).
Man forskar kring och respekterar sociala skillnader (Leontidou 1996a, Ellin 1996).
Socially excluded groups tend to live outside or opposite the dominant societal norms, and to define urban quality of life in their own alternative ways (Leontidou 1990; Leontidou et al. 1999).
Socialt utslagna grupper tenderar att leva utanför eller tvärtemot ledande normer i samhället och att definiera livskvalitet i städerna på sina alternativa sätt (Leontidou 1990; Leontidou m.fl. 1999).
During the period of postmodernism, attention is more focused upon the way in which social divisions among different social classes, races, ethnic groups, age and gender categories create different needs for life quality.
Under den postmoderna perioden är uppmärksamheten mer riktad mot hur de sociala skillnaderna mellan olika samhällsklasser, rastillhörighet, etnisk tillhörighet, åldersgrupp och kön skapar olika behov för livskvalitet.
Residents and visitors use the city differently, tourists seek and enjoy different attractions, and would therefore be sensitive to different indicators.
Ortsbefolkning och besökare använder staden på olika sätt och turister söker och tycker om olika saker och omfattas
Facilities and infrastructure have a different importance and meaning for the life quality of different social categories and groups.
•37- därför av olika indikatorer. Anläggningar och infrastruktur har olika betydelse och innebörd för livskvaliteten för olika sociala grupper.
Globalization and the revolution in communications pushes to the foreground the relevant indicators used in our comparative analysis of European cities.
I och med globaliseringen och revolutionen inom kommunikationer framhålls de relevanta indikatorer som används i vår jämförande analys av europeiska städer.
Basic data for internal urban social disparities are difficult to assemble, because income groups in European cities are not presented in statistics, and occupational categories used in each country vary.
Det är svårt att samla in grundläggande uppgifter för inre sociala skillnader i storstäderna, eftersom de olika inkomstgrupperna i europeiska städer inte syns i statistiken och yrkeskategorierna varierar för varje land.
The latter defect can be overcome with experts' cooperation, but the former seems harder to face.
Det senare kan överbryggas med hjälp av samarbete med sakkunniga, men det förra är mer svåröverkomligt.
Also, urban segregation and spatial disparities can not be easily measured by using one single indicator for each city.
Dessutom är det inte lätt att mäta segregering och rumsliga skillnader i storstäderna med en och samma indikator för varje stad.
Gini coefficients could be tried, but it is complicated to assemble the necessary data.
På försök kan man använda koncentrationskoefficienter men det är komplicerat att sammanföra de uppgifter som behövs.
In several countries, there are appropriate indicators in the registration of consumption patterns of households and in income declared to tax authorities, but these are often, unfortunately, not desegregated in space.
I flera länder finns lämpliga indikatorer i samband med registreringen av hushållens konsumtionsmönster och den inkomst som deklarerats för skattemyndigheterna, men dessa är ofta, tyvärr, inte uppdelade geografiskt.
One conclusion is that the competent authorities should be contacted and convinced to desegregate this data.
En slutledning är att de behöriga myndigheterna bör kontaktas och övertalas att dela upp dessa uppgifter.
As for existing data, their use depends very much on local knowledge, because different figures reflect different conditions in each country and region.
Vad gäller befintliga uppgifter beror användningen av dem mycket på lokal kunskap, eftersom olika siffror speglar olika förhållanden i varje land eller område.
Whilst the problems highlighted above are critical for cross-national comparison, the analysis of inequalities within cities can benefit from the increasing diffusion of spatial databases, digital maps, and technologies to handle them such as Geographic Information Systems (GIS).
Samtidigt som de problem som uppmärksammats ovan är avgörande för jämförelser mellan olika länder, kan man vid analysen av ojämlikhctcr inom städer dra nytta av den allt mer omfattande spridningen av geografiska databaser, digitala kartor samt teknik för att hantera dessa, som t.ex. geografiska informationssystem (GIS).
These tools offer opportunities to for public sector agencies to analyse the social and economic inequalities, and need in a much more focused way, plan intervention, and target resources more effectively by concentrating them on the areas in greatest need.
Dessa verktyg skapar möjligheter för organ inom den offentliga sektorn att analysera de sociala och ekonomiska ojämlikheterna, och man bör på ett betydligt mer målinriktat sätt planera ingripande och sätta in resurserna mer effektivt genom att koncentrera dem på de områden som behöver det mest.
Some example are illustrated in Section 3.3.3.
Några exempel finns illustrerade i avsnitt 3.3.3.
Attractiveness is a very subjective and at the same time a very abstract quantity to describe a city.
Dragningskraft är något mycket subjektivt och samtidigt en väldigt abstrakt faktor för att beskriva en stad.
Hardly any other quantity gives rise to such different and, above all, such contrary opinions as the term attractiveness does.
Knappast någon annan faktor ger upphov till så vitt skilda och framför allt, så motsatta uppfattningar som termen dragningskraft.
For some people attractiveness means the face of the city, for other people it is the cultural life or the countryside around.
För vissa människor innebär dragningskraft stadens utseende, för andra är det snarare det kulturella livet eller landsbygden som omger den.
If attractiveness shall be judged, it is not possible to define objective indicators.
Om dragningskraft skall kunna bedömas är det inte möjligt att fastställa objektiva indikatorer.
In no other field the individual perception differs more.
Inte på något annat område skiljer sig den individuella uppfattningen mer åt.
Which are the features that contribute to the attractiveness of a city?
Vilka är då de drag som bidrar till en stads dragningskraft?
Is it a measurable quantity at all?
Är det över huvud taget en faktor som går att mäta?
When trying to answer the first question it can be realised that one sector of attractiveness has already been dealt with - the supply function.
När man försöker svara på den första av de båda frågorna kanske man upptäcker att ett område som rör dragningskraft redan har behandlats - distributionsfunktionen.
One component of urban attractiveness consists in the use of these functions.
En del av stadens dragningskraft består i användandet av dessa funktioner.
In connection with this fact it has to be underlined that buying is not always reduced to the function of "providing oneself with something", but can also be interpreted as having a leisure function.
I samband med detta bör betonas att inköp inte alltid kan begränsas till funktionen att "förse sig med någonting", utan att det även kan ses som en fritidsfunktion.
On the planning side, this objective is concretely pursued: the shopping spree as experience.
I stadsplaneringen har detta syfte efterlevts mer konkret, i form av att shoppingturen har gjorts till en upplevelse.
This involves good accessibility preferring the car as transport means, a pleasant urban surroundings and the opportunity to link the shopping with other attractive activities such as going to a restaurant or visiting the cinema.
I detta innefattas god tillgänglighet där bilen som transportmedel har en framträdande plats, vacker omgivning i staden och möjligheten att koppla samman shoppingturen med andra aktiviteter som t.ex. att besöka en restaurang eller gå på bio.
The indicators suggested until now can thus be interpreted according to the sense of attractiveness as well.
De hittills föreslagna indikatorerna kan sålunda tolkas i enlighet med dragningskraften.
This specific feature can definitely encourage the visitors of a town to allocate best marks.
Detta specifika drag kan definitivt uppmuntra en stads besökare att ge den högsta betyg.
For the greatest part of the urban population urban attractiveness means an accumulation of many other criteria that each individual evaluates in a different way.
För den största delen av storstadsinvånama innebär dragningskraft en samling av en mängd kriterier som varje individ värderar på olika sätt.
These criteria include the environmental situation, architectural design and the recreation facilities in the city centres.
Dessa kriterier inbegriper miljö, arkitektur och rekreationsmöjligheter i stadskärnan.
The assessment of attractiveness however, cannot be stopped at the boundaries of a city but the existing recreation facilities in the surroundings have a certain influence on the peoples' opinion as well.
Hur man bedömer dragningskraft tar dock inte slut vid stadens gränser, utan de rekreationsmöjligheter som finns i stadens omgivningar har också visst inflytande över hur människor uppfattar stadens dragningskraft.
Quality of environment.
Kvaliteten på miljön.
All indicators referring to environment are of great concern.
Alla indikatorer som har att göra med miljön är av stor betydelse.
In this connection, the term environment has to be taken in its broadest sense, i.e. , the natural environment and the environment as it has been formed by man.
I samband med detta måste termen miljö ses i sin vidaste betydelse, dvs. den naturliga miljön och den miljö som har skapats av människan.
This includes the nature of the basic elements as they are ground, water and air influencing the state of our health in a most considerable way.
Detta inbegriper de grundläggande elementen jord, vatten och luft som påverkar vår hälsa avsevärt.
In this respect ecological indicators can be created determining the quantity of environmental damages such as pollution burden, S02 level, aerosols etc. The environmental indicators include also quantitative
I detta hänseende kan man upprätta miljöindikatorer, som fastställer hur mycket vår miljö har skadats, i form av föroreningar, svaveldioxidnivå, aerosoler etc. Miljöindikatorerna inkluderar även kvantitativa studier över kvaliteten på friluftsområden, vattenområden samt indikatorer som rör klimatet.
These are highly promising indicators since they have direct influence on the quality of life.
Dessa indikatorer är mycket lovande eftersom de har direkt inflytande över livskvaliteten.