natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Increases in unemployment, there fore, are particularly evident in Objective 2 areas in three of the largest Member States — Germany, France and Italy — where rates rose significantly be tween 1989 and 1997, though they are equally apparent in Belgium and Sweden, where rates also went up.
Arbetslöshetens ökning är därför speciellt påtaglig i Mål 2-regioner i tre av de största medlemsstaterna — Tyskland, Frankrike och Italien — där arbetslösheten ökade påtagligt mellan 1989 och 1997, även om ökningarna är lika påtagliga Belgien och Sverige, där arbetslösheten också gick upp.
In Belgium, however, there have been falls in un employment in Objective 2 regions since 1994 as rates have declined generally.
I Belgien har emellertid arbetslösheten minskat i Mål 2-regionerna sedan 1994, samtidigt som arbetslösheten allmänt har gått ner.
This has been more marked in Spain, where there was a substantial rise in unemployment in such regions, as in the country as a whole, between 1989 and 1993, but where since then, and in 1996 and 1997 especially, rates have come down almost as fast as they increased previously. ously.
Detta har varit mer påtagligt i Spanien, där ar betslösheten i sådana regioner, liksom i landet som helhet, ökade markant mellan 1989 och 1993, men därefter, och särskilt under 1996 och 1997, har ar betslösheten minskat nästan lika snabbt som den tidigare ökade.
The problems, therefore, tend to show up predominantly in the labour market, in inadequate levels of employment and net job creation and relatively high rates of unemployment.
Problemen tenderar därför att huvudsakligen visa sig på arbetsmarknaden som otillräckliga sysselsätt ningsnivåer och skapande av för få arbetstillfällen och relativt hög arbetslöshet.
In 1997, just under 1 in 8 of the work force was unemployed in Objective 2 re gions taken together, an unemployment rate of 11.9% as against an EU average rate of 10.7%.
År 1997 var strax under 1 av 8 i arbetskraften arbetslös i Mål 2-regionerna som helhet, en arbetslöshet på 11,9% att jämföra med EU-genomsnittet på 10,7%.
Although the rate was higher in 1997 than in 1989 (11%), it was lower than in 1993 (12.3%) before the start of the present programming period.
Fastän arbetslösheten var högre år 1997 än år 1989(11%), varden lägre än år 1993 (12,3%) innan den nuvarande programperioden inleddes.
Moreover, it represents a better performance than in the Union as a whole, where the average rate was the same in 1997 as in 1993 and markedly higher than in 1989 (8.3%).
Dessutom är detta bättre än i unionen som helhet, där genomsnittet var detsamma 1997 som 1993 och markant högre än år 1989 (8,3%).
The gap in unemployment rates as compared with the EU average has, therefore, come down from 2.7 percentage points to only 1.2 percentage since 1989.
Arbetslöshetsgapet mot EU-genomsnittet här därför minskat från 2,7 procentenheter till enbart 1,2 procentenheter sedan 1989.
Reductions in unemployment between 1989 and 1997 occurred in Objective 2 areas in Denmark, the Netherlands and the UK, again in line with develop ments at the respective national levels.
Minskningar i arbetslösheten mellan 1989 och 1997 ägde rum i Mål 2-områden i Danmark, Nederländerna och Storbritannien, återigen i linje med den nationella utvecklingen.
3 The situation and trends in assisted regions these regions, rates in 1997 were between 6% and 9%, some way below the EU average of 10.7% areas and less affected by upturns in economic activity. ity.
Del 3 Läget och trenderna i stödregionerna de flesta fallen var detta emellertid lägre än i resten av landet.
Although most of this growth occurred in the first part of the pe riod between 1989 and 1993, it indicates that an important part of the reason for the rise in unemployment lies in an increase in labour supply.
Icke desto mindre har arbetslösheten tenderat att öka stadigt i Mål 5bområdena i alla medlemsstater, med undantag av Nederländerna och Storbritannien. tannien.
This depend ence on traditional industries, which was the main source of the structural problems in the Objective 2 areas, and the consequences which result from it, are illustrated by the fact that, in 1986, iron and steel and textiles and clothing accounted for 19% of employ ment in manufacturing in the areas, but for 40% of jobs lost over the period 1986 to 1992.
Detta beroende av traditionella branscher, som var huvudkällan till Mål 2-områdenas strukturella problem, och resultaten av detta, kan belysas med att år 1986 svarade järn och stål och teko för 19% av sysselsättningen i tillverkning i områdena, men för 40% av de jobb som förlorades mellan 1986 och 1992.
The structural changes affecting Objective 5b areas have also been the subject of a special analysis by the Commission, of a similar kind to that described above for Objective 2 areas.
De strukturella förändringar som påverkar Mål 5bområdena har också analyserats särskilt av kommissionen på samma sätt som beskrevs ovan avseende Mål 2-områdena.
Again, the analysis was focused on changes in manufacturing over the period 1989 to 1993.
Återigen var analysen inriktad på förändringar i tillverkning under perioden 1989 till 1993.
Moreover, in half the Objective 2 areas examined, de pendence on iron and steel, textiles and clothing and transport equipment was much more extreme, tnese industries accounting for more than 50% of manufacturing employment, and over 80% in some cases.
Dessutom var i hälften av de undersökta Mål 2områdena beroendet av järn och stål, teko och transportmedel ännu mer extremt — dessa branscher svarade för över 50% av sysselsättningen i tillverkning, i vissa fall över 80%.
At the same time, the analysis also revealed encouraging signs of growth in small enterprises (defined as those employing fewer than 20 people).
Samtidigt visar analysen också på uppmuntrande tecken på tillväxt i småföretag (definierade som dem med mindre än 20 an ställda).
Whereas large enterprises in Objective 2 regions are estimated to have lost some 270,000 jobs in net terms between 1986 and 1992, small enterprises gained over 20,000.
Medan de stora företagen i Mål 2-regionerna uppskattas ha förlorat omkring 270 000 jobb netto mellan 1986 och 1992, ökade sysselsättningen i små företag med mer än 20 000.
According to this study, while the number employed in manufacturing in the Union as a whole declined over the period, there was an increase, amounting to some 46,000, in the 41 Objective 5b areas covered,.
Medan sysselsättningen i tillverkning i unionen som helhet minskade över perioden, var det, enligt studien, en ökning som uppgick till ungefär 46 000 i de 41 Mål 5bområdena som studien täckte.
Much of this rise occurred in sectors where SMEs pre dominated, often in activities directly connected to the rural economy, such as the production of timber, the manufacture of wood products and furniture and of agri-foodstuffs.
Mycket av denna uppgång ägde rum i sektorer som domineras av SMF, ofta i verksamheter med direkt anknytning till landsbygdsekonomin, som timmerproduktion, träprodukter och möbler, samt livsmedel.
There was also a growth of employ ment in industries such as metal products and the processing of plastics and rubber.
Sysselsättning en växte också i branscher som metallprodukter och tillverkning av plast och gummi.
A large part of the increase, moreover, took place in production units employing fewer than 20 people, which are estimated to have expanded in number from 20,500 to 22,000 over the period in the regions covered.
En stor del av ökning en ägde dessutom rum i anläggningar med färre än 20 anställda, som uppskattas ha ökat i antal från 20 500 till 22 000 över perioden i de undersökta regio nerna.
The rural areas eligible for Objective 5b assistance, which face problems of generating new job opportunities as employment declines in agriculture, have significantly lower rates of unemployment than other parts of the Union.
De landsbygdsområden som är berättigade till stöd enligt mål 5b och som möter problem med att generera nya jobb när sysselsättningen i jordbruket går ner, har betydligt lägre arbetslöshet än andra delar av unionen.
In 1997, these averaged 7.8% as against the EU average of 10.7%.
År 1997 var den i dessa områden 7,8% att jämföra med EU-genomsnittet på 10,7%.
As in the rest of the Union, however, unemployment was higher in 1997 than in 1989, though in contrast to other regions, in cluding those with Objective 2 status, the rate rose steadily over the period, even during the recovery years from 1994 on.
Som i resten av unionen var emellertid arbetslösheten högre år 1997 än år 1989, fastän den i motsats till i andra regio ner, inklusive dem med Mål 2-status, ökade stadigt under perioden, även under åren med återhämtning från 1994 och framåt.
This possibly suggests that un employment, though relatively low on average, is be coming more structural in nature in Objective 5b
Detta kan möjligen antyda att arbetslösheten, även om den i genomsnitt är låg, håller på att bli mer strukturell i Mål 5bområdena och på verkas mindre av uppgångar i den ekonomiska aktiviteten. teten.
The above analysis indicates that there has been sig nificant progress in many of the regions assisted by
Analysen ovan pekar på att det har varit betydande framsteg i många av de regioner som stöds via EU:s strukturpolitik under den jämförelsevis korta perioden sedan 1989.
The Impact of Structural Funds on the Objective 1 regions: Summary of results from evaluation studies
Effekten av strukturfonderna på Mål 1regionerna: En sammanfattning av resultat från utvärderingsstudier
EU structural policies in the comparatively short pe riod since 1989.
Det finns också tecken på framsteg i Mål 2- och Mål 5b-områden.
In the priority Objective 1 regions, GDP per head, which is the main focal point of policy, has converged towards the Union average in virtually every case.There has been less progress, however, in respect of unemployment, where the gap with the rest of the Union has tended to widen slightly over this period.
Sedan 1989 har gapet i arbetslöshet mellan Mål 2områdena och resten av unionen, vilket ligger i politikens fokus, minskat betydligt, och år 1997 var genomsnittet i sådana regioner lägre än år 1993, medan det i resten av unionen var oförändrat.
This reflects the fact, as confirmed by Commission evaluation studies, that structural policies seem to have had their major effect on productivity, or GDP per person employed, which was generally well below that in the rest of the Union and was an important reason for their lagging development.
I Mål 5b-områdena, å andra sidan, där arbetslösheten nu är lägre än i resten av unionen, har den ökat något sedan 1994 och slutet på recessionen i unionen, vilket ställer arbetslöshetens strukturella element i blixtbelysning.
As a result, their competitiveness has improved which should favour job creation In the longterm by increasing their ability to achieve self-sustaining growth. In the shortterm, this has limited the effect on employment.
Samtidigt pekar emellertid mer detaljerade studier på att det i dessa områden, liksom i Mål 2-regioner, har varit en övergång till en mer diversifierad ekonomisk struktur, vilket är ett centralt mål för politiken.
The performance of assisted regions can be as sessed by using macroeconomie models to analyse the changes which have occurred since assistance has been given.
De stödda regionernas prestationer kan utvärderas med hjälp av makroekonomiska modeller för att analysera de förändringar som har inträffat efter det att stödet givits.
In other words, by comparing developments in the post-assistance period with those be fore and by estimating what would have happened had the trends observed in the preassistance period continued, an impression can be gained of the possible effect of the assistance.
Med andra ord, genom att jämföra utvecklingen efter stödet med den innan och genom att skatta vad som skulle ha hänt om trenderna som observeras innan stödet skulle ha fortsatt, kan ett in tryck av stödets möjliga effekt erhållas.
The estimates derived from this kind of trend analysis, however, need to be treated with caution, since they do not directly analyse the Impact of policy as such but Instead, by implication, attribute any divergence from previously observed trends to the effect of the measures implemented.
De skatt ningar som erhålls från en trendanalys av detta slag måste emellertid behandlas med försiktighet, efter som de inte direkt analyserar effekterna av politiken i sig, utan underförstått tillskriver de genomförda åt gärderna alla avvikelser från tidigare observerade trender.
It Is, therefore, assumed that there Is no change in the behavioural relationships observed in the past and that no new factors emerge during the post-assistance period, other than the introduction of the policy itself, to affect the outcome.
Det antas, därför, att inga förändringar i tidigare observerade beteendemönster inträffar och att inga nya faktorer som påverkar utfallet dyker upp under perioden efter stödet, annat än själva politi ken.
Both are very strong assumptions to make and, in reality, it is not possible to know what would have happened in the absence of Union support.
Båda antagandena är starka, och det är i verkligheten Inte möjligt att veta vad som skulle ha hänt i frånvaro av stöd från unionen.
Nevertheless, such analysis is instructive.
Icke desto mindre är en sådan analys lärorik.
A variety of macroeconomic models has been used to assess the effect of EU transfers on the key magnitudes of growth, investment and employment.
Ett antal makroekonomiska modeller har använts för att bedöma effekterna på nyckelvariabler som till växt, investeringar och sysselsättning av EU-transfereringar.
How ever, given the data which exist, the models can only really be applied effectively to analyse developments in individual Member States rather than in different re gions within countries.
Modellerna kan emellertid, givet till gängliga data, bara användas på ett ändamålsenligt sätt för att analysera utvecklingen i enskilda medlemsstater, snarare än i olika regioner i länder na.
This means, in this context, that their use is largely restricted to countries in which regions are wholly, or predominantly, assisted through Union structural policies, which means, in effect, Greece, Spain, Ireland and Portugal, in which all or most regions have Objective 1 status and which, since 1994, have also received transfers from the Co hesion Fund.
Detta betyder, i detta sammanhang, att användningen av modellerna i stort sett är begränsad till länder i vilka regionerna helt och fullt, eller till över vägande del, får stöd från unionens strukturpolitik, vilket innebär Grekland, Spanien, Irland och Portugal, i vilka alla eller de flesta regionerna har Mål 1status och som, sedan 1994, också fått transfereringar från sammanhållningsfonden.
In essence, the economic effect of EU assistance is twofold.
I huvudsak är den ekonomiska effekten av EU-stöd tvåfaldig.
In the first place, transfers from the Structural Funds add to income in the recipient regions, pro ducing a so-called Keynesian, or demand, effect on output and employment as the additional income is spent on goods and services.
För det första ökar transfereringar från strukturfonderna inkomsten i de mottagande regio nerna, vilket ger upphov till en s.k. keynesiansk ef fekt, eller, efterfrågeeffekt, på produktion och sysselsättning när den extra inkomsten spenderas på varor och tjänster.
Secondly, they are likely to increase productive potential in the region, which is the main aim of policy, by improving infrastructure, raising the skills of the work force and strengthening local business.
För det andra ökar de sannolikt regionens produktionspotetntial, vilket är politikens huvudsyfte, genom att förbättra infrastrukturen, höja arbetskraftens kvalifikationsnivå och stärka det lo kala näringslivet.
This latter type of impact Is much more difficult to assess than the first since many of the programmes and measures intro-
Den senare typen av effekt är mycket svårare att bedöma än den förra, eftersom många av de introducerade åtgärderna har en lång-
3 The situation and trends in assisted regions duced are longterm in nature and produce their full effect on the economy only after a number of years.
Del 3 Läget och trenderna i stödregionerna siktig karaktär och ger full effekt på ekonomin först efter ett antal år.
modern machinery, either way tending to raise the pro ductivity of labour.
rande anläggningar och utrustning med modernare ut rustning, vilket i bägge fallen ökar arbetsproduktiviteten.
Nevertheless, estimates suggest that, by 1999, around 800 thousand jobs, or the equivalent of 3'/2% of total employment, in the four main recipient countries will depend upon interventions from the Funds.
Icke desto mindre antyder skattningar att omkring 800 tusen jobb, motsvarande 3,5% av den totala syssel sättningen i de fyra mottagarländerna, kommer att ha skapats som ett resultat av fondernas interventioner fram till år 1999.
Different models focus more or less on one or other of these two effects.
Olika modeller fokuserar mer eller mindre på den ena el ler den andra av dessa två effekter.
The results of using three different kinds of model are summarised here: a largely Keynesian model, incorporating input-output techniques ('Beutel'), which focuses on the overall and sectoral effects of the stimulus to demand; a pure supply-side model ('Pereira') which focuses on the improvements in economic efficiency; and models which incorporate both demand and supply-side effects ('HERMIN' and 'QUEST').
Resultaten av att an vända tre olika slags modeller sammanfattas här: en hu vudsakligen keynesiansk modell som innefattar input-output-metoder ('Beutel'), som fokuserar på totaleffekten och sektorseffekter av efterfrågestimulansen; en ren utbudssidemodell ('Pereira') som fokuserar på förbättringarna i ekonomisk effektivitet; och modeller som In korporerar både efterfråge- och utbudseffekter ('HERMIN' och 'QUEST').
At the same time, Structural Fund transfers tend to give rise to large leakage effects through increasing imports, mostly from other EU Member States.
Pereira-modellen, som uteslutande fokuserar på utbud seffekter, användes för att undersöka fondernas effekter på Grekland, Portugal och Irland under perioden 1994 till 1999.
The Beutel model estimates that more than a quarter of the total amount of EU transfers to the four countries have effectively re turned to the other Member States in this way.
De erhållna resultaten liknar dem från Beutel-modellen; de vidtagna strukturella åtgärderna uppskattas ha ökat BNP med i genomsnitt med 0,4-0,6 procentenheter per år i Grekland och Irland och med 0,6-0,9 procentenheter årligen i Portugal.
The Beutel model was used to address the following re lated questions: how much of the economic growth in the Member States covered can be attributed to EU cofunded programmes (Community Support Frameworks or CSFs) and to EU grants?
Beutel-modellen användes för att angripa de följande relaterade frågorna: hur mycket av den ekonomiska till växten i de medlemsstater som behandlas kan tillskrivas de av EU samfinansierade programmen (Community Support Frameworks eller CSF) och EU-bidrag?
How have the CSFs affected macroeconomic development and the structure of ac tivity in recipient countries and, as part of this, what pro portion of EU transfers feeds through into domestic demand and output?
Hur mycket har CSF påverkat den makroekonomiska utvecklingen och näringsstrukturen i mottagarländerna och, som en del av detta, vilken andel av EU-transfereringama leder slår igenom i inhemsk efterfrågan och produktion?
How many jobs depend on structural policy measures?
Hur många arbetstillfällen är avhängiga av strukturpolitiska åtgärder?
How large are leakage effects through Imports from other parts of the EU?
Hur stora är läckagen via import från andra delar av EU?
In the HERMIN model, which explicitly Incorporates both demand and supply-side effects, the initial impact of intervention comes through the stimulus to demand since the effect on productive potential takes time to materialise.
I HERMIN-modellen, som explicit tar hänsyn till både ef terfråge- och utbudseffekter, kommer de initiella effekterna av interventionen genom efterfrågestimulans, ef tersom effekter på produktionspotentialen tar tid att realisera.
According to the model, however, the de mand stimulus has only a temporary effect in raising GDP growth and dissipates comparatively quickly.
Enligt modellen har emellertid efterfrågestimulansen enbart en temporärt höjande effekt på BNP-tillväxten, som försvinner relativt snabbt.
The lasting effects come from improvements in the conditions of production, which contribute significantly to in creasing productivity and competitiveness.
De bestående effekterna kommer ifrån förbättringar av produktionsvillkoren, som bidrar påtagligt till ökad produktivitet och konkurrenskraft.
According to the model, EU transfers during the two programming periods 1989 to 1993 and 1994 to 1999 are estimated to have increased GDP growth by an av erage of 0.9 percentage points in the first period and 1.0 percentage points in the second in Greece and Portugal, 0.8 and 0.6 percentage points in Ireland and 0.3 and 0.5 percentage points in Spain (Table 34).
Enligt modellen skattas EU-transfereringarna under de två programperioderna 1989 till 1993 och 1994 till 1999 ha ökat BNP-tillväxten med i genomsnitt 0,9 procentenheter under den första perioden och 1,0 procentenheter under den andra i Grekland och Portugal, 0,8 och 0,6 procentenheter i Irland och 0,3 och 0,5 procentenheter i Spanien (Tabell 34).
This compares with annual transfers from the Structural Funds equivalent to 3.2% of GDP for Portugal, 3.4% for Greece, 2.1% for Ireland and 1.1% for Spain.
Detta skall jämföras med årliga transfereringar från strukturfonderna motsvarande 3,2% av BNP i Portugal, 3,4% i Grekland, 2,1% i Irland och 1,1% i Spanien.
This implies that, in relation to the transfers received, the additional growth achieved was slightly less in Greece and Portugal than in the other two countries, which may re flect their greater tendency to import because of their narrower industrial base.
Detta innebär att tillväxtökningen i relation till de erhållna transfereringarna var något mindre i Grekland och Portugal än i de andra två länder na, vilket kan återspegla deras större tendens att importera på grund av en smalare industriell bas.
The addition to economic growth in the four countries largely arises from the increase in investment resulting directly from Structural Fund interventions.
Tillväxtökningen i de fyra länderna uppkommer I det stora hela från de ökade investeringar som är ett direkt re sultat av strukturfondernas interventioner.
On average, such transfers, together with the associated national contribution, were responsible for financing over 30% of total Investment in Ireland and Portugal and over 40% in Greece.
I genomsnitt svarade sådana transfereringar, tillsammans med de åtföljande nationella bidragen, för finansieringen av över 30% av de totala investeringarna i Irland och Portugal och över 40% i Grekland.
As a result, an increasing part of the capital stock in each of the four countries (23%) was attributable to Community transfers.
På så sätt kunde en allt större del av kapitalstocken i vart och ett av de fyra län derna tillskrivas transfereringar från gemenskapen.
The effect on GDP growth — which is broadly similar to that estimated by the Pereira model — Is larger at the beginning (because of the addition to demand) and smaller later on.
Effekten på BNP-tillväxten — som I grova drag påminner om den som skattades i Pereira-modellen — är stör re i början (beroende på tillskottet till efterfrågan) och mindre senare.
This is a result of the dissipation not only of the demand effect, but also of the supply-side one (because of negative labour market reactions).
Detta beror på att inte enbart efterfrågeeffekterna, utan också utbudseffekterna klingar av (på grund av negativa arbetsmarknadsreaktioner).