natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Local authorities in Germany now look with special interest at the Netherlands, and particularly the Tilburg model, which appears to have acquired a cult status in Germany (Klages and Löffier 1996). During the same period, Tilburg initiated a process of change that has led to a situation where the commune is less interested in the logic of internal production and more in the social environment.
Lokalförvaltningarna i Tyskland studerade utvecklingen i Nederländerna med stort intresse, framför allt Tilburgmodellen som närmast blivit kult i Tyskland (Klages & Löffler, 1996). Under samma period påbörjade kommunen Tilburg en rad förändringar som innebar att förvaltningen fäste mindre vikt vid den intema produktionen och mer vikt vid det omkringliggande samhället.
In many other communes, one can observe comparable trends involving interactive district administration, communicative decisionmaking, policy coproduction, etc.
I många andra kommuner har en liknade utveckling kunnat skönjas, med bl.a. interaktiv stadsdelsförvaltning, kommunikativt beslutsfattande och medbestämmande inom politiken.
Generally, local administration in the Netherlands in the 1990s has been going down a path already trodden by Germany in the 1980s.
Under 90talet valde lokalförvaltningarna i Nederländerna en väg som motsvarande organ i Tyskland slog in på redan under 80-talet.
The 1980s were years when the concept of new public management was accepted with enthusiasm in Dutch local government.
80-talet var det årtionde då begreppet "nytt offentligt ledarskap" möttes med stor entusiasm i den nederländska lokalförvaltningen.
During that decade, local administrations had to adjust first and foremost to tighter public purse strings, with substantial savings having to be made in local government expenditure.
Under detta årtionde tvingades förvaltningen framför allt att vänja sig vid minskade resurser och det krävdes omfattande besparingar i kommunemas budget. Besparingskravet var extra viktigt eftersom de nederländska
This requirement was all the more powerful as Dutch local authorities were dependent on the central authorities for a substantial part of their income.
kommunerna var starkt finansiellt beroende av de centrala myndigheterna. Besparingskraven föranledde också stora omstruktureringar av förvaltningen.
A politicoadministrative culture characterized by growthsharing now had to be turned into a culture characterized by savings and structural cutbacks in funds available.
En tillväxtfördelande forvaltningskultur var nu tvungen att förvandlas till en kultur präglad av besparingar och strukturella budgetnedskärningar.
The development of a new set of instruments was influenced by the Zeitgeist of neo-liberalism and market thinking.
Utfoimningen av nya styrinstrument påverkades också av den nyliberala tidsanda som satte marknaden i centrum.
There was a favourable climate for this in the Netherlands, although less so than in the United Kingdom and the United States.
Det fanns ett gynnsamt klimat för dessa idéer även i Nederländerna, om än i mindre skala än i Storbritannien och USA.
Terms such as deregulation and privatization began to crop up in discussions. Classical bureaucratic modes of operation were observed with growing scepticism.
Avregleringar och privatisering blev populära begrepp i den politiska debatten och man såg med allt större skepsis på den traditionella byråkratin.
The idea of new public management was taken up in writing and in discussions with growing enthusiasm, and the culture and instruments of private enterprise became a shining example for the authorities (Hood 1991).
Det nya offentliga ledarskapet utformades med allt större entusiasm i skrift och i tal och man framhöll kulturen inom näringslivet och dess styrinstrument som goda exempel vilka myndigheterna borde ta efter (Hood, 1991).
Concepts such as contract management, product-oriented budgetting, management evaluation, quantifiable policy goals, indicators, and benchmarking began to seep into the vocabulary of local administration.
Begrepp såsom "contract management", produktbudgetering, ledningsgrappsrapporter, mätbara politiska mål, statistiska indikatorer och jämförande analys ("benchmarking") började att diskuteras även inom kommunerna.
The reference points for discussions lay outside the higher authorities and were to be found in business life and business administration.
I den politiska debatten utgick man från situationen inom näringslivet samt tillämpade ett företagsekonomiskt tänkande, i stället för att följa de principer som styrde överordnade myndigheters verksamhet.
The rapprochement between public and private sectors stemmed from an admiration for the 'codes' of private enterprise, whilst private investors were also badly needed by public players to develop ambitious, large-scale urban schemes.
Den offentliga och privata sektorn närmade sig varandra, delvis på grund av den beundran som fanns för sättet att sköta verksamheten inom näringslivet.
Attractive inner-city designs, buildings with a strong identity, and innovative architecture became the common
Den offentliga sektorn var också i starkt behov av privata investerare för sin ambitiösa och storskaliga stadsplanering.
denominators of this planning approach. They became the expression of a new urban enthusiasm shared by a wide spectrum of politicians.
Attraktiva innerstäder, fler profilbyggnader som blir kännetecken i stadsbilden och en nyskapande arkitektur blev minsta gemensamma nämnare för denna typ av stadsplanering som gav uttryck för en ny storstadsentusiasm med brett politiskt stöd.
In the Labour Party, which held a strong position in city councils during the 1980s, there was even talk of a 'return to alderman socialism' (Depla and Monasch 1994).
Inom det nederländska arbetarpartiet PvdA, som hade en stark ställning i storstädemas kommunfullmäktige i slutet av 80-talet, talades om en "återgång till lagstiftarsocialismen" (Depla och Monasch, 1994).
The 1990s have seen Dutch local authorities once more going in search of the forgotten citizen.
Under 90talet gick de nederländska kommunerna på jakt efter den förlorade medborgaren.
The local council elections of 1990 created shock waves.
Valresultaten i 1990 års kommunalval spred chockvågor i samhället.
In a number of local authorities, urban regeneration projects had been severely criticized, and this was reflected in the outcome of those elections.
De storstadspolitiska förnyelseprojekten hade varit mycket omdiskuterade i ett antal kommuner och detta slog också igenom i valresultatet.
The Labour Party lost ground everywhere, but particularly in municipalities where it had championed urban-renewal schemes.
Arbetarpartiet PvdA tappade väljarstöd i hela landet, men allra mest i de kommuner där de varit en pådrivande kraft bakom den storstadspolitiska förnyelsen.
The turnout was also lower than expected, falling on average throughout the Netherlands from 73 per cent to 62 per cent.
Valdeltagandet sjönk dessutom kraftigt i hela landet, från 73 % till 62 %.
In some communes fewer than 50 per cent of the electorate came to the ballot box.
I vissa stora kommuner gick färre än 50 % av väljarna till valurnorna.
As a further aspect of the reaction, great importance was attached to plans to change the way politics and the administration were run (Gilsing 1994; Depla' 1995).
Som en reaktion på detta började de nederländska kommunerna att uppmärksamma projekt som syftade till att förnya politiken och kommurifönraltaingen (Gilsing, 1994; Depla, 1995).
Efforts of every description were made to win back the ordinary citizen.
Jakten på den förlorade medborgaren tog sig en rad uttryck.
The focus of attention was not on formal institutions, but on actual decision making (within a given institutional structure).
Man fokuserade inte på den formella organisationen, utan uppmärksammade i stället det faktiska beslutsfattandet (inom en given institutionell struktur).
Every attempt was made to give citizens (or, at any rate, the views of citizens) a prominent place in the decision making process.
Man gjorde allt för att medborgarna (eller åtminstone deras åsikter) skulle spela en viktig roll i beslutsfattandet.
One of the methods of achieving this was via all sorts of civic polls and surveys that had been developed in many communes in the recent past (Depla and Schalken 1996).
Man genomförde exempelvis olika slags enkätundersökningar riktade till allmänheten och många kommuner har därefter tillämpat denna metod (Depla och Schalken, 1996).
Instead of, or in addition to, consultation procedures, which had given citizens a say in public affairs, the Dutch authorities now frequently turned to 'interactive' decisionmaking, 'open-plan procedures', coproduction, and so on.
I stället för eller som komplement till politiskt medbestämmande valdes ofta metoder för interaktivt beslutsfattande, öppen planering, samarbete och dylikt.
Local government's role became primarily that of a process manager.
Därigenom intog kommunen framför allt rollen som förvaltare av beslutsprocessen.
The intention was largely to leave the process of reaching a consensus to the parties concerned.
Syftet var främst att överlåta åt de berörda partema att nå samförståndslösningar.
These concepts fitted in perfectly well with the ancient Dutch traditions of improvisation, consultation, compromise, consensus, and a heavy reliance on civil society.
Dessa begrepp passar till syvende och sist mycket väl in i den urgamla nederländska traditionen med "att ge och ta", samråd, kompromisser och samförståndslösningar på många håll i samhället.
For the rest, we have to remember that a number of cherished objectives are not attainable without the active involvement of ordinary citizens, particularly in respect of the conduct and management of public affairs.
Man bör också betänka att vissa av myndighetemas mål inte kan uppnås om inte medborgarna deltar aktivt i beslutsprocessen, särskilt när det är fråga om underhåll och förvaltning av offentliga platser.
In the meantime, the growing tendency in some communes to resort to coproduction and interactive decisionmaking led to a review of the forms of local administration that developed in the 1980s.
Därefter har utvecklingen i riktning mot samarbete och interaktivt beslutsfattande också inneburit att vissa kommuner funderat över den egna organisationen, som utvecklades under 80-talet.
Even in Tilburg, which for many people was a shining example of successful new public management at local level, a permanent development process (POP) got under way, whereby local authorities became less obsessed with their own product-oriented philosophy and more concerned with questions of civic participation (Hendriks en Schalken 1997).
Till och med kommunen Tilburg, som många ansåg vara ett lysande exempel på hur det "nya offentliga ledarskapet" skulle utformas på lokal nivå, har påbörjat en "kontinuerlig utvecklingsprocess" som syftar till att göra den kommunala organisationen mindre produktinriktad och i stället satsa mer på medborgarnas deltagande i politiken (Hendriks och Schalken, 1997).
5.2 Micro-Level Experiments and Practices
Experiment och praxis på mikronivå
In addition to the general trends described above, there are many cases of micro-
Vid sidan om de allmänna trender som beskrivs ovan finns det många experiment på mikronivå som bör omnämnas.
level practices and experiments at subnational level that deserve to be mentioned.
Marknadsföring.
• Public marketing—The view has been taken that competition in different areas has increased because of the creation of the European internal market and the revolution in information and transport technologies.
Konkurrensen har skärpts på grand av fullbordandet av EU: s inre marknad och revolutionen på IT-området.
Dutch towns have in particular become increasingly aware that they are now in competition with one another, as well as with other towns in Europe.
Framför allt de nederländska städerna har blivit alltmer medvetna om att de konkurrerar med varandra och med andra städer i Europa.
With this awareness of competition, more and more attention has been paid to public marketing, that is the intensive monitoring of, and response to developments in those markets in which towns are active.
Denna medvetenhet har inneburit att de satsar mer på marknadsföring, dvs. intensiv kontroll av och reaktioner på utvecklingen på de marknader där städerna är aktiva.
Public marketing policy has often been carried out under advertising slogans such as ''HetNieuwe Rotterdam' or ''TilburgModerne Industriestadt. • Social regeneration—Public marketing is certainly 'biased' in favour of those localgovernment policy areas that can be termed 'hard', because of their crucial importance to the competitive position of towns.
Marknadsföringspolitiken har ofta kännetecknats av reklamuttryck som "Det nya Rotterdam"eller "Tilburg-den moderna industristaden".
This does not mean that the 'soft' edges of the urban fabric have been neglected.
Detta betyder dock ej att kommunalpolitikens "mjuka" verksamhet har försummats.
Ever since the third Lubbers Cabinet (which took office in 1989), a great deal of attention has been paid to social regeneration in Dutch towns.
Ända sedan Ruud Lubbers tredje regering (som tillträdde 1989) har de nederländska städerna fäst stor vikt vid att modernisera samhället.
The pathfinder in this areas has been Rotterdam, which has blazed a trail with its so-called 'Opzoomeracties'.
Staden Rotterdam med sina "Opzoomer-åtgärder" har varit pionjär på detta område.
The name Opzoomer refers to a street in Rotterdam where citizens have mobilised themselves in constructive, concrete ways to improve their living environment.
Opzoomerstraat är namnet på en gata i Rotterdam där medborgarna på ett konkret och konstruktivt sätt försökt att förbättra sin närmiljö.
Supported by the Rotterdam authorities, Opzoomen has, literally and figuratively, entered every nook and cranny of the city of Rotterdam and won subsidies from the national policy on social regeneration.
Opzoomer-åtgärdema har backats upp av Rotterdams kommunala myndigheter och har slagit igenom som arbetsmetod, både bokstavligen och bildligt, runtom i staden samt fått stöd inom ramen för den nationella politiken för samhällsmodernisering.
Major town policy is a strategy of local regeneration stimulated and aided by the national authorities; it finds expression and applications in rundown city areas and urban districts with special needs.
Denna politik bygger på en strategi på lokal nivå, med incitament och stöd från de nationella myndigheterna, för att modernisera eftersatta stadsdelar och andra storstadsområden med särskilda behov.
Major town policy is in reality an extension and expansion of the policy on social regeneration.
Storstadspolitiken är i själva verket en politik som syftar till en modernisering av samhället i bredare bemärkelse.
Whilst social regeneration drew inspiration from traditional urban-renewal policies in favour of rundown areas with poor infrastructures and social conditions, the major town policy also lays great emphasis on economic and urban revitalization.
Politiken för samhällsmodernisering byggde på en traditionell politik för eftersatta områden med underutvecklad infrastruktur och sociala problem. Storstadspolitiken syftar dessutom till
The major town policy thus aims at a combination of social, urban, and economic revitalization, with economic revitalization taking pride of place.
Denna politik kombinerar således en social, samhällelig och ekonomisk modernisering, med tonvikten lagd på den ekonomiska utvecklingen.
In July 1995 the four major towns together signed an agreement with the government on the major town policy (GSB).
Nederländernas fyra storstäder slöt en storstadspolitisk överenskommelse med centralregeringen i juli 1995.
The agreement covers the 1996-9 period.
Avtalet gäller för perioden 19961999.
To be able to benefit fully from the GSB, the local authorities have had to develop plans over a short period of time and submit these to the central government. • Debates on the future and scenario workshops—As we approach the end of the twentieth century, Dutch communes are showing a marked tendency to look
För att storstadspolitiken skall få största möjliga genomslag kommer kommunerna att utarbeta utvecklingsplaner på kort sikt och lägga fram dem för landets regering.
into the future and to project scenarios or visions of the future into the next few decades.
Debatter och seminarier om olika framtidsscenarier.
Examples of this are the memo Rotterdam 2005, the futuristic Arnhem 2015, and the Locale Agenda 21 Velsen (the last of these being primarily focused on the living environment).
Promemorian Rotterdam 2005, framtidsvisionen Arnhem 2015 och Lokal Agenda 21 för Velsen (som framför allt behandlar miljöfrågor) är bara ett fåtal exempel på detta område.
In planning debates on the future and in scenario workshops, the process has often been considered as important and sometimes even more important than the result.
I debattema och seminarierna om den framtida utvecklingen har processen ofta blivit lika viktig som resultatet, eller till och med viktigare.
The fact that social interest groups have been holding discussions with one another and with the local authorities on matters of public importance for the future is considered to be of value in itself.
Det anses vara värdefullt i sig att olika intressegrupper i samhället samtalar om frågor av framtida betydelse för allmänheten samt diskuterar med de lokala myndigheterna.
In towns such as Deventer, scenario workshops have been set up to reflect on long-term policies.
Stor uppmärksamhet har också riktats mot nya kreativa arbets- och diskussionsformer.
In Delft, a simulation game has been used to launch an unorthodox discussion between city councillors and top officials on teamwork.
I Delft har man spelat ett simuleringsspel för att få till stånd en okonventionell debatt om regionalt samarbete mellan kommunfullmäktiges ledamöter och högre tjänstemän.
In Zaanstad and Alkmaar, but also in Amsterdam and Rotterdam, attention has been focused on round-table discussions and on broad-based public discussions. • Interactive project development—Interactive project development differs from the scenario workshops and debates on the future described above as regards the extent to which the topics discussed are open or closed.
I Zaanstad och Alkmaar, men även i Amsterdam och Rotterdam, har man fört rundabordssamtal samt anordnat stormöten.
With interactive project developments, it is generally clear that a given project or provision is going to be implemented.
Det står i detta fall redan klart att ett visst projekt skall genomföras eller viss service tillhandahållas.
The interaction consequently concentrates on how best to implement the project or provision from a social point of view.
Samspelet består i att olika intressenter diskuterar hur projektet kan genomföras på bästa sätt ur samhällets synvinkel. Ett exempel är planeringen av Kop van Zuid i Rotterdam.
Inhabitants and organizations have been expressly invited to take part in discussions on the building of this new district in Rotterdam.
Stadens invånare och organisationer uppmanades uttryckligen att delta i diskussioner kring planeringen av denna nya och stora stadsdel.
Creative thinking has also gone into ways in which adjacent areas of the city might likewise benefit from the 'social return on investment'.
Under dessa diskussioner kom det fram en rad kreativa idéer, vars samhällsekonomiska investeringsavkastaing därefter kunde komma de kringliggande stadsdelarna till godo.
Another example is the traffic plan for inner-city Delft, which is likewise being developed interactively.
Ett annat exempel är trafikplanen för Delfis innerstad.
Interaction between individuals and the authorities in Delft has led to a plan being drawn up on the management and control of urban traffic.
Denna plan för stadens trafikleder har utarbetats i samverkan mellan Delfts medborgare och kommunala förvaltning. Ett tredje exempel är projektet med en nord-sydgående tunnelbanelinje i Amsterdam.
The Amsterdam Forum has brought together groups of citizens, supported by local planning and university experts, to discuss the northsouth- underground line.
Detta forum har utgjort plattform för diskussioner mellan olika grupper om den nord-sydgående tunnelbanelinjen och har fått stöd av expertis från kommunen och universiteten.
The topic has been discussed from different angles—first miniforum, then clusters of miniforums, and finally round-table discussions.
Frågan har diskuterats ur många olika synvinklar - först inom smågrupper, därefter i större grupper samt slutligen i form av ett rundabordssamtal.
The Amsterdam Forum's drive to win support has been so successful that the project has survived a referendum, which in itself is significant for a city where there has been much opposition to, and justifiable criticism of, underground planning in the past (see below). • Experiments with referendums—The Netherlands has no experience of referendums at national level, at least not yet.
Arbetet inom Amsterdam forumet med att vinna stöd för projektet har varit så framgångsrikt att det överlevt en folkomröstaing i frågan - vilket är ett gott betyg i denna stad, vars invånare tidigare bjudit stort motstånd mot planerade tunnelbanebyggen.
At local level, however, there have already been twenty or so experiments in recent years. Subjects vary from
Medborgarna har genom detta forum också fått möjlighet att framföra kritik på en rad områden (se nedan).
Page 241
• Försök med folkomröstningar.
the closing times of cafés (Leiden) and building on green polder land (Haarlem), to the establishment of city provinces (Amsterdam and Rotterdam), restricted car access to inner-city areas, the building of a new residential area, and the construction of an underground line (Amsterdam).
Frågorna har varierat och bland annat gällt stängningstiden för kaféer (Leiden), byggandet av gröna invallningsområden (Haarlem), inrättandet av storstadsprovinser (Amsterdam och Rotterdam) samt införandet av en bilfri innerstad, byggandet av ett nytt bostadsområde och anläggningen av en ny tunnelbanelinje (Amsterdam).
There have so far been more local referendums in the Netherlands than in Belgium, although the 'rules of procedures' in the former have not yet been legally established.
Hittills har fler folk omröstningar hållits i Nederländerna än i Belgien, men till skillnad från Belgien är de nederländska "spelreglerna" ännu inte reglerade i lag.
This makes referendums experimental in nature in the Netherlands.
Detta ger folkomröstningarna en prägel av att endast tillämpas på prov.
Many local authorities have drawn up their own rules on referendums, but there are big differences in turnout thresholds, required yes/no votes, the presentation of questions, reasons for not holding a referendum, etc.
En rad kommuner tillämpar lokala folkomröstaingsbestämmelser, vilket medför stora skillnader mellan olika kommuner i fråga om beslutsmässighet, spärregler, bestämmelser för hur man begär att en folkoniröstaing skall hållas, undantagsbestämmelser m.m.
What the different rules on referendums have in common, however, is that they are designed to ensure that advice is given and corrective measures taken.
Den gemensamma nämnaren för de olika folkormöstaingsbestämmelsema är att de i princip är rådgivande och syftar till korrigerande åtgärder.
In practice, efforts have frequently been made to ensure that nonbinding referendums become more binding.
I praktiken har man försökt göra icke-bindande folkomröstningar mer bindande.
This is to be achieved through a commitment to voluntarily accept the findings of a referendum; in other words, a local council may formally disregard the advice of the people, but it promises not to do so provided certain conditions are met (a full turnout and a big majority).
Detta kan ske genom att kommutaedningen lovar att rätta sig efter folkornröstningens resultat, förutsatt att vissa villkor uppfylls (tillräckligt högt valdeltagande och tillräcklig stor majoritet), även om politikerna formellt kan bortse från medborgarnas åsikter.