natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Sustained disinflation and budgetary consolidation have raised economic confidence which, together with low interest rates, has tended to stimulate domestic demand.
En varaktig nedgång i inflationen och konsolidering av den offent liga sektorns finanser har lett till att de ekonomiska aktörernas optimism har ökat, vilket tillsammans med låga räntor har tenderat att stimulera den inhemska efterfrågan.
In the United Kingdom, the current account has moved from substantial deficit since the mid-1980s to balance in 1997, despite the advanced cyclical position of the economy.
I Förenade kungariket har bytesbalansen utvecklats från ett betydande underskott sedan mitten av 1980-talet till jämvikt under 1997, trots att landets ekonomi befinner sig i ett sent skede av konjunkturcykeln.
However, the significant appreciation of the pound sterling since end-1996 is likely to lead to a deterioration in the current account position in 1998.
Den betydande apprecieringen av det brittiska pundet sedan slutet av 1996 kommer för modligen att leda till en försämring av bytesbalansen under 1998.
In Austria, the current account deficit is mainly the consequence of a sharp deterioration in the services balance.
Underskottet i bytesbalansen i Österrike förklaras huvudsakligen av den kraftigt försämrade tjänstebalansen.
— A second group, comprising Belgium, France, Ireland, Italy, the Netherlands, Sweden and Finland, has achieved current account surpluses of more than 2% of GDP in 1997.
— Den andra gruppen av länder bestående av Belgien, Frankrike, Irland, Italien, Nederländerna, Sverige och Finland har registrerat överskott i sina bytesbalanser på mer än 2 % av BNP under 1997.
In Belgium, the weakness of domestic demand relative to external demand is likely to have increased the already wide current surplus, while relative demand conditions will have also underpinned the French surplus.
I Belgien har den svaga inhemska efterfrågan jämfört med efterfrågan från utlandet troligen ökat det redan stora bytesbalansöverskottet, och även i Frankrike har troligtvis den relativa efterfrågesituationen förstärkt det franska överskottet.
In Ireland, the current account surplus reflects a ver)' wide trade surplus and is further supported by substantial receipts from the Structural Funds.
Överskottet i den irländska bytesbalansen avspeglar ett mycket stort överskott i handelsbalansen och förstärks ytterligare av betydande utbetalningar från strukturfonderna till Irland.
The improve ment in the current account balance of Italy has been particularly striking.
Förbättringen av Italiens bytesbalans har varit särskilt anmärkningsvärd.
The widening in the surplus to over 3% of GDP since 1996 primarily reflects higher national saving as budgetary imbalances have been reduced.
Det ökade överskottet, som uppgick till över 3 % av BNP sedan 1996, avspeglar huvudsakligen ett högre inhemskt sparande i takt med att underskotten i den offentliga sek torns finanser har reducerats.
However, the prospect of lower interest rates in coming years may prompt a decline in the very high saving rate of private households (15% of gross disposable income in 1997) with a consequent boost to domestic demand and import growth.
Förväntningar OITI lägre räntenivåer under kommande år kan emellertid framkalla en nedgång i de pri-
There were current account deficits of more than 2% of GDP in Greece and Portugal in 1997.
I Grekland och Portugal låg underskottet i bytesbalansen 1997 på över 2 % av BNP.
Greece still has a relatively large government deficit reducing the level of national savings.
Grekland har fortfarande ett ganska stort underskott i den offentliga sektorns finanser, vilket drar ned den inhemska sparkvoten.
Thus, budgetary consolidation will have a positive impact on the balance of current account.
En konsolidering av den offentliga sektorns finanser kommer följaktligen att ha en positiv effekt på bytesbalansen.
In Portugal, rapidly rising import growth due to a domestically led recovery explains most of the current account deterioration.
I Portugal förklaras bytesbalansunderskottet huvudsakligen av en snabbt ökande import till följd av konjunkturuppgången på hemmamarknaden.
Portugal is, how ever, experiencing high productivity growth in the exposed sector com pensating for unit labour cost increases in the overall economy.
I Portugal stiger emellertid produktiviteten snabbt i den konkurrensutsatta sektorn av ekonomin, vilket kompenserar ökningarna i enhetsarbetskostnaden i hela ekonomin.
Furthermore, inflows of foreign direct investment remain strong in Portugal, indicating that the current account deficit is sustainable at least for the foreseeable period.
Dessutom har Portugal fortfarande ett kraftigt inflöde av utländska direktinvesteringar, vilket tyder på att underskottet i bytesbalansen är hållbart åtminstone under överskådlig framtid.
Among the Member States, the Nordic countries have a significant net external debtor position (Denmark: 25% of GDP in 1996, Finland and Sweden: both 43% of GDP, see Graph 7.2).
Bland medlemsstaterna har de nordiska länderna en betydande negativ finansiell nettoställning mot utlandet (i Danmark 25 % av BNP 1996, i Finland och Sverige 43 % av BNP, se diagram 7.2).
The current account surplus prevailing in Sweden and Finland will reduce this exposure over time, making these economies less vulnerable to external monetary developments.
Det rådande bytesbalansöverskottet i Sverige och Finland kommer på sikt att reducera denna riskexponering, vilket kommer att göra dessa ekonomier mindre sårbara med avseende på den monetära utvecklingen i omvärlden.
However, other countries with an even higher current account surplus (Belgium, the Netherlands) also have a sizeable external creditor position.
Andra länder med ännu högre bytesbalansöverskott (Belgien och Nederländerna) har emellertid dessutom en betydande positiv finansiell nettoställning mot utlandet.
The other Member States have either a small external creditor position (the net asset positions of Germany and the United Kingdom have been shrinking) or a net liability position (Italy's position has come close to balance). ance).
De övriga medlemsstaterna har antingen en svagt positiv finansiell nettoställning mot utlandet (Tysklands och Förenade kungarikets nettotillgångar i utlandet har minskat) eller en negativ finansiell nettoställning (Italien har i det när maste uppnått jämvikt i sin finansiella nettoställning mot utlandet).
Current account — net foreign assets (') — 1996
Bytesbalanssaldo och nettoställning avseende utlandstillgångar (') ­ 1996
Net foreign assets (as percentage of GDP)
Utlandstillgångar netto (¡ procent av BNP)
(') Data on net foreign assets not available for Ireland and Luxembourg.
(') Uppgifter om utlandstillgångar netto saknas för Irland och Luxemburg.
All data for 1996 except Dutch net for­eign assets (figure for 1995).
Alla uppgifter avser 1996 förutom utlandstillgångar netto för Nederländerna (uppgifter för 1995).
Sources: EMI (net foreign assets), spring 1998 economic forecasts (current account balance).
Källa: EMI (utlandstillgångar netto), ekonomisk prognos våren 1998 (bytesbalanssaldon).
Indices of final consumer prices constitute accurate and timely indicators for assessing the trend in the general level of prices, since they capture price developments at the end of the economic process.
Index för priser i slutkonsumentledet är precisa och tidsmässigt lägliga indikatorer för att bedöma trenden i den allmänna prisnivån, eftersom de fångar upp prisutvecklingen i slutet av den ekonomiska processen.
However, they are less appropriate for the assessment of the causes of price inflation and the sustainability of the inflation performance.
De är emellertid mindre lämpliga för att bedöma inflationens orsaker och hållbarheten i inflationsutfallet.
Therefore, the Treaty (Article 109j ( 1 ) ) also requires that 'the development of unit labour costs and other price indices' should be considered.
I artikel 109J.1 i fördraget före skrivs därför att också "utvecklingen av enhetsarbetskostnader och andra prisindex" skall beaktas.
As a key factor underlying trends in consumer prices, developments in unit labour costs have been examined in detail in Section 3.4.2 of the present report.
Utvecklingen av enhetsarbetskostnaderna har granskats i detalj i avsnitt 3.4.2 i denna rapport, eftersom de utgör en viktig bestämningsfaktor för konsumentprisutvecklingen.
The major conclusion from this analysis is that, at the Community level, moderate increases in unit labour costs have been one of the major contributory forces behind the favourable inflation performance during the second stage.
Den viktigaste slutsatsen av denna analys är att måttliga ökningar i enhetsarbetskostnader har på gemenskapsnivå varit en av de huvudsakliga bidragande faktorerna till den gynnsamma inflationsutvecklingen under den andra etappen.
Developments at the country level show a clear convergence between Member States towards a low rate of growth of unit labour costs.
Utvecklingen på ländernivå pekar på en tydlig konvergens mellan medlemsstaterna i riktning mot en låg ökningstakt i enhetsarbetskostnader.
The appropriate behaviour of unit labour costs does not result from an acceleration in labour productivity growth but from moderate growth in nominal compensation per employee.
Enhetsarbetskostnadernas gynnsamma utveckling är inte resultatet av en snabbare ökning av arbetsproduktiviteten, utan beror på en måttlig ökningstakt för den nominella ersättningen per anställd.
This has been common to all Member States and can be attributed to three main factors: low inflation expectations, heightened awareness of supply constraints and an improve ment in labour supply.
Detta har varit gemensamt för alla medlemsstater och kan tillskrivas följande tre huvudfaktorer: låga inflationsförväntningar, större medvetenhet om begränsningar på ekonomins utbudsida samt ökat utbud av arbetskraft.
These factors constitute important structural changes, which are likely to ensure wage developments consistent with the objective of price stability in the coming years.
Dessa faktorer utgör viktiga strukturella förändringar som under de kommande åren bör kunna garantera en löneutveckling som är förenlig med prisstabilitetsmålet.
Like unit labour costs, import prices are an important determinant of price developments and have therefore also been analysed in Chapter 3.
Importpriserna är på samma sätt som enhetsarbetskostnaderna en viktig bestämningsfaktor för prisutvecklingen och har därför också analyserats i kapitel 3.
Increases in international commodity prices were moderate during the second stage of EMU, but the beneficial effect on domestic prices has depended very much on the evolution of exchange rates.
De internationella råvarupriserna ökade måttligt under den andra etappen av EMU, men den positiva effekten på de inhemska priserna har i hög grad berott på växelkursutvecklingen.
In countries whose currencies remained strong, import prices had a moderating impact on domestic inflation.
I länder med fortsatt starka valutor, hade importpriserna en dämpande effekt på den inhemska inflationen.
In countries whose currencies were subject to considerable downward pressure during the mid-1990s, import prices rose by less than expected.
I länder vars valutor försvagades betydligt i mitten av 1990-talet, steg importpriserna mindre än väntat.
Moreover, the rise in import prices was passed on to consumer prices to a limited extent only, thanks to a vigorous implementation of anti-inflationary macroeconomic policies complemented by structural policies aimed at a more efficient functioning of product, service and labour markets.
Tack vare en strikt tillämpad låginflationspolitik, kompletterad av struk turella åtgärder för att förbättra varu-, tjänste- och arbetsmarknadens funktionssätt, övervältrades importprisökningarna endast i begränsad utsträckning på konsumentpriserna.
As a measure of price trends at an early stage of the distribution process, the producer price index (PPI) may signal inflationary pressures before the latter is clearly perceptible in the consumer price index.
Som ett mått på pristrenderna i ett tidigt skede av förädlingsprocessen kan producentprisindexet (PPI) ge en signal om tendenser till ökat inflationstryck innan detta tydligt märks i konsumentprisindexet.
In addition, the coverage of the PPI includes some goods like raw materials and semifinished goods, which are sensitive to variations in some important underlying factors of inflation, like international prices, exchange rates and labour costs.
PPI omfattar dessutom en del varor som råvaror och halvfabrikat, vilka är känsliga för variationer i vissa viktiga faktorer som påverkar inflationen, exempelvis utvecklingen i fråga om internationella priser, växelkurser och arbetskostnader.
Developments in PPI over the last two years may therefore give some indication on the prospects for inflation.
PPI:s utveckling de senaste två åren kan därför ge vissa indikationer om den förväntade inflationsutvecklingen.
At the Community level, the increase in PPI has remained very subdued, less than 1 % both in 1996 and 1997 ("').
Ökningen i producentprisindex på gemenskapsnivå har fortfarande varit återhållsam, mindre än 1 % under både 1996 och 1997 (').
This modest rise is common to nearly all the Member States (see Table 7.4).
Denna måttliga ökning är gemensam för nästan alla medlemsstater (se tabell 7.4).
The most remarkable feature is the sharp deceleration in produce price inflation in Member States where inflation was still relatively high in 1995
Förutom Grekland uppvisar endast Danmark och Nederländerna en ökning i PPI på över 2 %, på grund av den höga aktivitetsnivån i dessa båda ekonomier under de senaste åren.
(') Regarding 1997, only the- first 11 months of the year are available.
( ') För 1997 finns endast uppgifter för arets elva första månader tillgängliga.
With the exception of Greece, only Denmark and the Netherlands show an increase in PPI above 2%, due to the high level of activity experienced by these two economies in recent years.
Under den andra etappen av EMU tillgrep alla medlemsstater i olika utsträckning höjningar av indirekta skatter för att minska underskotten i sina offentliga finanser. I flera medlemsstater var dessa höjningar avse­
Domestic output of total industry excluding construction (national currency, percentage change)
Total inhemsk industriproduktion exklusive byggnation (nationell valuta, procentuell förändring)
Average until November 1997 over same months in 1996.
(') Genomsnittet till och med augusti 1997 jämfört med samma period 1996.
General wholesale price index.
O Allmänt grossistprisindex.
Source: Commission services, 0ECD.
Källa: Kommissionen, OECD.
During stage two, all Member States relied, but to a varying extent, on increases in indirect taxes to reduce their government deficits. In several countries, these increases were important and have contributed signifi­cantly to increases in inflation, as is suggested in Table 7.5 which shows
värda och har i betydande utsträckning bidragit till att öka inflationen, vilket framgår av tabell 7.5, som anger den uppskattade direkta auto­matiska effekten av förändringar i indirekta skatter, under förutsättning att dessa förändringar i indirekta skatter i sin helhet övervältras på kon­sumentpriserna.
The most important contributions have been observed in Belgium (1994), Ireland (1994), France (1995), Italy (1995), United Kingdom (1994-95), Finland (1995-96), and Sweden (1997).
De största effekterna av indirekta skattehöjningar på inflationen har noterats i Belgien (1994), Irland (1994),' Frankrike (1995), Italien (1995), Förenade kungariket (1994­1995), Finland (1995­1996), och Sverige (1997).
However, more than the mechan­ical impact — which is by definition a oneoff effect — what matters is the risk that increased indirect taxes raise inflation expectations and thus trig­ger a wage/price spiral.
Viktigare än den automatiska effekten — som clefini­tionsmässigt är en engångseffekt — är risken att höjda indirekta skatter ökar inflationsförväntningarna och därigenom utlöser en löne­ och prisspiral.
This does not seem to have been the case in any of these countries.
Detta tycks inte ha skett i något av dessa länder.
After showing a blip, inflation came down swiftly in all countries which have experienced significant increases in indirect taxes.
Efter ett till­fälligt avbrott i den nedåtgående inflationstrenden, sjönk sedan infla­tionen återigen snabbt i alla länder där det skett en påtaglig höjning av de indirekta skatterna.
Effects of indirect tax changes on consumer price inflation
Effekterna av förändringar av indirekta skatter på konsumentpriserna
EURO 1999 — 25 March 1998 — Report on progress towards convergence and the recommendation with a view to the transition to the third stage of economic and monetary union — Part 2: Report
EURON 1999 — 25 mars 1998 — Rapport om konvergenssituationen samt rekom­mendation inför övergången till den tredje etappen av den ekonomiska och mone­tära unionen — Del 2: Rapport
European Commission
Europeiska Kommissionen i '
A single financial market
EUROPEISKA KOMMISSIONEN
Liberalization of capital movements and financial integration
Ett europeiskt finansiellt samarbetsområde
Attainment of economic and monetary union
Fria kapitalrörelser och finansiell integration
Cataloguing data can be found at the end of this publication
Litteraturhänvisningar finns i slutet av publikationen
Cover picture: © Mauritius
Omslagsbild: © Mauritius
This publication, designed to contribute to public debate on European integration, was prepared outside the European Commission.
Denna publikation har utarbetats av en oberoende sakkunnig. Den syftar till att bli ett inlägg i den allmänna debatten om det europeiska uppbyggnadsarbetet.
The views expressed are those of the author alone, and do not necessarily reflect the opinion of the Commission.
De åsikter som kommer till uttryck i denna publikation är uteslutande författarens egna.
A single financial market
Ett europeiskt finansiellt samarbetsområde
PART ONE: LIBERALIZATION OF CAPITAL MOVEMENTS AND FINANCIAL INTEGRATION
DEL I — FRIA KAPITALRÖRELSER OCH FINANSIELL INTEGRATION
PART TWO: ATTAINMENT OF ECONOMIC AND MONETARY UNION
DEL II — FÖRVERKLIGANDET AV DEN EKONOMISKA OCH MONETÄRA UNIONEN
From cooperation to economic and monetary union 1.1.
Från samarbete till ekonomisk och monetär union 1.1 Utgångsläge
Financial assistance mechanism, and economic and social cohesion 2.2. Monetary union 2.2.1.
E - ECBS demokratiska legitimitet och ansvar 2.2.2 Från fasta pariteter till en gemensam valuta
Move to the final stage of EMU and participation in that stage 3.1.
Övergång till EMU:s slutetapp och deltagande i EMU 3.1 De kriterier som skall beaktas
BIBLIOGRAPHY
SAMMANFATTNING
The free movement of capital appeared in the Treaty of Rome as one of the foundations of the European Economic Community, in the same way as the free movement of persons, goods and services.
Enligt Romfördraget var fria kapitalrörelser en av grundstenarna i den Europeiska ekonomiska gemenskapen, på samma sätt som fri rörlighet för personer, varor och tjänster.
Yet progress was for a long time minimal and was in stark contrast to the considerable development in international financial relations and the accompanying emergence of global international financial markets.
Framstegen på detta område var emellertid länge högst begränsade. Däremot utvecklades de internationella finansiella förbindelserna starkt och i samband därmed uppstod världsomspännande internationella finansmarknader.
Resumption of financial integration within the Community became imperative for two reasons:
Återupptagandet av integrationsprocessen inom gemenskapen var ett måste, och detta av två skäl:
(i) the Community could not remain aloof from the major developments in the process of internationalizing and modernizing the financial system;
— Gemenskapen kunde inte stå vid sidan av den starka utvecklingen mot internationalisering och modernisering av finanssystemet;
(ii) the creation at European level of a stable, competitive and open financial area was a precondition for completion of the internal market.
— en av förutsättningarna för ett slutgiltigt förverkligande av den inre marknaden var att man, på europanivå, lyckades skapa ett öppet, konkurrenskraftigt och stabilt finansiellt samarbetsområde.
Against this background, it became more urgent to liberalize capital movements; Likewise, it was essential that financial institutions should be in a position to do business in all Member States free from any restrictions.
Mot den bakgrunden var det desto mer angeläget att snabbt genomföra liberaliseringen av kapitalrörelserna. Likaså måste finansinstituten ofrånkomligen få möjlighet att bedriva sin verksamhet på samtliga medlemsstaters territorier utan inskränkningar.
They ought then to be able to exploit fully the freedom of establishment and the freedom to provide services that are enshrined in the Treaty.
De skulle alltså i full utsträckning kunna utnyttja den rätt till fri etablering och till fritt tillhandahållande av tjänster som stadfästes i fördraget.
But in all Member States financial activities were tightly regulated on grounds of general interest.
Men i alla medlemsstater var den finansiella verksamheten strängt reglerad för att tillgodose respektive lands intressen.
Action was therefore needed.
Därför krävdes åtgärder.
The steps taken are described below in Part One of this study, with the following breakdown:
Dessa beskrivs i del I av denna studie, där jag delat in framställningen enligt följande:
(i) the aim: the creation of an integrated, European financial area; this requires the free movement of capital and freedom to provide financial services;
— målsättningen: skapande av ett integrerat europeiskt finansiellt samarbetsområde. Detta innebär fri rörlighet för kapital och fritt tillhandahållande av finansiella tjänster; ster;
(ii) the situation 30 years after the signing of the Treaty of Rome: the degree of liberalization of capital movements that had already been achieved on the markets from a de jure and a defacto point of view;
— situationen trettio år efter Romfördraget, vad beträffar kapitalrörelser: ur juridisk synpunkt, i praktiken, på marknaderna;
(iii) the completion of the process: the 1988 Directive on complete liberalization of capital movements, and the strengthening of such measures pursuant to the Maastricht Treaty; the directives adopted to establish a genuine common market in financial services.
— slutförandet av processen: 1988 års direktiv som garanterar helt fria kapitalrörelser, skärpningen av dessa föreskrifter genom Maastrichtfordragets bestämmelser; de di rektiv som antagits för att förverkliga en veritabel gemensam marknad för finansiella tjänster.
The reasons underlying the decision to create a genuine integrated financial area naturally point to the need to go further and to consider establishing an economic and monetary union between the Member States within which it should be possible, among other things, to exploit fully the potential advantages stemming from completion of the single market.
Motiven bakom beslutet att skapa ett helt integrerat finansiellt samarbetsområde fungerar naturligtvis som en drivfjäder att inte nöja sig med det utan att också sikta på att införa en ekonomisk och monetär union mellan medlemsstaterna.
There is no doubt that such a union also constitutes the most appropriate response to the difficulties of managing monetary policies and safeguarding exchangerate stability within an integrated financial area.
Genom en sådan union borde man bland annat kunna uppnå alla de potentiella fördelarna av genomförandet av den stora marknaden. Vidare utgör en sådan union utan tvekan den lämpligaste lösningen på
This is why, in Part Two of this study, we will examine the problems involved in establishing economic and monetary union (EMU).
Det är skälet till att jag i del II av denna studie behandlar problematiken i samband med genomförandet av en ekonomisk och monetär union (EMU).