natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Moreover, only some indicators of LCSP relate to quality of life.
Dessutom har bara en del av LCSP-indikatorerna att göra med livskvalitet.
Quite similarly, also the United Nations Centre for Human Settlements (Habitat), Indicators Programme, defined a large list of social indicators to be collected at national as well as at regional and urban levels in the world countries (Europe included).
I likhet med detta fastställde FN:s centrum för boende- och bebyggelsefrågor (Habitat), inom ramen lor Indicators Programme, en omfattande förteckning över sociala indikatorer som skall samlas ihop på nationell såväl som på regional nivå och storstadsnivå i länder över hela världen (inbegripet Europa).
On 1997 the Indicators Programme has collected results for 113 countries and 181 cities through Asia, Latin America, Eastern Europe, the Pacific and every other regions of the world.
För 1997 har man inom Indicators Programme samlat in uppgifter för 113 länder och 181 städer i Asien, Latinamerika, Östeuropa, Stillahavsregionen och resten av världen.
The most important empirical comparative research on the field of quality of life in European cities is currently going on by the EU, DGXVI.
Den viktigaste empiriska jämförande forskningen på området för livskvalitet i europeiska städer utförs för närvarande av EU:s GD XVI.
The aim of the study, named Urban Audit, is to design a series of indicators to be applied to 58 European cities and conglomerations as well as to selected areas or districts within these cities.
Syftet med EU:s stadsmiljöstudie är att utforma en rad indikatorer som skall tillämpas på 58 europeiska städer och tätorter samt på utvalda områden eller distrikt inom dessa städer.
A preliminary study on the availability and need of urban indicators has been prepared by Poulain (1997).
En inledande studie om tillgången på och behovet av storstadsindikatorer gjordes av Poulain (1997). OECD:s publikation, "Better understanding our cities: the role of urban indicators" utgör ett annat viktigt metodologiskt bidrag.
The report surveys the state of the art in designing and using urban indicators and calls attention to specific types of indicators, in particular, cross-sectional, that need to be developed.
I rapporten undersöks hur långt forskningen har kommit när det gäller utformning och användning av storstadsindikatorer, och man drar uppmärksamheten till speciella typer av indikatorer som behöver utvecklas, i synnerhet sektorsövergripande indikatorer.
In order to avoid overlapping with larger projects the report for the Committee of the Regions is not oriented to define a new general list of social indicators or to collect empirical data.
För att undvika överlappning med större projekt är Regionkommitténs rapport inte inriktad på att fastställa en ny allmän förteckning över sociala indikatorer eller på att samla empiriska data.
Indeed, it is finalised to the identification of the emerging aspects of quality of life in the modern society, as well as to the analysis of some methodological problem linked to the construction of indicators.
Syftet med den är att fastställa nya aspekter på livskvalitet i det moderna samhället samt att analysera vissa metodologiska problem som är kopplade till utformningen av indikatorer.
Nevertheless, some empirical data are reported, mainly to describe some trends and to test the quality of the indicators.
Icke desto mindre förmedlas vissa uppgifter, i huvudsak för att beskriva tendenser och testa indikatoremas kvalitet.
Toward the individuation of indicators
Mot enskilda indikatorer
There is still a large discrepancy between the theoretical debates on the quality of life reviewed above and the current use of indicators which fail to capture its complexity.
Det finns fortfarande stora skillnader mellan den ovannämnda teoretiska diskussionen om livskvalitet och den aktuella användningen av indikatorer som inte avspeglar livskvalitetens beskaffenhet.
A large number of different attempts have been undertaken to measure quality of life.
Ett stort antal försök har genomförts för att mäta livskvalitet.
Basic ones can be differentiated by at least two approaches: questioning the population on the more subjective aspects of the quality of life, or building indicators from secondary statistics with the aim of defining objective measures.
I stort sett kan man skilja mellan följande två angreppssätt: utfrågning av befolkningen om de mer subjektiva aspektema på livskvalitet och utformning av indikatorer från andrahandsstatistik i syfte att definiera objektiva mått.
On the methodological approach and the first results of this research see the last N.U.R.E.C, LCSP - interim Report, Duisburg, January 1995.
Angående använda metoder och de första forskningsresultaten, se den senaste N.U.R.E.C.-rapporten, LCSP - Interim Report, Duisburg, januari 1995.
Such a research is a continuation of the I.S.I (International Statistical Institute) series titled International Statistics of Large Towns.
Forskningen är en fortsättning på I.S.Ls (International Statistical Institute) scric som går under namnet International Statistics of Large Towns.
Another study based on questionnaires and quite similar to LCSP is the research of the Population Crisis Committee (1990) about the quality of life in the 100 largest World Metropolitan Areas.
En annan studie som grundar sig på frågeformulär och som påminner om LCSP är befolkningskiiskommitténs (1990) forskning om livskvaliteten i de 100 största storstadsområdena i världen.
From a methodological point of view, major issues emerge not only from the definition and conceptualisation of quality of life, but also from the "urban" dimension of the study.
Ur metodologisk synvinkel uppkommer viktiga frågor dels vid definitionen av och uppfattningen om livskvalitet, dels genom studiens stadsinriktade dimension.
In particular, there are three sets of issues.
I synnerhet finns det tre problemställningar.
The first one concerns the demarcation of the city as spatial, social, economical and political unit.
Den första gäller stadens avgränsningar som rumslig, social, ekonomisk och politisk enhet.
Tiie spatial demarcation always takes a central role but many of the methods available are not suitable for a permanent observation of the cities even if they are based on administrative units, like in the Atlas of Agglomerations in the European Union (NU.R.E.C. 1994).
De rumsliga avgränsningarna har alltid en central roll, men många av de tillgängliga metoderna är inte lämpliga för fortlöpande observation av städer även om dessa är baserade på administrativa enheter, exempelvis enligt atlasen över Europeiska unionens tätorter (N.U.R.E.C. 1994).
The second aspect refers to the internal differentiation of the city which is frequently not considered although everyone knows that large differences exist within each city.
Den andra aspekten hänför sig till stadens inre skillnader som ofta inte beaktas trots att det är allmänt känt att det finns stora skillnader inom varje stad.
These differences can influence the quality of life of a city so lastingly that these differences should be taken into account at any rate by the development of an indicator system.
Dessa skillnader kan påverka livskvaliteten i en stad i så stor utsträckning att de måste beaktas vid utveckling av ett indikatorsystem.
Therefore, when considering indicators it is necessary not only to use arithmetic average values but also measures of dispersion.
Därför är det nödvändigt när man beaktar olika indikatorer att inte enbart ta med aritmetiska medelvärden utan också ta hänsyn till spridningsmått i analysen.
The third aspect relates to the fact that even if the city is considered as a unit, this cannot be regarded without its geographical context.
Den tredje aspekten innebär att även om staden betraktas som en enhet kan den inte beaktas utanför sitt geografiska sammanhang.
The quality of life is determined not only by the city itself, but also substantially influenced by the surrounding environment.
Livskvaliteten styrs inte bara av staden utan bestäms också till stor del av den omgivande miljön.
The environment should be evaluated as a multi-dimensional factor including the political, cultural and economical contexts within which the city is operated.
Alla miljödimensioner måste beaktas, i synnerhet det politiska, kulturella och ekonomiska sammanhang som omger staden.
As a matter of example, it is clear that the services and facilities existing in a city do not serve only its local population but also that of its catchment area.
Till exempel är det uppenbart att stadens tjänster och möjligheter står till förfogande både för de egna invånarna och för upptagningsområdets invånare.
Equally, the geographical location of a city has major repercussions on connectivity and through traffic which in turn affect the physical environment.
Likaså får stadens geografiska belägenhet stora effekter på förbindelserna till och från staden, samt genom trafiken, som i sin tur påverkar den fysiska miljön.
With these considerations in mind, the next section illustrates some of the additional issues, which need to be taken into account when creating robust and dataparsimonious indicators in terms of both data availability and comparability of the results.
Mot bakgrund av dessa överväganden får nästa punkt illustrera några av de ytterligare frågor som måste beaktas när det gäller att utforma kraftfulla och informationseffektiva indikatorer både vad gäller informationstillgänglighet och resultatens jämförbarhet.
General socioeconomic development
Allmän socioekonomisk utveckling
Each study of quality of life contains indicators regarding the socioeconomic situation of the population.
Varje studie över livskvaliteten innehåller indikatorer för befolkningens socioekonomiska situation.
Their assessment however, varies.
De olika bedömningarna varierar dock.
An atlas published in Germany (Korzak 1995) showing and analysing quality of life on a regional basis, lays only little stress on the socioeconomic situation since only approximately 20% of its indicators consider this sector.
I en atlas publicerad i Tyskland (Korzak 1995) som visar och analyserar livskvalitet utifrån regionala grunder, läggs bara liten vikt vid den socioekonomiska situationen eftersom bara ungefär 20 % av indikatorerna rör det området.
By contrast, most case studies or the project "Urban Audit" of the EU take into account the socioeconomic aspects to a far greater extent.
Däremot tas i de flesta av EU:s fallstudier och i stadsmiljöstudien betydligt större hänsyn till de socioekonomiska faktorerna.
Socioeconomic indicators are undisputed the focal part of each study.
Socioekonomiska indikatorer är obestridligen det centrala i varje studie.
They have an essential influence on the scope of action of the individual.
De har ett betydande inflytande över individens handlande.
In principle, a solid economic basis cannot be equated with a higher level of quality of life.
I regel kan en solid ekonomisk grund inte jämställas med högre livskvalitet.
A sound financial basis however, leads to larger potential of action.
En god ekonomisk grund leder dock till större handlingsmöjligheter.
The socioeconomic situation has thus rather to be understood as a limiting element.
Den socioekonomiska situationen kan således snarast tolkas som en begränsande faktor.
Even if a city offers attractions such as many theatres, good restaurants etc. the question arises to what extent the population is in a position to make use of these facilities.
Även om en stad erbjuder lockelser såsom många teatrar, bra restauranger osv., kan man undra över i vilken utsträckning befolkningen har möjlighet att använda sig av dessa tjänster.
To answer this question it is not sufficient to ascertain the arithmetic average but certain tools are necessary measuring the distribution of the socioeconomic indicators within the population.
För att besvara denna fråga räcker det inte att ta reda på medelvärdet utan man behöver vissa verktyg för att kunna mäta fördelningen av de socioekonomiska indikatorerna inom befolkningen.
Only then the degree of the potential demand for advanced services can be determined.
Först då kan graden av potentiell efterfrågan på avancerade tjänster fastställas.
unemployment, and income.
Rent allmänt omfattar nyckelindikatorema förvärvsarbete, arbetslöshet samt inkomst.
As reliable information on the latter is often difficult to gather, an often used proxy indicator is home ownership.
Eftersom det ofta är svårt att få tag i pålitlig information om inkomster, använder man istället ofta bostadsägande som indikator.
Gainful employment gives significant information relating to economic life and economic development.
Förvärvsarbete ger viktig information om det ekonomiska livet och den ekonomiska utvecklingen.
Moreover, its importance goes beyond economic issues as gainful employment guarantees not only one's living but plays also an important part in the self-development of the individual.
Dessutom sträcker sig betydelsen utanför de ekonomiska frågorna eftersom förvärvsarbete inte bara är en garanti för uppehället utan även spelar en viktig roll för individens egna utveckling.
Apart from this direct influence on the individual quality of life there are indirect effects as well.
Utöver detta direkta inflytande på den enskildes livskvalitet ger det också indirekta effekter.
A powerful economy grants a region high tax receipts.
En kraftfull ekonomi leder till höga inkomster i form av skatt för en region.
In Germany income tax is the most lucrative kind of tax from which benefit both Federation and Länder.
I Tyskland är inkomstskatten den skatt som inbringar mest och som både förbundsstaten och delstaterna drar nytta av.
By legislation one part of these receipts is distributed to the communities where it can be invested into the local infrastructure and thus leads to an improvement of quality of life of the population.
Enligt lag delas en del av dessa intäkter ut till samhället där de kan investeras i den lokala infrastrukturen och därmed skapa bättre livskvalitet för befolkningen.
Unemployment rate.
Arbetslöshet.
This indicator sums up the economic problems of a region and involves at the same time a high conflict potential within the population.
Denna indikator sammanfattar en regions ekonomiska problem och innebär samtidigt omfattande potential för konflikter inom befolkningen.
It is not an abstract quantity but has substantial influence on the situation of those affected and their families.
Det är inte något abstrakt mått utan har stort inflytande över situationen för de drabbade och deras familjer.
Resulting economic and social conflicts cannot be avoided.
Ekonomiska och sociala konflikter som följd går inte att undvika.
Emotional pressure has to be added, in particular when unemployment lasts long-term.
Till detta måste man lägga den känslomässiga stressen, i synnerhet när arbetslösheten blir långvarig.
Subsequently unemployment becomes a serious personal problem and at the same time a challenge of society.
Arbetslösheten blir följaktligen ett allvarligt personligt problem samtidigt som det är en utmaning för samhället.
For the person affected high financial losses are involved leading to the reduction of social contacts, conflicts within the family and sometimes even to deterioration of health.
För den drabbade innebär den stora ekonomiska förluster vilket leder till färre sociala kontakter, konflikter inom familjen och ibland till och med försämrad hälsa.
For the government unemployment means a considerable cost factor.
För staten medför arbetslösheten stora kostnader.
For this reason, the reduction of the unemployment rate and the achievement of full employment are focal points of every policy.
Därför står minskad arbetslöshet och full sysselsättning i centrum för alla politiska handlingslinjer.
The unemployment rate is undisputedly one of the most important and indispensable indicators within a system enabling the observation of quality of life in cities.
Betonas bör dock att internationella jämförelser med dessa indikatorer är problematiska, eftersom definitionen av arbetslöshet varierar mellan olika länder i Europa.
It has to be underlined however, that there are considerable problems in international comparisons on these indicators, since the definition of unemployment varies between the European nations, and even within the same country it may be changed very often to suit political needs.
Även inom samma land kan definitionen ändras mycket ofta för att passa politiska behov.
Hence, longitudinal analyses of unemployment rates are complex both within and across countries.
Således är longitudinella analyser av arbetslösheten komplexa, både inom och mellan olika länder.
Having said that, this indicator has important advantages such as being currently and regularly available at short survey intervals.
Denna indikator har dock betydande fördelar som t.ex. att man ofta och med jämna mellanrum har tillgång till dessa uppgifter eftersom nya undersökningar görs med korta intervall.
National surveys of the Statistical Bureau, micro census and the publication of the relevant special authorities can supply the necessary statistical data.
Statistikbyråemas nationella studier, mindre statistiska kartläggningar och publikationer från relevanta myndigheter kan bidra med de statistiska uppgifter som behövs.
The field of social-economic indicators comprises also the personal pecuniary circumstances that are considerably influenced by the level of income.
Socioekonomiska indikatorer innefattar även den personliga ekonomiska situationen som till stor del påverkas av inkomstens storlek.
Income data is however notoriously difficult to collect and therefore, a convenient proxy variable to assess, in Western countries where private property is highly valued, the level of household wealth is home ownership.
Inkomstuppgifter är erkänt svåra att samla in och i västvärlden, där privat egendom värderas högt, är därför bostadsägande en bra alternativ variabel för att bedöma hushållens välstånd.
In most European states this indicator is ascertained in the frame of the census and is thus available on the regional level of cities at intervals of several years.
I de flesta europeiska stater är denna indikator fastställd inom ramen för folkräkningen och är således tillgänglig för städerna på regional nivå med några års mellanrum.
In Germany the results of sample surveys can additionally be provided.
I Tyskland kan man dessutom fl tillgång till urvalsfolkräkningar.
As discussed later, comparability of this variable across countries must also take into account differing social and cultural values, and therefore its not without complexity.
Såsom framkommer senare måste man vid jämförelser av denna variabel mellan olika länder även ta hänsyn till olika sociala och kulturella värderingar, vilket gör den till en relativt komplex indikator.
choice for advanced producer service centres such as financial and legal services.
Staden är den perfekta platsen för avancerade centra för produktionstjänster såsom finansiella och juridiska tjänster.
In these fields, the city appears as a supplier since it is one of its very own functions to provide all these services.
På dessa områden framstår staden som en leverantör eftersom det är en av dess verkliga funktioner att tillhandahålla alla dessa tjänster.
The study of quality of life in Germany (Korzack, 1995) incorporated cities and established at a regional level an index to characterise the range of services of the individual regions.
I studien av livskvalitet i Tyskland (Korzack 1995) som omfattade städer upprättades ett index på regional nivå för att karakterisera de enskilda regionemas tjänster.
Among the 543 regional units, exclusively large cities take the first 30 places.
Bland de 543 regionala enheterna intar uteslutande stora städer de 30 främsta placeringarna.
The broad range of services available in the city is one of the criteria through which the town differs from rural areas.
Den stora bredden på tjänster i städerna är en av de faktorer som gör att städerna skiljer sig från glesbygden.
At the same time a certain dependency arises because many services are only available in the centres.
Samtidigt uppkommer ett viss beroende eftersom många tjänster endast finns att tillgå i centrumen.
It has to be stressed however, that the range of services in cities is not homogenous.
Det bör dock betonas att bredden på tjänsterna i städerna inte är densamma överallt.
There are considerable differences between the individual cities in relation to their size, structure, and specialisation.
Det föreligger stora skillnader mellan enskilda städer i förhållande till hur stora de är, vilken struktur de har och vad städerna specialiserat sig på.
For example, there is generally a much higher concentration of services in university cities or cultural and administrative centres.
Det finns till exempel i allmänhet en betydligt högre koncentration av tjänster i universitetsstäder eller kulturella och administrativa centra.
A great number of indicators can be used in order to describe the services of a city.
Ett stort antal indikatorer kan användas för att beskriva tjänstenia i en stad.
The most important domains relating to this issue are commerce, education, culture, entertainment, hotel and restaurant business as well as health care.
De viktigaste områdena här är handel, utbildning, kultur, underhållning, hotell- och restaurangbranschen samt hälso- och sjukvård.
It implies a great variety of services.
Handel omfattar en mängd olika tjänster.
Besides the goods of everyday consumption, medium- and long-dated products are available in the cities.
Förutom de dagliga konsumtionsvarorna finns också varor med medellång eller lång livstid att få tag på i städerna.
Two lines of development can be identified leading to serious problems for the cities: the growing uniformity of the central parts of the towns caused by the globally operating chain trades one the one hand and the persistent relocation of business to peripheral areas on the other hand.
Man kan urskilja två utvecklingslinjer som leder till allvarliga problem för städerna, nämligen den allt större likheten mellan de olika städemas centrala delar till följd av de globala företagskedjoma å ena sidan och, å andra sidan, den ständiga utflyttningen av företag till ytterområden.
In this respect, it would be of great interest to observe the variety of future trends by means of suitable indicators.
I detta hänseende vore det av stort intresse att studera olika framtida tendenser genom ändamålsenliga indikatorer.
However, for current surveys those indictors are rather unsuitable since problems mainly occur in the field of data collection.
För aktuella studier passar dessa indikatorer inte särskilt bra eftersom problemen huvudsakligen uppstår under insamlandet av data.
One of the principles of German policy is to grant general access to education.
En av principerna för de tyska handlingslinjerna är att ge alla tillgång till utbildning.
Not all processes within the educational sector can be measured because in principle, it takes place everywhere, in everyday life as well as in the family.
Det är inte alla processer inom utbildningssektom som kan mätas eftersom inlärningen i princip sker överallt, både i det dagliga livet och inom familjen.
Statistics have therefore to be limited to quantitative aspects such as information about the number of pupils and students, exams passed etc. It can be started from the assumption that in the cities there are many opportunities to attend schools providing general education.
Statistiska uppgifter måste därför vara begränsade till kvantitativa aspekter såsom information om antal elever och studenter, godkända tentamina osv. Man kan utgå från antagandet att det i städerna finns många möjligheter att gå på skolor som ger grundläggande allmän utbildning.
For this reason, these data are only of secondary importance to the analysis on the city level.
Därför är dessa uppgifter bara av sekundär betydelse för analysen på stadsnivå.
In comparison, indicators representing secondary schools and possibilities for further education such as industrial schools and universities are much more significant.
Däremot är indikatorer för högstadie- och gymnasieskolor och möjligheter till fortsatt utbildning som t.ex. yrkesskolor och universitet mer betydande.