natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Instead, it is more usual for local authorities to ascertain their citizens' opinions on municipal services via surveys.
I stället är det vanligare att lokala myndigheter undersöker medborgarnas attityder till den kommunala servicen genom enkätundersökningar.
In 1995, 32 per cent of the municipalities made use of such surveys.
1995 hade 32 % av kommunerna genomfört sådana undersökningar.
In addition, 71 per cent investigated how a particular service was perceived by its users.
Dessutom hade 71 % undersökt hur en speciell tjänst uppfattades av brukarna.
Only one quarter of the municipalities made no use of surveys to sound out citizen or user opinions (Andersen, Berg, and Buch Jensen 1997).
Bara en fjärdedel av kommunerna använde aldrig undersökningar för att kartlägga medborgar- eller brakarattityder (Andersen, Berg och Buch Jensen, 1997).
As already mentioned, user influence through boards of schools, day nurseries, and other institutions is a widespread and distinctive feature of Danish local democracy.
Som redan nämnts är brukarinflytande genom styrelser för skolor, daghem och andra institutioner ett utbrett och särskiljande drag för dansk lokal demokrati.
Submunicipal committees are unusual in Denmark, but an experiment is under way in Copenhagen, with four directly elected submunicipal committees.
Underkommittéer i kommunerna är ovanliga i Danmark, men ett experiment pågår i Köpenhamns stad med fyra direktvalda underkommittéer.
Public participation is changing in Denmark.
Deltagandet i det offentliga livet håller på att förändras i Danmark.
This has been detected particularly since the 1980s (Goul Andersen 1993).
Detta har särskilt kunnat noteras sedan början av 1980talet (Goul Andersen, 1993).
There is a general decline in participation: fewer citizens are active in organizations or are members of parties.
Deltagandet går i allmänhet ned, färre medborgare är aktiva i organisationer eller medlemmar i partier.
There has been a gradual decline in party membership since the 1950s, and the fall is larger in Denmark than in other West European countries (Bille 1995).
Sedan femtiotalet har det skett en gradvis minskning i partimedlemskap och minskningen är större i Danmark än i andra västeuropeiska länder (Bille, 1995).
However, participation in grassroots activities increased during the 1980s and is now more evenly distributed between social groups than at the end of the 1970s. (Goul Andersen and Hoff 1995).
Deltagande i aktiviteter på gräsrotsnivå ökade emellertid under 1980talet och är nu mer jämnt fördelat över socialgrupperna än i slutet på 1970-talet (Goul, Andersen och Hoff, 1995).
Indeed, the whole pattern of involvement is changing: individual rather than collective contacts are becoming more common, there is a focus on influencing outputs and implementation instead of inputs, and there is an interest in narrow and local issues rather than broad and general issues.
Hela mönstret för deltagande håller i själva verket på att förändras. Individuella kontakter håller på att bli vanligare än kollektiva, man koncentrerar sig på att påverka resultat och tillämpning snarare än den inkommande informationen och det finns ett intresse för smala och lokala frågor snarare än för breda och allmänna.
3.3 Citizens ' Attitudes to Local Government
Medborgarnas inställning till den kommunala förvaltningen
On the whole the Danes are pleased with the state of their local democracy.
På det hela taget är danskarna nöjda med hur den lokala demokratin fungerar.
In a survey by the Eurobarometer in 1995, Denmark emerged as the EU Member State in which the citizens were most satisfied with democracy at the local level.
I en enkät genomförd av Eurobarometer 1995 visade sig Danmark vara det EU-land där medborgarna är mest nöjda med demokratin på lokal nivå.
Eightytwo per cent were very or fairly satisfied with democracy in their own town, compared with an average of 57 per cent for the EU as a whole.
82 % var mycket eller ganska nöjda med demokratin i den egna kommunen, jämfört med ett genomsnitt på 57 % för EU i dess helhet.
Denmark, Ireland, and Austria emerged at the top, and Italy, Greece, and Spain at the bottom of the table (Eurobarometer, no. 43, 1995).
Danmark, Irland och Österrike kom högst och Italien, Grekland och Spanien längst ned i tabellen (Eurobarometer nr 43, 1995).
However, despite the high level of satisfaction, other figures indicate decreasing confidence in local decision-makers.
Trots den stora andelen nöjda visar emellertid andra siffror minskat förtroende för lokala beslutsfattare.
Table 2.2 reports the results from two citizen surveys, one undertaken at the end of the 1970s, the other fifteen years later.
Tabell 2.2 visar resultatet från två medborgarundersökningar, en genomförd i slutet av 1970-talet och den andra femton år senare.
TABLE 2.2. Citizen confidence in local politicians 1978 and 1993 (percentages)
TABELL 2.2: Medborgarnas förtroende för lokala politiker 1978 och 1993 (i procent)
Agree Neither agree nor disagree, do not know Disagree
Obestämd ståndpunkt, vet ej
Source: Berg and Kjær (1997)
Håller inte med Källa: Berg och Kjær, 1997
TABLE 2.3. Citizen confidence in local politicians 1978 and 1993 (percentages)
TABELL 2.3: Medborgarnas förtroende för lokala politiker 1978 och 1993 (i procent)
'You can generally trust the municipal politicians to make the right decisions for the municipality'
I allmänhet kan man lita på att de lokala politikerna fattar de riktiga besluten för kommunen
Agree Neither agree nor disagree, do not know Disagree
Håller inte med
Source: Berg and Kjær (1997)
Antal tillfrågade Källa: Berg och Kjær, 1997
It remains to be seen whether this decline in confidence in local politicians will continue.
Det återstår att se om förtroendet för lokala politiker kommer att fortsätta att minska.
A recent population survey, undertaken by the Institut for Konjunktur-Analyse, reports increasing confidence in Danish politicians during the 1990s (IFKA 1998).
En befolkningsundersökning som nyligen genomförts av Institut for Konjunktur-Analyse visar på ökat förtroende för danska politiker under 1990-talet (IFKA, 1998).
CHALLENGES AND OPPORTUNITIES FOR REGIONAL AND LOCAL DEMOCRACY
UTMANINGAR OCH MÖJLIGHETER FÖR KOMMUNAL OCH REGIONAL DEMOKRATI
4.1 The European Challenge
Den europeiska utmaningen
Denmark has been a member of the EC/EU since 1973.
Danmark är medlem i EG/EU sedan 1973.
Danish local government has, therefore, a longer experience of involvement in EU matters than the Swedish and Finnish newcomers.
De danska lokala myndigheterna har därför längre erfarenhet av EU-frågor än sina motsvarigheter i de nya medlemsstaterna Sverige och Finland.
However, local authorities were only marginally affected during the early years of membership, and it was not until the establishment of the 1992 Single European Market project, that Danish local authorities faced the consequences of membership (Klausen 1997).
De danska lokala myndigheterna påverkades dock bara marginellt under de första medlemskapsåren, och det var först med införandet av den inre marknaden 1992 som de upplevde konsekvenserna av EU-medlemskapet (Klausen, 1997).
The Single European Market meant a set of new demands on local government, including adjustments to EU regulations, technical standards, and public procurement procedures.
Den inre marknaden ställde de lokala myndigheterna inför en rad nya krav, däribland anpassning till EU:s lagstiftning, tekniska standarder och upphandlingsregler. Bildandet av strukturfonderna
The setting up of the Structural Funds also provided new opportunities to finance local and regional development projects (Klausen 1994).
erbjöd också nya möjligheter att finansiera lokala och regionala utvecklingsprojekt (Klausen, 1994).
Hence, from the end of the 1980s, Europe became important for Danish local government.
EU blev således betydelsefullt för danska lokala myndigheter från och med slutet av 1980talet.
However, local responses to this new situation vary considerably.
Hur man förhållit sig lokalt till denna nya situation varierar emellertid avsevärt.
Commentators have identified four different ways in which the Danish local and regional authorities have responded to Europeanisation.
Kommentatorer har visat att danska lokala och regionala myndigheter har reagerat på fyra olika sätt på denna europeisering.
Some authorities are counteractive: as they are sceptical about the EU project and/or see no benefits from involvement in activities directed towards the EU.
Vissa myndigheter är motarbetande eftersom de är skeptiska till EU-projektet eller inte ser några fördelar med att delta i EU-inriktade aktiviteter.
The majority of local authorities are passive: they only make incremental changes and tend to adopt a wait-and-see approach.
De flesta lokala myndigheter är passiva och gör endast smärre förändringar och tenderar att inta en vänta-och-se-attityd.
Others are reactive: increasing their international activities, participating in international networks, but generally with a low level of ambition.
Andra reagerar på de nya förhållandena och ökar sina internationella aktiviteter och deltar i internationella nätverk men i allmänhet på en låg ambitionsnivå.
Finally, there is a small group of proactive local authorities, which have developed more extensive strategies towards the EU.
Slutligen finns det en liten grupp lokala myndigheter som agerar aktivt och som har utvecklat mer omfattande strategier gentemot EU.
These tend to consist of the largest local authorities and those located in the areas of western Denmark that are eligible for EU funding.
Dessa består oftast av de största kommunerna och amtskornmunerna och av dem i västra Danmark som är berättigade till EU-stöd.
They have adjusted their external strategies, as well as their internal organization, to the new setting.
De har anpassat sina yttre strategier och sin intema organisation till det nya sammanhanget.
The external means may include: establishing an information office in Brussels, either by themselves or with others; participating in international conferences; and developing networks aiming at creating advantages for their local area.
De utåtriktade aktiviteterna kan bestå i att de själva eller tillsammans med andra inrättar informationskontor i Bryssel, deltar i internationella konferenser och bygger upp nätverk i syfte att vinna fördelar för sitt eget lokalområde.
Internal changes include: employing officers responsible for EU contacts, setting up an office for international affairs, and providing personnel training in EU matters (Klausen 1997; 1998).
De intema förändringarna omfattar anställning av tjänstemän med ansvar för EU-kontakter, skapande av kontor för yttre förbindelser och personalutbildning i EU-frågor (Klausen, 1997, 1998).
Danish local government seems to have adopted a different strategy towards the EU than has local government in Finland and Sweden.
Danska lokala myndigheter tycks ha utformat en annorlunda strategi gentemot EU än motsvarigheterna i Finland och Sverige.
The European orientation of the Finnish and Swedish local authorities has increased considerably since the early 1990s and is now more intense than in Danish local authorities.
De finländska och svenska lokala myndighetemas EU-inriktning har ökat betydligt sedan början av 1990-talet och är i dag starkare än bland danska lokala myndigheter.
In terms of regional restructuring, Denmark has a policy of wait and see, whereas both Finland and Sweden are changing, or have recently changed, their regional structures. It has been argued that a split between the Scandinavian countries is emerging, which is linked to different experiences with regard to economic
När det gäller regional omorganisation bedriver Danmark en vänta-och-se-politik, samtidigt som både Finland och Sverige håller på att förändra, eller redan har förändrat, sin regionala indelning.
problems (Gidlund 1998).
Det har hävdats att en klyfta är på väg att uppstå mellan de skandinaviska länderna och att det hänger samman med att de drabbats av ekonomiska problem av olika karaktär (Gidlund, 1998).
The redistributive capacity of the Swedish and Finnish welfare states has weakened and local and regional authorities are increasingly compelled to take their fate in their own hands.
I Sverige och Finland har välfärdsstatens omfördelningsförmåga försvagats och lokala och regionala myndigheter tvingas alltmer ta sitt öde i sina egna händer.
It is hoped that EU-oriented activities and other international links and networks will create competitive advantages for them.
Det finns en förhoppning om att EU-inriktade aktiviteter och andra internationella kontakter och nätverk skall ge dem konkurrensfördelar.
Local authorities in Denmark have not faced the same problems and have, therefore, not had the same incentives to develop external/internal strategies.
Lokala myndigheter i Danmark har inte haft lika stora problem och har därför inte heller haft samma drivkraft att utforma yttre och inre strategier.
Nevertheless, it seems safe to predict that the economic incentives to be gained from more internationally-oriented strategies will stimulate more local authorities to become reactive and that cooperation across national borders will increase.
Man kan dock med viss säkerhet förutse att de ekonomiska fördelama av mer internationellt inriktade strategier kommer att uppmuntra fler lokala myndigheter att reagera på de nya förhållandena och att samarbetet över nationsgränserna kommer att öka.
However, it is unlikely that the number of proactive authorities will increase greatly.
Att antalet aktivt agerande myndigheter skulle öka kraftigt är däremot osannolikt.
4.2 Central—Local Relations
Relationerna mellan centrala och lokala nivåer
The relationship between central and local government in Denmark is hallmarked by a mixture of control, negotiation, and autonomy.
Förhållandet mellan centrala och lokala myndigheter i Danmark utmärks av en blandning av kontroll, förhandlingar och självbestämmande.
Central government has increasingly shifted its regulation of local government into broader and more general forms, thus avoiding detailed involvement.
Centralmaktens reglering av de lokala myndigheterna har alltmer övergått till bredare och allmännare former, och den har därmed undvikit detaljinblandning.
An important component in the relationship is the annual economic agreement between central government and the local government associations.
ekonomiska överenskommelsen mellan regeringen och kommunförbunden.
This agreement is not legally binding for the individual local authority, but it has, nevertheless, contributed to reducing the speed of expansion.
Överens kommelsen är inte rättsligt bindande för de enskilda lokala myndigheterna men har ändå bidragit till att bromsa deras kostnadsutveckling.
Danish localgovernment expenditures represent 27 per cent of gross domestic product (GDP) (1994 figures), and their share of total public expenditures is 42 per cent (Council of Europe 1997).
De danska kommunemas och amtskommunemas utgifter uppgick 1994 till 27 % av BNP och deras andel av de totala offentliga utgifterna var 42 % (Europarådet, 1997).
Taxes are the main source of finance, providing 54 per cent of municipal and 65 per cent of county council income (Committee of the Regions 1996).
Av intäkterna är de viktigaste skatter, som svarar för 54 respektive 65 % av kommunemas och amtskommunemas intäkter (Regionkommittén, 1996).
Tax revenue derives largely from a proportional, local income tax, but there is also a small property tax.
Skatteintäkterna kommer i stor utsträckning från en proportionell kommunalskatt men också från en låg fastighetsskatt.
Local authorities have a formal right to determine the level of the taxes themselves, even if the system of annual agreements with government has restricted tax increases.
Kommuner och amtskommuner har formellt själva rätt att avgöra storleken på dessa skatter, även om de årliga överenskommelserna med regeringen har begränsat skatteökningarna.
In 1994 municipal taxes varied between 13.5 and 22.3 per cent and county council taxes between 8.9 and 10.4 per cent.
1994 varierade skattema från 13,5 till 22,3 % fór kommunerna och från 8,9 till 10,4 % för amtskornmunerna.
The dependency on local sources of finance, and hence the state of the local economy, is further emphasized by the amount of local government resources that come from user fees and service charges.
Beroendet av lokala finansieringskällor, och därmed av en välmående lokal ekonomi, framgår än tydligare av den stora andel av kommunemas och amtskommunemas resurser som kommer från brukar- och serviceavgifter.
This represents 22 per cent of municipal and 16 per cent of county council income, which means that around 80 per cent of localgovernment resources are locally generated.
Dessa utgör 22 % av kommunemas och 16 % av amtskommunemas intäkter, vilket innebär att cirka 80 % av deras totala resurser genereras lokalt.
Danish local authorities rely on local sources of income to a greater extent than local governments in any other European country (Council of Europe 1997).
De danska lokala myndigheterna är i högre grad beroende av lokala inkomstkällor än lokala myndigheter i något annat europeiskt land (Europarådet, 1997).
Of the remaining income, central government provides the largest part through block grants, but also makes use of some specific grants.
Den återstående inkomstdelen utgörs huvudsakligen av generella statsbidrag, men även av vissa specifika statsbidrag.
Local authority borrowing is restricted, as each local
Kommunemas lånemöjligheter är begränsade, och regeringen har fastställt ett lånetak för varje kommun.
As mentioned previously, economic problems hit Denmark earlier than the other Nordic countries.
Som redan nämnts drabbades Danmark av ekonomiska problem tidigare än de andra nordiska länderna.
Because of the economic recession in the early 1970s, local authorities were compelled to restrict their use of resources.
Den ekonomiska konjunkturnedgången i början av 1970-talet tvingade de lokala myndigheterna att begränsa sin utgifter.
The policy of several governments during the 1970s and 1980s, both Social Democratic and nonSocialist, was to curb local government expenditure in order to provide scope for private-sector activities.
Under 1970- och 80-talen bedrev flera regeringar, både socialdemokratiska och borgerliga, en politik som bromsade upp kommunernas utgifter för att ge utrymme åt aktiviteter inom den privata sektorn.
However, due to the transfer of functions from central government, there was still a considerable expansion of local government during the 1970s, in particular at county level.
På grund av överföringen av uppgifter från staten expanderade dock kommunerna avsevärt under 1970-talet, framför allt på amtskommunnivå.
In 1977, the budgetary system of local government was changed to increase central government control over local expenditures, which made it easier for central authorities to assess and compare the state of the economy in different local areas (Bogason 1991).
För att öka regeringens kontroll över de lokala utgifterna ändrades kommunemas budgetsystem 1977, vilket gjorde det lättare för de centrala myndigheterna att bedöma och jämföra ekonomins tillstånd i olika lokalområden (Bogason, 1991).
During the 1980s, when local government in Finland, Norway, and Sweden continued to expand, Danish local government stagnated (Oulasvirta 1992).
Under 1980-talet, när kommunemas fortsatte att expandera i Finland, Norge och Sverige, stagnerade de danska kommunerna (Oulasvirta, 1992).
This was mainly achieved by massive reductions in central government grants and later also by imposing penalties on local authorities that refused to comply with central directives (Nissen 1991).
Detta uppnåddes huvudsakligen genom kraftiga nedskärningar av statsbidragen och senare också genom sanktioner mot lokala myndigheter som vägrade efterleva de centrala riktlinjerna (Nissen, 1991).
However, as a consequence, the economic problems of the early 1990s did not hit Danish local authorities to the same extent as its neighbours in Sweden and Finland.
En följd av detta blev att de ekonomiska problemen i början av 1990-talet inte drabbade danska lokala myndigheter lika hårt som deras motsvarigheter i Sverige och Finland.
4.4 Organizational Changes
Organisatoriska förändringar
In recent years, Danish local government has also undergone profound organizational and managerial changes.
Under senare år har det danska lokalstyret också genomgått djupgående organisatoriska och administrativa förändringar.
Decentralization measures have increased local autonomy.
Decentraliseringsåtgärder har ökat det lokala självstyret.
These measures include transfers of responsibilities from central to local government, replacement of special grants with a block grant, and the setting of frames instead of detailed regulations (Albæk 1995).
Några av dessa åtgärder är överföring av uppgifter från staten till kommunerna, ersättning av specifika statsbidrag med generella statsbidrag och fastställande av ramar i stället för detaljerade regler (Albæk, 1995).
In the wake of the decentralization process, the distribution of functions between municipal, county, and state levels has been subject to debate.
Efter decentraliseringsprocessen har en diskussion uppstått om uppgiftsfördelningen mellan kommunerna, amtskornmunerna och staten.
A parliamentary committee, which also includes representatives of the local government associations, has been appointed by government, with the task of suggesting a more rational division of powers.
Regeringen har tillsatt en parlamentarisk utredning, som också innefattar företrädare för kommunförbunden, med uppgift att föreslå en rationellare kompetensfördelning.
The report from the committee is expected before the end of 1998 (Indenrigsministeriet 1997).
Utredningens utlåtande väntas vara klart i slutet av 1998 (Indenrigsministeriet, 1997).
The internal structures of local government have been altered.
Kommunemas intema organisation har förändrats.
However, the solutions selected locally vary considerably, as a common feature is that most changes have been initiated by the local authorities themselves.
Vilken lösning som lokalt valts varierar dock avsevärt, eftersom de flesta förändringar i allmänhet har skett på kommunemas eget initiativ.
as schools and day nurseries (Bidsted 1997).
Nästan alla kommuner har emellertid decentraliserat beslutsbefogenheter ytterligare, till exempel till skolor och daghem (Bidsted, 1997).
Also, new ways of steering and governing public activities have been introduced with the aim of increasing efficiency.
På samma sätt har man av effektivitetskäl infört nya sätt att styra och driva den offentliga verksamheten.
In the same way as in other countries, the emphasis is on leadership and management.
I likhet med i andra länder har ledarskap och förvaltning stått i centrum.
Management by objectives and results is very common in Danish local authorities.
Mål- och resultatstyrd förvaltning är mycket vanlig i danska kommuner.
Privatization of local government responsibilities has been rare, whereas contracting out of public services has been more common.
Privatisering av kommunala ansvarsområden har sällan förekommit, medan det har varit vanligare att offentliga tjänster lagts ut på entreprenad.
However, this is still limited to technical services and does not so much concern the key welfare functions of local government.
Det begränsar sig dock till tekniska tjänster och berör inte så mycket kommunernas centrala välfärdsåtaganden.
Denmark has a tradition of parental choice between different public and private service alternatives, in particular with regard to schools.
I Danmark finns en tradition att föräldrarna kan välja mellan olika offentliga och privata tjänstealternativ, särskilt vad gäller skolor.
However, this is not unrestricted, as local authorities decide themselves within which areas choice should be permitted.
Valet är dock inte helt fritt, eftersom kommunerna själva beslutar på vilka områden det är tillåtet att välja.
In 1993, 80 per cent of the municipalities provided opportunities to choose within education, childcare, and care of the elderly (Bidsted 1997).
1993 fanns det i 80 % av kommunerna möjlighet att välja inom skolsystemet och bam- och äldreomsorgen (Bidsted, 1997).