natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The OECD, for example, defines competitiveness as the ability of enterprises, economic sectors, regions, states and supra-national regions to generate a relatively high income and to achieve a high level of employment, whikt being exposed to international competition.
OECD definierar exempelvis konkurrenskraften som "företags, ekonomiska sektorers, regioners, staters och övernationella regioners förmåga att skapa en relativt hög inkomst och att uppnå en hög sysselsättningsnivå samtidigt som de är utsatta för internationell konkurrens".
The Committee of the Regions would, however, stress that the fundamental aim of regional competitiveness must be to help to create jobs in the long term and to promote sustainable economic development The Committee shares the views of the experts on the Consultative Group on Competitiveness who have pointed out that "a number of more specific goals, such as increasing profitability or share of world markets, must be regarded as subordinate to the fundamental goal of creating an economy based on high added value and providing a high level of employment.
ReK vill emellertid framhålla att huvudsyftet med ökad regional konkurrenskraft måste vara att långsiktigt bidra till skapandet av ny sysselsättning och att främja en hållbar ekonomisk utveckling. Kommittén ställer sig bakom den ståndpunkt som intas av experterna i den rådgivande gruppen för konkurrenskraft, nämligen att "vissa mer specifika mål, till exempel ökad lönsamhet eller större andelar av världsmarknaden, måste uppfattas som underordnade det mer grundläggande målet att skapa en ekonomi med stor värdetillväxt som möjliggör en hög sysselsättningsgrad.
One cannot therefore talk of a choice between competitiveness and social cohesion.
Det får heller inte vara fråga om ett val mellan konkurrenskraft och social sammanhållning.
The tensions which occur are bound up with deciding how to carry out the necessary adjustments and the timetable for making these adjustments"3.
Det verkliga problemet är hur och i vilken takt man skall göra de justeringar som krävs"3.
2.7 Consequently it is essential to remember that achievement of these goals of competitiveness depends on establishment, development and consolidation at the various geographical levels of production systems which are (a) sustainable and (b) able to generate wealth and channel a considerable part of such wealth to good effect.
2.7 Dessa anmärkningar innebär att dessa konkurrenskraftsmål endast har någon mening om det på olika geografiska nivåer skapas, utvecklas och etableras produktionssystem som är hållbara och som har förmågan att skapa välstånd och att tillgodogöra sig detta välstånd till en icke försumbar del.
2.8 In accordance with the principles underlying the construction of Europe, these goals should be pursued in a manner compatible with the strengthening of economic and social cohesion in the EU.
2.8 De principer på vilka det europeiska bygget vilar förutsätter dessutom att strävan att uppnå dessa mål är förenlig med en förstärkning av den ekonomiska och sociala sammanhållningen på europeisk nivå.
To put it another way, the success of the "winner regions" must not be achieved at the expense of the "loser regions"4.
Med andra ord får inte de "vinnande regionerna"4 nå framgång på bekostnad av de
Attention should also be drawn to the fact that internal disparities in the EU do not simply reflect different standards of living and lifestyles; they also risk creating an undesirable level of intra-EU competition, i.e. economic and social dumping.
"regioner som förlorar". Vidare bör vi här påminna om att skevhetema inom Europeiska unionen inte bara är ett uttryck för skillnader i levnadsstandard och livsstil utan även hotar att leda till större konkurrens än önskvärt inom Europa, det vill säga till ekonomisk och social dumpning.
2.9 On a broader level, the "European model", and in particular the social dimension of this model, must not be regarded as a handicap, as a constraint which has to be'tolerated.
2.9 Mer allmänt uttryckt får man inte på ett lättsinnigt sätt betrakta den europeiska modellen, och särskilt dess sociala dimension, som ett handikapp eller en belastning.
The European model reflects the values of European society and, for this reason, it should be defended; there should be no conflict between economy and society.
Å ena sidan inrymmer modellen de europeiska samhällsvärdena och det är därför viktigt att försvara den (inte spela ut ekonomin mot samhället).
The Commission communication rightly considers that the European model is a source of competitiveness in the long term: being able to call upon skilled, motivated, fit workers will increasingly provide the key to long-term competitiveness based on innovation and quality.
Å andra sidan gör man i meddelandet helt rätt i att betrakta modellen som en källa till hög konkurrenskraft på lång sikt: utnyttjandet av kvalificerad, motiverad och frisk arbetskraft kommer i ökande utsträckning att vara nyckeln till en långsiktig konkurrenskraft grundad på innovation och kvalitet.
essential to be competitive if we are to build a lasting, sustainable Europe, able to hold its own in die world of the future and to provide good living conditions, prosperity and social cohesion, rather than unemployment, social exclusion, disparities, poverty and insecurity.
Konkurrenskraften är betydelsefull för att vi skall kunna bygga ett bestående och hållbart Europa som bibehåller sin plats i morgondagens värld; ett Europa med goda levnadsförhållanden som kan erbjuda människor välstånd och social sammanhållning i stället för arbetslöshet, marginalisering, ökande skillnader, fattigdom och otrygghet.
Competitiveness must be regarded as a means, radier than an end.
Därför måste konkurrenskraften betraktas som ett medel och inte som ett ändamål.
Internationalisation, free trade, growth and sustainable development
Internationalisering, frihandel, tillväxt och hållbar utveckling
3.1 Should the expansion of international trade be regarded as a vital source for growth and prosperity in Europe?
3.1 Skall den internationella handelns tillväxt betraktas som den viktigaste källan till tillväxt och välstånd i Europa?
It is difficult to go along with such an equation.
Det är svårt att acceptera ett sådant orsakssamband.
Although there is an undeniable correlation between the two factors, growth is generated by a whole series of factors: macro-economic policies and monetary stability; the single market; scientific and technical progress; education and cultural development; protection of the environment; improvements in economic, social and industrial infrastructure and organisations, etc. This being the case, globalisation should be regarded not as a source of growth but as a specific type of growth based on the expansion of markets.
Även om det onekligen finns ett samband, återfinns tillväxtens orsaker på olika nivåer: makroekonomisk politik och valutastabilitet, uppbyggnad av den stora ime marknaden, vetenskapliga och tekniska framsteg, utbildning och kulturell utveckling, miljöskydd, utbyggd infrastruktur och förbättrad ekonomisk, social och produktiv organisation, osv. I detta ljus bör globaliseringen inte betraktas som en källa till utan som en form av tillväxt, genom den utvidgning av marknaderna som den ger utrymme för.
Three key points should be made in this context.
Här bör tre viktiga anmärkningar göras.
3.2 Firstly, it is clear that there has been a stronger increase in intra-branch trade than in inter-branch trade.
3.2 För det första kan man konstatera en starkare tillväxt av handeln inom branscher än av handeln mellan branscher.
This means that international specialisation based on comparative advantage has not been intensified; it is the geographical area involved which has increased.
Av denna statistik kan man sluta sig till att den internationella specialiseringen baserad på lagen om komparativa fördelar inte ökar, men att verksamheterna däremot bedrivs på ett vidare geografiskt område.
Industry is now organised in such a way that industrial "regions" develop at international level as a result of the effects of competition and complementarity between firms of different nationalities.
Näringslivet organiserar sig i dag i samman hängande ekonomiska enheter i internationell skala och uppnår därmed konkurrensfördelar och komplementaritet mellan företag av skilda nationaliteter.
The extent and form of this transnational organisation of industry vary very considerably from sector to sector.
Arten och omfånget av näringslivets transnationella organisation varierar betydligt från en sektor till en annan och från ett verksamhetsområde till ett annat.
The international division of labour is therefore primarily brought about by advantages deriving from the combined effect of enterprises' operating and development strategies and from the establishment of resources at different geographical levels (local/regional, national and European).
Den internationella arbetsfördelningen är alltså främst ett resultat av fördelar som uppnås genom en samordning av strategier för företagens lokalisering och utveckling och genom uppbyggnad av resurser på olika geografiska nivåer (lokal/regional, nationell, europeisk).
3.3 Secondly, a sizeable proportion of international trade is intra-company.
3.3 För det andra utgörs en betydande del av den internationella handeln av företags intern handel.
This fact underscores the role played by multinational companies in the establishment of a global economic system, even though political decisions are also of decisive importance in the fields of deregulation, privatisation, reduction of customs tariffs and international competition rules.
Detta understryker de multinationella företagens roll i skapandet av ett världsekonomiskt system, även om politiska beslut om avreglering och privatisering, sänkning av tullavgifter och regler för internationell konkurrens också haft en avgörande betydelse.
This once again raises the question of die link between the competitiveness of enterprises and of geographical areas and the definition of the "European enterprise".
Denna fråga leder ofrånkomligen vidare till frågan om sambandet mellan företagens konkurrenskraft och geografiska områdens konkurrenskraft och till frågan om hur det som benämns "europeiska företag" skall definieras.
3.4 Although a number of products and standards are undoubtedly becoming global in nature, the global economic system is still being established in piecemeal fashion, with distinctions being made in the light of consumer tastes and standards and innovation systems geared to differing specific territorial potentials.
3.4 Avslutningsvis skall noteras att vissa produkter och normer visserligen kan anta en tydligt global karaktär, men det ekonomiska världssystemet kommer även fortsättningsvis att bygga på olika strategier för produktdifferentiering i.enlighet med smaker och konsumtionsmönster och på
- 6 - frequently inequitable and may well vary.
- 6 - innovationssystem som utgår från specifika och differentierade geografiska möjligheter, osv. Globaliseringen innebär inte en homogenisering av världen, och Europas uppgift är bland annat att sätta sin egen prägel på världen och samtidigt bevara sin egenart.
"Recent economic theories point to the fact that both sustainable long-term economic growth and a deepening of the income disparities between countries derive from the accumulation of capital - both physical and human.
3.5 Efter dessa anmärkningar skulle Regionkommittén vilja erima om att globaliseringen visserligen brukar uppfattas som ett "plussummespel", men att fördelningen av vinsterna av detta spel oftast är ojämlik och potentiellt instabil.
This accumulation, in turn, is influenced by international trade"5.
"Enligt nyare ekonomisk teori är långsiktigt hållbar ekonomisk tillväxt och uppkomst av inkomstklyftor mellan olika länder delvis en effekt av ackumulation av såväl fysiskt kapital som humankapital, och denna företeelse påverkas i sin tur av den internationella handeln"5.
To put it another way, since competitiveness is based on the existence and development of favourable terms of trade - i.e. unequal terms of trade - it is, by its very nature, a source of imbalance.
Med andra ord är konkurrenskraften i sig en källa till asymmetrier, eftersom den bygger på att det finns och utvecklas gynnsamma - det vill säga ojämlika - handelsvillkor.
It is significant that whilst the EU's terms of trade with the USA and Japan are, taken overall, unfavourable, they are globally favourable in respect of third countries. This means that a major proportion of favourable terms of trade enjoyed by the EU are with lessdeveloped countries.
Det är dessutom talande att Europas handelsvillkor med USA och Japan generellt sett visserligen är ogynnsamma, men att de i gengäld generellt är gynnsamma i förhållandet till tredje länder, det vill säga i stor utsträckning till utvecklingsländerna.
3.6 According to the 1998 report on the competitiveness of European industry, the standard of living in Europe, measured in terms of GDP per capita and expressed in purchasing power standard (PPS), is 33% below that of the US and 13% below that of Japan.
3.6 Enligt en rapport från 1998, "The Competitiveness of European Industry", är levnadsstandarden i Europa 33 % lägre än i USA och 13 % lägre än i Japan mätt i BNP per capita efter köpkraftsstandard.
Furthermore, there is a wide range in the distribution of purchasing power within the EU; the level of purchasing power in the various Member States varies by a factor of up to 2.6.
Dessutom finns en betydande spridning av denna köpkraft i EU, nämligen en skillnad på 1 till 2,6 mellan medlemsstaterna och 1 till 4,5 mellan den fattigaste och den rikaste regionen i EU.
The regional contrast is undoubtedly more marked in countries where the level is above that of the EU average than in countries where the level is below that of the average for the EU6.
De regionala skillnaderna är därtill helt klart mer framträdande i de länder som ligger över EU-genomsnittet än i dem som ligger under detta genomsnitt6.
3.7 The overall growth indicators at EU level mask considerable imbalances.
3.7 I Europa döljer de generella tillväxtindikatorerna dessutom betydande asymmetrier.
The establishment of the single market promoted a growth in intra-branch trade; trade in products of different price and quality has increased more sharply, whereas trade in similar products has remained stable.
Skapandet av inre marknaden har lett till ökad handel inom branscherna, och andelen produkter som är differentierade vad gäller pris och kvalitet har ökat, medan andelen odifferentierade produkter är stabil.
This trend is the result of different forms of specialisation: firstly in top-of-the-range products (based on design, R & D and advertising); secondly, in bottom-of-the-range products (based on cost cutting). Clearly one and the same country can pursue the two strategies in different sectors.
Denna utveckling är ett uttryck för differentierade specialiseringsstrategier, som å ena sidan leder till ett högprissortiment med formgivning, forskning och utveckling samt marknadsföring och å andra sidan till ett lågprissortiment, där man främst eftersträvar en minskning av produktionskostnaderna.
If we take the case of the four leading industrialised countries in the EU, however, there is a clear tendency to specialise in top-of-the-range products in the case of Germany, in middle and top-of-the-range products in the case of France, and in middle-of-the-range products in the case of the UK, whereas Italy specialises more than the other three countries in bottom-of-the-range products and less in top-of-the-range products.
I ett enskilt land kan visserligen båda dessa strategier följas i olika sektorer, men om man betraktar de fyra största industriländerna i Europa finner man en tydlig tendens till specialisering på högprisprodukter i Tyskland, på medelpris- och högprisprodukter i Frankrike och på medelprisprodukter i Storbritannien, medan Italien är det land som mest specialiserat sig på lågprisprodukter och som är minst specialiserat på högprisprodukter.
A similar variation may also be observed in respect of foreign investment, which varies by a factor of 4.5 - in Italy it represents 0.4% of GDP, whereas in the UK it represents 1.8% of GDP and includes substantial non-EU investment. There is also a considerable variation at both national and sectoral level in the concentration of foreign investment.
En sådan variation kan även konstateras vad beträffar utländska investeringar, där skillnaden är 1 till 4,5 mellan Italien (0,4 % av BNP) och Storbritannien (1,8 % av BNP, där länder utanför EU är särskilt kraftigt representerade), och vad gäller koncentration i näringslivet, med stora variationer från land till land men även från sektor till sektor.
A. Jacquemin and L.R. Pench, op. cit. p. 8.
A. Jacquemin och L. R. Pench, a.a., s. 8.
- 7 - integration appears to be taking place against the background of the co-existence of different
variation och större spridning kring genomsnittet.
3.8 The issue of the convergence of industrial structures has been at the heart of the process of monetary unification.
3.8 Frågan om konvergens i produktionsstrukturerna har varit helt central i enhetssträvandena på valutaområdet.
On a more general note, social cohesion and regional imbalances continue to be central to European integration.
Mer generellt är den sociala sammanhållningen och de regionala asymmetrierna frågor av central betydelse för det europeiska bygget och integrationen i Europa.
One of the roles of regional policy and the Structural Funds is to help break down imbalances in mese areas.
Regionalpolitikens och strukturfondernas viktigaste roll är att bidra till minskad asymmetri.
The most widely used macro-economic indicators point to a steady convergence; a recent study* has, however, revealed other less visible imbalances which may have serious consequences in the long term, thereby making diem a matter of concern.
Vid sidan av de vanligaste makroekonomiska indikatorerna, som påvisar en ihållande utveckling mot större konvergens, har man i en färsk studie8 behandlat andra, mindre synliga asymmetrier som kan få stora konsekvenser på lång sikt och som därför är oroande.
An analysis of Member State trade in high technology products reveals sharp differences which, whilst they have little macro-economic impact in the short term, need to be taken very seriously in the light of the long-term prospects for the integration of the Member States into the global economy.
Ser vi på de enskilda medlemsstaternas ställning vad gäller handeln med högteknologiska produkter framgår att de intar mycket olika positioner, och även om detta inte påverkar det makroekonomiska planet särskilt mycket på kort sikt, måste man ändå ta det på största allvar när man betraktar den europeiska ekonomins dynamiska och långsiktiga integration i världsekonomin.
3.9 Spain, for example, which has provided a model example of the pursuit of convergence, is in a vulnerable position in respect of hightechnology products; it is one of the countries with the highest trade deficit in hi-tech products, a group which also includes Greece and Portugal.
3.9 Spanien, som är ett typexempel på en lyckad utveckling mot konvergens, har i gengäld en mycket svag position vad gäller teknologiska produkter, och för dessa produkter har landet en handelsbalans, såväl internationellt som på europeisk nivå, som gör det till ett av länderna med störst underskott och placerar det i en position liknande Greklands eller Portugals.
This example serves to explain why, with its share of 10% of international trade in hightechnology products, the EU enjoys an overall advantageous position (a trade surplus of 1.7 %o) which conceals a trade deficit in bottom-of-the-range products (-2.7 %o), offset by trade surpluses in medium-range products (1.2%o) and top-of-the-range products (+3.1%o).
Mot bakgrund av detta exempel är det lättare att förstå hur det kommer sig att EU, som har en andel på 10 % av handeln med teknologiska produkter, får ett samlat överskott (+1,7 %o) som faktiskt döljer ett underskott vad gäller lågprisprodukter (-2,7 %o), vilket dock uppvägs av ett överskott vad gäller medelprisprodukter (+1,2 %o) och högprisprodukter (+3,1 %o).
3.10 The Committee of the Regions draws the Commission's attention to the danger of promoting the competitiveness of European enterprises without taking account of this type of imbalance which, whilst being evident at national level, would undoubtedly be shown to be even more sharp at regional level if a similar study could be carried out.
3.10 ReK vill rikta kommissionens uppmärksamhet mot den risk det innebär att främja de europeiska företagens konkurrenskraft utan att ta hänsyn till denna typ av asymmetrier, vilka är uppenbara på nationell nivå och utan tvivel skulle framstå ännu tydligare om det var möjligt att utföra en liknande studie på regional nivå.
Competition policy may have the contrary effect of helping to enhance these disparities.
En konkurrenskraftspolitik kan följaktligen bidra till att stärka dessa skillnader.
Although hightechnology products strictly represent only a small part of international trade, the cumulative and localised nature of hi-tech industry - a typical feature of a knowledge-based economy - means that it has much more profound effects on long-term growth.
Även om teknologiska produkter statiskt sett endast utgör en ringa del av den internationella handeln, får de mycket stora effekter på den långsiktiga tillväxten, eftersom produktionen är kumulativ och lokaliserad till vissa områden (något som kännetecknar en kunskapsbaserad ekonomi).
These statistics should be taken into account in a more effective way than the Structural Funds have so far managed to do if we are to avoid a progressive intra-EU split and excessive polarisation based on specialisation in hightechnology products.
Det är därför viktigt att ta större hänsyn till dessa produkter än vad man hittills kunnat göra genom strukturfonderna, för att undvika att en allt större klyfta och en oacceptabel polarisering uppstår inom Europa till följd av den teknologiska specialiseringen.
This study is based on the economic assessment of the impact of the implementation of the single market legislative programme carried out by the European Commission from 1993 and published in 1996 in a special edition of European Economy, under the title "Economic Evaluation of the Internal Market".
Denna studie utgår från den utvärdering av de ekonomiska konsekvenserna av genomförandet av lagstiftningen rörande inre marknaden som kommissionen inledde 1993 och som under titeln "Economic Evaluation of the Internal Market" publicerades 1996 i ett specialnummer av Economie européenne.
Globalisation, competitiveness and spatial development
Globalisering, konkurrenskraft och lokal och regional utveckling
4.1 As has already been pointed out above, globalisation does not mean a uniform world.
4.1 Som vi redan antytt innebär inte globaliseringen att världen blir alltmer homogen.
Multinational companies have fully understood this; they have organised their operations at world level in such a way as to benefit from differences in factor costs and specific resources.
De multinationella företagen har insett detta och sprider sina produktionsenheter i världen på ett sådant sätt att de kan dra fördel av skillnaderna vad gäller både faktorkostnader och specifika resurser.
There is no one standard template at world level or EU level. One of the EU's key assets is its diversity.
Det finns inte bara en modell, och det som gäller på världsnivå gäller även på europeisk nivå: mångfalden är en av Europas viktigaste tillgångar.
4.2 Globalisation is a term for the increasing complexity and opening-up of the world for the interpénétration of geographical areas and sectors.
Företeelsen innebär en ömsesidig öppning av geografiska områden och av olika sektorer och en korsbefruktning av dem.
It is the combination of these factors which makes globalisation and the acceleration of international trade such major forces for growth.
Välstånd bygger på korsbefruktning, och det är därför som globaliseringen och den allt större internationella handeln skulle kunna ge upphov till en oerhörd tillväxt.