natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The development of industrial cooperation and the pro motion of intangible investment are key elements in the EU's industrial competitiveness policy.
Utvecklingen av industriellt samarbete och främjandet av investeringar i immateriella tillgångar är två av de viktigaste aspekterna av Europeiska unionens industriella konkurrenspolitik.
The European Commission has set up a number of programmes and instruments with a view to encouraging enterprises to de velop new technologies and business ideas, to engage in strategic cooperation, and to adapt to industrial and technological change.
Europeiska kommissionen har upprättat ett antal program och vidtagit en rad andra åtgärder för att uppmuntra företagen att utveckla nya teknologier och affärskoncept, att inleda strategiskt samarbete och att anpassa sig till förändringar inom industri och teknologi.
This guide is a modest attempt to improve the conditions in which industry operates through providing information on how to access these programmes.
Denna vägledning är ett blygsamt försök att förbätt ra industrins villkor genom att tillhandahålla information om hur man får tillgång till dessa program.
Stefano Micossi Director-General European Commission, Directorate-General for Industry
Stefano Micossi Generaldirektör Europeiska kommissionen, generaldirektoratet för industri
This guide is intended for heads of companies and those interested in Community financing for industry who are looking for an answer to the following questions: — what forms of financing may be of interest to them? — is their company eligible, and on what terms? — whom should they contact?
Denna vägledning riktar sig till företagsledare och alla andra som vill informera sig om gemenskapens finansiering till industrin som väcker särskilt följande frågor: — Vilken finansiering kan beröra dem? — Ar företaget stödberättigat och i så fall på vilka villkor? — Vem ska man vända sig till?
Since the European Union's industrial policy is fundamentally different from those pursued in most of its Member States, it is worth becoming familiar with its principles and general context. This information, in summary form, is the subject of Chapter I of the guide.
Europeiska unionens industripolitik är av en helt annan art än den industripolitik som be drivs i flertalet av unionens medlemsstater, och det är viktigt att känna till principerna och de allmänna ramarna för den: Dessa beskrivs kortfattat i kapitel I i denna vägledning.
The subsequent chapters of the guide deal in turn with the different types and sources of financing.
Övriga kapitel behandlar i tur och ordning olika typer av finansiering och finansieringskällor. ringskällor.
Chapter II describes the forms of Community support for research and technological development activities that may be made available to companies.
I kapitel II beskrivs den verksamhet som gemenskapen bedriver till stöd för forskning och utveckling som företagen kan dra nytta av.
Chapter III is about financing for industry from the Structural Funds.
I kapitel III redogörs för gemenskapens finansiella tilldelning till industrin i enlighet med strukturfonderna, som är det främsta instrumentet för Europeiska unionens politik för ekonomisk och social sammanhållning.
This is the main in strument of the European Union's economic and social cohesion policy and the chapter therefore includes a wide variety of measures intended for companies.
Av detta följer att de åtgärder som avser företag är vitt skilda och mycket betydelsefulla.
Chapter IV deals briefly with ECSC aids for conversion, which can nowadays be considered as complementary to economic and social cohesion policy.
Kapitel IV behandlar kortfattat EKSG-stöd till omställning av industrier vilket idag kan be traktas som ett komplement till åtgärderna för ekonomisk och social sammanhållning.
Chapter V is about the Cohesion Fund, a new policy instrument serving a precise purpose in specific fields.
Kapitel V beskriver Sammanhållningsfonden - ett nytt instrument för industripolitiken med inriktning på direkt angivna tillämpningsområden.
Chapter VI concerns the European Investment Bank, which is also involved in cohesion activity, while being in the wider sense a kind of development bank for European projects, and the European Investment Fund, a special financial instrument.
Kapitel VI avser Europeiska investeringsbanken, som också deltar i sammanhållningsverksamheten genom att framför allt vara en bank för utveckling av europeiska projekt, samt Europeiska investeringsfonden
Chapter VII deals with Community financing for the environment.
Kapitel VII handlar om gemenskapens finansiering av miljöåtgärder.
Chapter VIII is about Community aids for training.
Kapitel VIII behandlar gemenskapens finansiering av yrkesutbildning.
Chapter IX deals with financing and specific measures for SMEs (which are also, in principle, eligible for all the forms of financing mentioned above).
I kapitel IX redogörs det för gemenskapens finansiering till och särskilda åtgärder i fråga om små och medelstora företag (samtidigt som dessa dessutom i princip är berättigade till alla typer av finansiering).
Finally, Chapter X discusses financing for activities outside the present territory of the Euro pean Union in countries of Central and Eastern Europe and indicates where more de tails about this can be obtained.
Slutligen beskriver kapitel X finansieringen av åtgärder utanför Europeiska unionens eget territorium i länderna i Central- och Osteuropa och upplyser om var man kan få utförligare information om detta.
The industrial policy of the European Union
Europeiska unionens industripolitik
The challenges of tomorrow for European companies
Utmaningar som de europeiska företagen står inför
Financing for industry and the European Union's policy for industrial competitiveness
Finansiering av industrin och Europeiska unionens politik för industriell konkurrenskraft
Community support for research and technological development activities
Gemenskapens stöd till forskning och teknisk utveckling
Foundations and approaches for Community support for research and technological development activities
Grunder för och inriktning på gemenskapens stöd till forskning och teknisk utveckling
The fourth framework programme for research and technological development
Fjärde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling
First activity: Research programmes
Första verksamhetsområdet: Forskningsprogrammen
Information and communications technology
Informations-och kommunikationsteknik
— Communications technologies
— Kommunikationsteknik
Industrial and materials technologies
Industri-och materialteknik
— Design, engineering, production systems and human resources management
— Formgivning, nyskapande, produktionssystem och förvaltning av mänskliga resurser
— Materials and materials technologies
— Material och materialteknik
— Natural environment, environmental quality and global change
— Naturmiljöer, miljökvalitet och globala förändringar
— New environmental protection technologies
— Ny teknik för miljöskydd
— Marine sciences and technologies
— Marinbiologi och marinteknik
Life sciences and technologies
Biomedicin och bioteknik
— Biomedicine and health
— Biomedicin och hälsovård
— Agriculture and fisheries
— Jordbruk och fiske
— Non-nuclear energy
— Icke-nukleär energi
— Nuclear fission safety
— Säkerhet vid kärnfission
— Controlled thermonuclear fusion
— Kontrollerad termisk kärnfusion
Targeted socioeconomic research
Målinriktad sodoekonomisk forskning
Second activity: Cooperation with third countries and international organizations
Andra verksamhetsområdet: Samarbete med tredje land och internationella organisationer
Third activity: Dissemination and exploitation of the results of research: The Innovation Programme
Tredje verksamhetsområdet: Spridning och användning av forskningsresultat: Innovationsprogram
Innovation relay centres
Förmedlingscentrer för innovation
The Cordis information service
Informationstjänsten CORDIS
Patent and intellectual property services
Tjänster i frågor som rör patent och immateriella rättigheter
— Financing technology according to performance
Att underlätta finansiering av innovationer
— The downstream validation of results of research
— Efterhandsutvärdering av forskningsresultat
— Transfers of technologies to a new field of application
— Ett nytt tillämpningsområde för tekniköverföring
Fourth activity: Stimulation of training and mobility for researchers
Fjärde verksamhetsområdet: Stimulans av yrkesutbildning och rörlighet för forskare
The forms of Community support for research and technological development activities. Eligibility criteria and practical rules for proposals from companies
Former för gemenskapsstöd till forskning och teknisk utveckling: Stödberättigande kriterier och praktiska bestämmelser för ansökningar från företag
The forms of Community support for research and technological development
Former för gemenskapens stöd till forskning och teknisk utveckling
Eligibility criteria and practical rules for applications by companies
Stödberättigande kriterier och praktiska bestämmelser i fråga om gemenskapens stöd till forskning och teknisk utveckling
Specific measures for SMEs
Åtgärder särskilt riktade till små och medelstora företag
Financing for industry through the Structural Funds
Finansiering till industrin i enlighet med strukturfonderna
The Structural Funds: purpose and development
Strukturfonderna: Mål och utveckling
The general framework of the Structural Funds: objectives and eligible areas
Strukturfondernas allmänna ramar: Mål och stödberättigade områden
Some of them — Objectives 1,2,5b and 6 — only concern disadvantaged regions or areas
Vissa mål -1,2,5b och 6 - begränsas geografiskt till de minst gynnade regionerna eller områdena
Other objectives — Objectives 3, 4 and 5a — concern the whole of Community territory
De övriga målen - 3, 4 och 5a - avser hela gemenskapens territorium
The programming rules for the action of the Structural Funds
Programplaneringsbestämmelser för åtgärder i enlighet med strukturfonderna
Innovatory actions
Nyskapande åtgärder
Aspects of direct interest to industry
Insatser av direkt intresse för industrin
Operational programmes of interest to industry in Objective 1 CSFs or SPDs
Åtgärdsprogram av intresse för industrin inom gemenskapens stödramar eller ¡nom ramen för ett programplaneringsdokument för mål 1 och 6
Operational programmes of interest to industry in Objective 2 CSFs or SPDs
Ätgärdsprogram av intresse för industrin inom gemenskapens stödramar eller om ramen för ett programplaneringsdokument för mål 2
Operational programmes of interest to industry in Objective 5b CSFs or SPDs
Åtgärdsprogram av intresse för industrin ¡nom gemenskapens stödramar eller ¡nom ramen för ett programplaneringsdokument för mål 5b
Operational programmes of interest to industry in Objective 4 CSFs or SPDs
Ätgärdsprogram av intresse för industrin ¡nom gemenskapens stödramar eller ¡nom ramen för ett programplaneringsdokument för mål 4
Operational programmes of interest to industry in Objective 5a CSFs or SPDs
Ätgärdsprogram av intresse för industrin ¡nom gemenskapens stödramar eller ¡nom ramen för ett programplaneringsdokument för mål 5a
Important general rules for all financing from the Structural Funds
Viktiga allmänna bestämmelser som är fillämpliga på all finansiering genom strukturfonderna
ECSC aid to companies
Stöd till företag i enlighet med EKSG
The Cohesion Fund
Sammanhållnings!onden
The origin of the Cohesion Fund
Upprinnelsen till Sammanhållningsfonden
The fields and rules of intervention of the Cohesion Fund
Sammanhållningsfondens verksamhetsområden och bestämmelser för stöd
The task of the European Investment Bank
Europeiska investeringsbankens uppgift
Financing by individual loans Financing from global loans
Finansiering genom individuella lån
The European Investment Fund: a specific financial instrument
Finansiering ¡nom ramen för globala lån Europeiska investeringsfonden
Chapter VII: Community financing for the environment
Kapitel VII: Gemenskapens finansiering av miljöåtgärder
Environmental policy and industrial competitiveness
Miljöpolitiken och industrins konkurrenskraft
Chapter VIII:Community financing for training
Kapitel VIII: Gemenskapens finansiering till yrkesutbildning
The European Community and training
Europeiska gemenskapen och yrkesutbildning
Community policy towards SMEs
Gemenskapens politik i fråga om små och medelstora företag
Definition of SMEs
Definition av små och medelstora företag
Support measures for companies Community information for companies: The EIC network Improved access to financing and credit Access by SMEs to the framework programme for research and technological development Research and development — technology stimulation measures for SMEs Dissemination and exploitation of results Support for cooperation between companies Support for improving the quality of management
Stöd till samarbete mellan företag Stöd till förbättrad ledningskvalitet
Financing for actions in Europe outside the European Union
Finansiering av åtgärder i Europa utanför Europeiska unionen
Other measures applicable in the countries of Central and Eastern Europe
Övriga åtgärder som är tillämpliga på länderna i Central- och Östeuropa
Support for research and technological development activities Structural Funds
Stöd till forskning och teknisk utveckling Strukturfonderna
XI Annexes: Contact addresses in the Member States
XI — Bilagor: Adresser till kontaktorgan i medlemsstaterna
Contact points for the'information technology'programme
Kontaktorgan för programmet Informationsteknik
Competent authorities in the Member States — Structural Funds
Medlemsstaternas behöriga myndigheter - Strukturfonderna
Competent authorities in the Member States — Structural Funds —
Behöriga myndigheter - Strukturfonderna - Gemenskapsinitiativ
Competent authorities in the Member States — Cohesion Fund
Behöriga myndigheter - Sammanhållningsfonden
Financial intermediaries of the EIB
EIB:s finansiella förmedlare
A — The challenges of tomorrow for European companies
Utmaningar som de europeiska företagen star inför
Japan but also to the newly industrialized countries of Asia. Moreover, companies' research efforts in the Community are scattered, giving rise to significant duplication.
Europeiska unionens industripolitik, som syftar till att åstadkomma bästa tänkbara utgångsläge för dess före­tag inför morgondagens utmaningar, utgår ¡från en rad grundläggande konstateranden som kommissionen gjort i samband med genomförandet av den inre marknaden.
The European Union's industrial policy seeks to put its companies in a better position to meet the challenges of tomorrow and is based on a number of important con clusions drawn by the Commission at the time the internal market came into effect.
på tillbakagång vad gäller investeringar i forskning och utveckling i förhållande till bruttonationalprodukt ­jämfört med USA och Japan, men också vid en jämfö­relse med de nya asiatiska industriländerna.
Share of world exports of manufactured goods 1980-1986-1992
Andel av världsexporten i producerade varor 1980­1986­1992 (Källa: OECD) o 42,5 42,2
(Source: OECD)
Fördelning av exporten efter teknisk produktkategori (1992) (Källa: OECD)
European companies have increased their research and development effort.
De europeiska företagen har lagt tonvikten vid sats­ningar på forskning och utveckling.
For the 50 companies invest ing the most in research in each of the three zones, the ratio of research expenditure to turnover almost doubled between 1984 and 1992 for European companies, which were, indeed, significantly behind.
I fråga om de 50 företag som genomför de största forskningsinvesteringar­na i vart och ett av de fre områdena har andelen utgif­ter för forskning i förhållande till årsomsättningen nästan fördubblats under perioden 1 984­1 992 för de europe­iska företagen ­ visserligen från ett sämre utgångsläge.
Their financial structure has become healthier, as regards both their long-term debt ratio and their profitability. ability.
Företagens finansiella struktur har sanerats, både vad gäller nivån på långfristiga skulder och lönsamhet.
Some major weaknesses remain
Betydande brister kvarstår
United States
Övriga länder
Over the period 1980-92, which is long enough to make an analysis, the European Union countries' over all share in world exports of manufactured goods continued to decline, albeit at a slower rate in the sec ond part of the period.
Under perioden 1 980­1992, som är tillräckligt lång för att tjäna som underlag för en analys, har Europeiska unionens medlemsstaters totala andel av världsex­porten av tillverkade varor fortsatt att minska, även om detta skett i långsammare takt under periodens sena­re del.
High technology Medium technology Low technology
Medelsvår teknik
(Source: OECD)
(miljarder ecu) (Källa: Eurostat)
European industry is less specialized in high technol ogy products than its competitors in America and Japan.
Den europeiska industrin är mindre specialiserad på högteknologiska produkter än sina amerikanska och japanska konkurrenter.
Europe has a trade deficit in this field which is crucial for the future; its technology balance is negative.
Inför framtiden har Europa ett un­derskott i handelsutbytet på detta viktiga område; dess tekniska handelsbalans är alltså negativ.
It is less specialized in high-growth sectors and has a smaller presence on those geographical markets that are growing rapidly.
40 rooas handelsbalans med de nya industriländerna i Asi­en är negativ (om än i lägre grad än USA:s).
Its trade balance with the newly industrialized countries of Asia is negative (although less than that of the United States) and it invests less there than do lhe Uniled Slates and Japan.
Europa in­vesterar mindre i dessa länder än USA och Japan.
Its productivity remains inadequate when compared to that of its two main rivals and, overall, Europe is still lagging behind when it comes to research and development investment as a proportion of gross domestic product, as compared not only to the United States and
Europas produktivitet förblir otillräcklig i förhållande till de stora konkurrenternas, och globalt sett är Europa
Sectoral specialization of exports of manufactured goods (Index of market share in a sector compared with the average market share of the countries of the triad) (1992)
Sektorsspecialisering av export av producerade varor (Index för marknadsandel inom en sektor jämfört med genomsnittet av Triadens marknadsandelar) (1992)
M High demand _BAR_
— Ny teknik.
(Sources: Eurostat, European Commission)
_BAR_ ■ Svag efterfrågan ■ Medelstark efterfrågan ■ Stark efterfrågan _BAR_
Presence in the newly industrialized economies of Asia (billion dollars 1992)
— En omdefinition av marknader till följd av de se­naste geopolitiska omvälvningarna vars följder ba ra har börjat erfaras.
— The emergence of new technologies.
Representation i de nya industriekonomierna i Asien (miljarder dollar 1992) (Källa: OECD)
— The redefinition of markets following the recent geopolitical upheavals, the implications of which have only just begun to-be felt.
— Behovet av en hållbar utveckling som respekterar miljökraven och som innebär att miljökvalitet och till­växt befraktas som avhängiga av varandra.
(Source: OECD)
Utgiftsfördelning FTD/BNP
This is a revolution that will not be without its upsets and it imposes fresh con­straints on companies; at the same time, looking be­yond the short term, it may enable industry to im­prove the management of its resources while open­ing up new trading opportunities.
Trots att en viss återhämtning nu sker följdes den starka tillväxten i slutet av l 980­talet av en av de svåraste ekonomiska kriserna sedan 1930­talet.
— a changed world economic situation.
Nya produktionsmetoder medför fenome­net att arbete ersätts av kapital.
Even though there has been a degree of recovery, the period of high growth at the end of the l 980s has been suc­ceeded by one of the severest economic crises since the 1930s;
Av detta följer att till­växt och ökad sysselsättning inte längre automatiskt går hand i hand; tillväxten är nödvändig men räcker inte för att säkerställa att arbetstillfällen skapas.
— the persistence of high unemployment accentuated by the crisis but also involving fundamentally new factors;
— Den nödvändiga industriella anpassningen av re­gioner i unionen med eftersatt utveckling eller som drabbats av industriell omställning.
Europe is faced with new industrial challenges
Europa står inför nya industriella utmaningar
The rapid growth in new production technologies is bringing with it a substitution of capital for labour.
— Slutligen den inre marknadens nya dimension.
As a result, growth no longer automatically entails the creation of jobs; growth is necessary but on its own, it is no longer enough to ensure jobs are created.
Ef­ter det att Europeiska unionen fått en lagstiftning som avlägsnar handelshinder gäller det att få den inre marknaden att verkligen fungera som en marknad.
Just at the time when European industry is involved in un­precedented restructuring and innovation, fresh chal­lenges are emerging for the future.
Samtidigt som europeisk industri satsar på en omstruktu­rering och förnyelse utan tidigare motstycke kommer den i framtiden att möta nya utmaningar.
The analysis made by the Commission Directorate-General III — Industry re­veals the following main points.
I en analys från kommissionens generaldirektorat III ­ Industri, konstate­ras följande grundläggande faktorer:
— the need for industrial adjustment in those regions of the Union that are lagging behind or undergo­ing conversion;
Utöver de stora traditionella konkurrenterna, USA och Japan, tillkommer nya län­der som utvecklas snabbt industriellt, särskilt i Asien, och även andra är på väg.
Β — The industrial policy of the European Union
Europeiska unionens industripolitik
A policy that breaks with traditional approaches
En politik som bryter traditionella mönster
A historical review of the development of an industrial policy for Europe reveals four key stages in recent years:
En kort historik: fyra nyckelskeden
To have a proper understanding of what an industrial policy for the European Union consists of, it must first be remembered that at Community level the term does not have the meaning it may have had at national level in the various Member States and, in particular, does not mean sectoral policies.
En kort historik över hur en europeisk industripolitik utarbetats omfattar fyra nyckelskeden under de senaste åren.
In the conventional sense of the term, such sectoral poli­cies involved adopting rules deviating from common law in order to favour a particular sector for strategic, social or commercial reasons.
För att förstå vad Europeiska unionens industripolitik in nebär bör det först och främst påpekas att detta be grepp på gemenskapsnivå inte har samma betydelse som det kan ha haft på det nationella planet i de olika medlemsstaterna; särskilt gäller detta betydelsen av be greppet sektorsåtgärder.
The Union does not pursue such policies for industry be­cause:
Meddelandet innebar särskilt följande:
— it made a clear distinction between the responsibility of companies and that of the authorities.
— En klar åtskillnad mellan företagens respektive den offentliga sektorns ansvar.
The role of the latter should primarily be to create a favourable and dynamic environment for industrial develop­ment;
Den señares roll skall fram för allt vara att skapa ett gynnsamt och dynamiskt klimat för industriell utveckling.
— they have proved to be of little effect in practice.
Unionen undviker följande industripolitiska åtgärder:
— it broke with the defensive and protectionist sectoral approaches too often pursued in the past;
— En brytning med de defensiva sektorsåtgärder och den protektionism som alltför ofta vidtagits tidigare.
Everyone knows examples of billions of ecu of taxpayers' money spent to keep alive companies in structural deficit but which do not produce a lasting recovery for the companies concerned;
— Åtgärder som vid praktisk tillämpning visat sig föga effektiva.