natgillin/translations-raw huggingface dataset:
2.1.7 The forestry sector also employs large numbers of people indirectly in construction, the metal and engineering industries, the chemical industry, the transport sector, etc.
2.1.7 Skogssektorn sysselsätter också indirekt ett stort antal människor, bland annat inom byggbranschen, metall- och maskinindustrin, den kemiska industrin och transportbranschen.
2.1.8 The employment impact of the forestry sector is becoming increasingly important in rural and upland districts.
2.1.8 Skogssektorns effekter på sysselsättningen är särskilt viktiga när det gäller utvecklingen av landsbygdsområden och bergsområden.
Silviculture, logging and related transport activities provide work for people in remote regions.
Skogsförvaltning, avverkning och därtill relaterade transporttjänster ger arbete åt människor i avlägsna regioner.
Small-scale establishments in the mechanical wood-processing industry are also a potentially important source of jobs in these areas.
Småskalig mekanisk verksamhet är också en möjlighet inom dessa områden.
2.1.9 Growing conditions for forests in the EU vary greatly for climatic, ecological and biological reasons.
2.1.9 Förutsättningarna för skogstillväxten i EU varierar avsevärt beroende på klimatmässiga, ekologiska och biologiska faktorer.
For example, viewed in terms of vegetation zones, the Mediterranean countries belong to the Sub-Mediterranean zone while the Nordic countries belong to the Arctic-Alpine zone.
Exempelvis när det gäller vegetationsområden hör länderna runt Medelhavet till den sub-mediterrana zonen medan de nordiska länderna hör till den arktisk-alpina zonen.
Forests in southern Europe are predominantly deciduous while those in northern Europe and in upland districts are predominantly coniferous.
I södra Europa dominerar lövskogen, medan barrskogen dominerar i norra Europa och i bergsområden.
Forests in the EUs upland districts reflect the special conditions prevailing in these areas, in addition to geographical factors.
I bergsområdena i Europeiska unionen växer skogen under särskilda betingelser förutom att den har sina specifika geografiska egenskaper.
2.1.10 The EU has a total forest area of 130 million hectares, of which 87 million hectares consists of commercial forests.
2.1.10 Den totala andelen skogsareal i EU är 130 miljoner hektar, varav 87 miljoner hektar utgörs av kommersiell skog.
The largest tracts of woodland are to be found in the Nordic countries, France and Germany.
De största skogstäckta områdena finns i Norden, Frankrike och Tyskland.
The proportion of commercial forest to total surface area is highest in Finland (58%) and lowest in Ireland (6%); the EU average is 27%.
Andelen kommersiell skog av den totala ytan är högst i Finland (58 %) och lägst i Irland (6 %). Genomsnittet för EU är 27 %.
2.1.11 Over the past four decades, the growth of forests in the EU has exceeded fellings by a clear margin.
2.1.11 Under de senaste fyrtio åren har skogstillväxten i EU överskridit avverkningen med bred marginal.
As a result, the aggregate growing stock of the 15 Member States has increased by
Som ett resultat av detta har den totala volymen rotstående träd i de 15 medlemsstaterna ökat med 4,1 miljarder till 11,5 miljarder m3under denna period. Tyskland, Sverige,
Germany, Sweden, France and Finland have the largest timber resources and the highest annual increment in the growing stock.
Frankrike och Finland har största andelen virkesresurser och den största årliga tillväxten i trädbeståndet.
Together, these four countries account for 73% of the EU's total annual increment and 75% of the EU's total annual cut.
Tillsammans står dessa fyra länder för 73 % av EU:s totala tillväxt och 75 % av EU:s totala årliga avverkning.
In 1990, fellings in the 15 Member States amounted to 70% of the EUs total annual increment; the proportion was highest in Portugal (96%) and lowest in Italy (45%).
1990 uppgick avverkningen i de 15 medlemsstaterna till 70 % av EU:s totala tillväxt. Denna andel var störst i Portugal (96 %) och lägst i Italien (45 %).
2.1.12 The increase in the annual increment is due to a number of factors, including largescale afforestation, other silvicultural measures such as improved drainage, fertilization and tending of seedling stands, and withdrawal of land from cultivation.
2.1.12 Ökningen av den årliga tillväxten beror på ett antal faktorer, däribland omfattande skogsplantering och åkrar som växer igen eftersom de inte längre används för spannmålsodling samt andra skogsvårdande åtgärder såsom förbättrad dränering, gödning och vård av plantskog.
Other factors, with adverse consequences in the long run, are nitrogen deposition and the increased concentration of carbon dioxide, which have contributed to the fertilization and growth of part of Europe's forests.
Andra faktorer - med negativa konsekvenser på lång sikt - är det kväve och den ökning av koldioxid koncentrationen som har gött respektive främjat tillväxten i delar av Europas skogar.
3 for per hectare growth. Growth for per hectare growth.
2.1.13 De olika växtförhållandena i medlemsstaterna visar sig tydligt i siffrorna för tillväxten av trädbeståndet per hektar.
Growth is highest is highest in Ireland in Ireland (8.4 ι
Den högsta tillväxten har Irland (8,4 m3 per hektar och år) och
/ha/yr) and Finland (3.6 m
Danmark (7,5 m3per hektar och år) och den lägsta Grekland (1,5 m(3,6 m3 per hektar och år).
2.1.14 Wastepaper has emerged alongside virgin fibre as an important raw material for the forest industry.
2.1.14 Vid sidan om nyfiber har returpapper utvecklats till en viktig råvara för skogsindustrin.
The average recovery rate for the Member States is 40%, with values ranging from 7% in Ireland to 66% in Austria.
Den genomsnittliga återvinningen i medlemsstaterna är 40 %, med värden som varierar mellan 7 % (Irland) och 66 % (Österrike).
It is only natural that countries in which wastepaper is available in large quantities should also manufacture products based on recycled fibre.
Det är bara naturligt att man i länder där returpapper finns tillgängligt i stora kvantiteter också tillverkar produkter baserade på återutvunna fibrer.
No attempt should be made to change this situation by imposing artificial legal impediments, providing that the transparency of this market is ensured.
Man bör inte försöka förändra denna situation genom att införa artificiella rättsliga hinder om öppenheten på returpappersmarknaden är säkerställd.
2.1.15 Two-thirds of the ELTs total forest area is privately owned.
2.1.15 Två tredjedelar av EU:s totala skogsareal är privatägd.
Only in Ireland and Greece does the State own more than half of the total forest area.
Bara i Irland och Grekland äger staten mer än hälften av den totala skogsarealen.
All in all, there are some 12 million private forest owners, most of whom are families.
Allt som allt finns det ca 12 miljoner privata skogsägare, av vilka de flesta är familjer.
Companies are important forest owners in a few countries, e.g. Sweden, Spain and Portugal.
Företag utgör betydande skogsägare i ett fatal länder, t ex Sverige, Spanien och Portugal.
Ownership patterns may also vary within the same country.
Ägarförhållandena kan också variera inom samma land.
The large number of forest owners means that the average size of forest holdings is small.
Det stora antalet skogsägare betyder att den genomsnittliga storleken på innehavet är liten.
The variation in ownership and economic structures affects the forest strategy of each Member State, or region in accordance with the principle of subsidiarity.
Skillnaderna i ägandeförhållanden och ekonomiska strukturer påverkar de enskilda medlemsstaternas skogsstrategi och kräver en differentierad skogspolitik i varje medlemsstat, respektive varje region, i enlighet med subsidiaritetsprincipen.
2.1.16 The well-being and health of forests is crucial given the role forests play in generating economic wealth and preserving biodiversity.
2.1.16 Skogens skick och hälsa är avgörande med tanke på den roll den spelar för att skapa ekonomiskt välstånd och bevara den biologiska mångfalden.
Forests are also an important carbon sink and reservoir (85 - 120 million tonnes of carbon fixed per year) and the amount of carbon locked up in trees is growing continually as the growing stock increases.
Skogen är också en viktig kolreserv (85 - 120 miljoner ton bundet kol varje år) och mängden kol som binds i träden ökar i samma takt som trädbeståndet ökar.
If silvicultural measures and logging are not carried out in good time and steps taken to prevent pollution of woodland areas, carbon will gradually start to be released into the atmosphere as the growing stock ages and decays.
Om skogsvårdande åtgärder och avverkning inte vidtas i god tid och om man inte vidtar åtgärder för att förebygga föroreningar av skogsområdena kommer kolet gradvis att frigöras i atmosfären när skogsbeståndet åldras och förmultnar.
Forests will then no longer be able to act as effectively as they do now as a counterweight to the greenhouse effect.
Följaktligen kommer skogen inte längre att kunna motverka växthuseffekten lika effektivt som den gör nu.
2.1.17 Pollution is carried from country to country regardless of national boundaries.
2.1.17 Luftföroreningar överförs från ett land till ett annat utan hänsyn till nationella gränser.
Emissions of sulphurous and nitrous oxides and ammonia cause acidification of soils, especially in densely populated industrial areas.
Utsläpp av svaveldioxid, kvävedioxid och ammoniak försurar marken, i synnerhet i tätbefolkade områden.
But forests in northern and southern Europe and upland districts, which are sensitive to acidification, are also at risk.
Men även de försurningskänsliga skogarna i norra och södra Europa samt skogar i bergsområden ligger i riskzonen.
2.1.18 Europe's forests are also plagued by storms, insects and fungal diseases.
2.1.18 Europas skogar ansätts också av stormar, insekter och svampsjukdomar.
Forest fires are a serious problem in some Member States.
Skogsbränder är ett allvarligt problem i vissa medlemsstater.
Between 300,000 and 500,000 hectares of forest are swept by fire in the EU every year.
Mellan 300 000 och 500 000 hektar skog i EU härjas av bränder varje år.
Spain, France, Italy, Greece and Portugal account for some 97% of the total forest area destroyed by fire and these areas are classified as high-risk areas by the EU.
Spanien, Frankrike, Grekland och Portugal står för 97 % av den totala andelen skogsareal som förstörs av bränder, och dessa områden klassas som högriskområden av EU.
2.1.19 Over the past ten years, both the area destroyed by fire and the duration of forest fires have been reduced as a result of implementing fire-prevention and monitoring projects of various kinds.
2.1.19 Under de senaste tio åren har de arealer som förstörts av bränder blivit mindre och brändernas varaktighet har minskat. Detta är ett resultat av att olika sorters projekt för förebyggande och kontroll har genomförts.
By contrast, there has been a marked increase in the number of fires.
Å andra sidan har det skett en markant ökning av antalet bränder.
Investigation into the causes of forest fires and fire prevention are therefore of the utmost importance.
Undersökningar om orsaken till skogsbränder och förebyggande åtgärder är därför av största betydelse.
In this connection, it should also be pointed out that some countries use planned, controlled burning to ensure biodiversity.
I sammanhanget skall även påpekas att vissa länder använder sig av planerade och kontrollerade bränder för att främja den biologiska mångfalden.
The legal basis for forestry measures
Den rättsliga grunden för skogsbruksåtgärder
2.2.1 Neither the Treaty of Rome nor the Treaty of Maastricht make any provision for a forestry policy.
2.2.1 Varken Romfördraget eller Maastrichtfordraget innehåller några bestämmelser om en skogsbrukspolitik.
Forest-related issues are, however, dealt with in conjunction with several other Community policy areas and decisions are taken pursuant to the following legal bases:
Skogsrelaterade frågor behandlas emellertid i anslutning till ett flertal av gemenskapens politikområden och beslut fattas i enlighet med följande rättsliga grunder:
2.2.2 The Forestry Action Programme was adopted by the Council in 1989 and improved and expanded in 1992.
2.2.2 Handlingsprogrammet för skogsbruk antogs av rådet år 1989 och förbättrades och utvidgades 1992.
The programme consists of measures for supporting forestry in various areas of action, each of which is briefly described below.
Programmet omfattar stödåtgärder för skogsbruket på olika områden. Nedan följer en kort beskrivning av de olika åtgärderna.
2.2.3 Regulation on the protection of the Community's forests from atmospheric pollution ( 2157/92 and 307/97).
2.2.3 Förordning om skydd av skogarna i gemenskapen mot luftföroreningar (2157/92 och 307/97).
Under this regulation, support was provided for the establishment in 1992 - 1996 of a European-wide system for monitoring the general condition of forests and a network of plots for monitoring forest ecosystems.
Denna förordning gjorde det möjligt att under åren 1992 - 1996 upprätta ett Europatäckande system för kontroll av skogarnas allmänna tillstånd och ett nät av observationspunkter för att kunna kontrollera skogarnas ekosystem.
Community assistance has also been granted to pilot projects studying the functioning of forest ecosystems and restoration of damaged forests.
Gemenskapsstöd har också beviljats för pilotprojekt som studerar skogarnas ekosystem och återställandet av skadade skogar.
Under a new regulation which came into force in February 1997, the implementation of the scheme was extended for the five-year period 1997 - 2001, with a budget of ECU 40 million (ECU 29.4 million in 1992 - 1996).
Enligt den nya förordning som trädde i kraft i februari 1997, förlängdes genomförandet av programmet till femårsperioden 1997 - 2001 med en budget på 40 miljoner ecu (29,4 miljoner ecu för 1992 -1996).
2.2.4 Regulation on the protection of the Community's forests against fire (2158/92 and 308/97).
2.2.4 Förordning om skydd av gemenskapens skogar mot bränder (2158/92 och 308/97).
Under this regulation, the Community provided funding in the period 1992 -1996 for fire-prevention and monitoring projects, including the building of forest paths, forestbreaks, water supply points and the procurement of clearing equipment and monitoring facilities.
I denna förordning beviljade gemenskapen finansiering för perioden 1992 - 1996 av åtgärder för brandskydd och skogsövervakning, inklusive upprättandet av skogsstigar, brandgator, vattenposter och inköp av kommunikationsutrustning och övervakningssystem.
Assistance was also granted for projects analysing the causes of forest fires, information campaigns and informationsystem projects.
Stöd beviljades också till projekt som undersöker orsaken till skogsbränder, kampanjer för upplysning och undervisning, samt informationskampanjer och datasystemprojekt.
The Commission has adopted a regulation providing for the extension of the programme for a further five years from 1997 to 2001, with a budget of ECU 70 million (ECU 70 million in 1992 - 1996).
Kommissionen har också antagit en förordning som förlänger programmet med ytterligare fem år från 1997 till 2001, med en budget på 70 miljoner ecu (70 miljoner ecu för perioden 1992 - 1996).
2.2.5 Regulation on forest enhancement in the context of rural development (1610/89 in connection with 4256/88).
2.2.5 Förordning om förbättring av skogen inom ramen for landsbygdens utveckling (1610/89 tillsammans med 4256/88).
This regulation provides for measures to support forestry-related activities in rural areas and less-developed regions and nowadays also in sparsely populated regions (Objective 1, 5b and 6 areas).
Denna förordning innehåller åtgärder för att stödja skogsbruksrelaterade åtgärder inom landsbygdsområden och mindre utvecklade regioner, och idag även i glesbefolkade regioner (målområde 1, 5b och 6).
Activities eligible for support include afforestation, upgrading of woodlands and the development of forest infrastructure.
De stödberättigade verksamheterna omfattar skogsåterväxt, värdeökning av skogsområden och utveckling av skogsinfrastrukturer.
Priority is given to areas in which forests can help boost the economy and create jobs, and areas in which such measures are needed to combat
Förtur ges till områden där skogen kan bidra till att få fart på ekonomin och skapa arbetstillfällen samt till områden där sådana åtgärder behövs för att bekämpa erosion och skydda jord och vatten.
2.2.6 Regulation on improving the processing and marketing conditions for forestry products (867/90).
2.2.6 Förordning om förbättring av villkoren for bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter (867/90).
The purpose of this regulation is to grant assistance for the development of forestry operations occurring upstream from the initial processing (sawing) of wood, e.g. felling, stripping, cutting up and storage in Objective 1, 5b and 6 areas.
Syftet med denna förordning är att bevilja stöd till utveckling av skogsbruksverksamhet som främjar den första bearbetningen av trä i mål 1, 5- och 6b-områden, t ex fällning, kvistning, barkning, kapning och lagring.
Processing further downstream (e.g. sawing) is no longer eligible for assistance.
Efterföljande bearbetning längre ner i produktionskedjan (t ex sågning) är inte längre berättigad till stöd.
2.2.7 Regulation instituting a Community aid scheme for forestry measures in agriculture (2080/92).
2.2.7 Förordning om en gemenskapsordning för stöd till skogsbruksåtgärder inom jordbruket (2080/92).
Assistance is provided under this regulation for the afforestation of agricultural land and other silvicultural measures such as tending of seedling stands, harvesting of short-rotation coppices for energy use and construction of forest roads, as well as other timberharvesting facilities (e.g. skyline cranes).
Stöd ges till beskogning av jordbruksmark och andra skogsvårdande åtgärder såsom skötsel av plantskog, skörd av snabbväxande energiskog och anläggandet av skogsvägar samt andra moderna hjälpmedel för träutvinningsalternativ (t ex med hjälp av lyftkranar).
This aid scheme is one of the accompanying measures under the CAP reform.
Denna gemenskapsordning utgör en av kompletteringsåtgärderna till reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken.
The total budget for the period 1993 -1997 is ECU 1.2 billion.
Den totala budgeten för perioden 1993 - 1997 uppgår till 1,2 miljarder ecu.
2.2.8 Regulation establishing a European Forestry Information and Communication System (Efics) (1615/89 and 400/94).
2.2.8 Förordning om införande av ett europeiskt informations- och kommunikationssystem för skogsbruk (EFICS) (1615/89 och 400/94).
This regulation provides for the collection of comparable and objective information on forest resources, forest products, the structural organization of forestry, Community action and national forestry policies.
Denna förordning innehåller bestämmelser om insamling av jämförbara och objektiva uppgifter rörande skogsresurser, skogsprodukter, skogssektorns struktur samt gemenskapsåtgärder och nationell skogsbrukspolitik.
The budget for the period 1993 - 1997 is ECU 3.9 million.
Budgeten för perioden 1993 - 1997 uppgår till 3,9 miljoner ecu.
2.2.9 In 1994, the EU adopted a regulation on the conservation, characterization, collection and utilization of genetic resources in agriculture and forestry (1467/94).
2.2.9 1994 antog EU en förordning om bevarande, karakterisering, insamling och nyttjande av genetiska resurser inom jord- och skogsbruket (1467/94).
As yet, no projects on the genetic resources of forests have been funded under this scheme.
Hittills har inga projekt for skogarnas genetiska resurser finansierats enligt detta program.
2.2.10 Forestry-related research is funded as part of the EUs R & TD framework programmes.
2.2.10 Skogsforskningen finansieras genom EU:s ramprogram för FoU.
As forests were of relatively minor significance before the accession of the new Member States, appropriations for forest-related research have been small and financing has been provided mainly through projects in the specific programmes for agriculture, the environment, biotechnology and energy; for example, forest projects have been financed under the FAIR research programme of the fourth framework programme.
Eftersom skogen hade relativt liten betydelse innan de tre nya länderna blev medlemmar, har anslagen till skogsinriktad forskning varit relativt små och finansieringen har i huvudsak skett via projekt inom de speciella programmen för jordbruk, miljö, bioteknik och energi. Skogsprojekt har till exempel finansierats genom forskningsprogrammet Fair under fjärde ramprogrammet. Det femte ramprogrammet skall inledas 1998.
Other legal provisions
Övriga bestämmelser
2.3.1 Structural Fund assistance is available for development projects in the forestry sector in Objective 1, 5b and 6 areas and to some extent in Objective 2 areas as well.
2.3.1 Utvecklingsprojekt inom skogssektorn kan finansieras genom strukturfonderna för mål 1, 5b- och 6-områdena och i viss utsträckning också för mål 2-områden.
The EAGGF grants financing to micro enterprises in rural districts for product development, market studies and logistical optimization projects.
EUGFJ ger anslag till mikroföretag på landsbygden för produktutveckling, marknadsundersökningar och projekt för bättre logistik.
These measures help to generate jobs in the countryside and boost the level of income that remains there by raising the value-added of products.
Dessa åtgärder bidrar till att skapa nya arbeten på landsbygden, och den inkomst som stannar kvar på landsbygden ökar genom att produkternas förädlingsvärde ökar.
2.3.2 The Leader Π Community initiative provides assistance under the B3 funding category ("Increasing the value-added of agricultural, forestry and fishing products") for launching projects involving small-scale downstream processing operations which are innovative and have a demonstration value.
2.3.2 Gemenskapsinitiativet Leader II ger stöd under anslagskategorin B3 ("Ökat för ädlingsvärde hos jordbruks-, skogs- och fiskeprodukter") till projekt med småskalig verksamhet i slutet av produktionskedjan, verksamhet som är innovativ och som kan tjäna som förebild.
2.3.3 Trade in seeds and seedlings is governed by the directive on the marketing of forest reproductive material (66/404/EEC) and the directive on external standards for forest reproductive material marketed within the Community(71/161/EEC).
2.3.3 Handeln med frön och plantor regleras i direktivet om saluföring av skogsodlingsmaterial (66/404/EEG) och direktivet om yttre kvalitetsnormer för skogsodlingsmaterial som saluförs i gemenskapen (71/161/EEG).
The former includes provisions on the classification of forest reproductive material marketed within the Community and information to be provided in connection with such trade.
I det förra ingår bestämmelser om klassificering av skogsodlingsmaterial som marknadsförs inom gemenskapen och information som måste tillhandahållas i samband med sådan handel.
The latter lays down compulsory quality requirements for trade in seeds and for seedlings which are sold according to the EEC 's standard nomenclature.
I den senare fastställs obligatoriska kvalitetskrav för handel med frön och plantor som säljs i enlighet med EEG:s standardnomenklatur.
2.3.4 Provisions on measurement of wood and quality standards are set out in the directive on the classification of wood in the rough (68/89/EEC), which is currently being amended.
2.3.4 Bestämmelser om mått och kvalitetsstandarder för trä fastställs i direktivet om klassificering av sågad träyta (68/89/EEG), som nu håller på att ändras.
Administration of forestry matters in the EU
Administration av skogsärenden inom EU
2.4.1 The Commission does not have a separate directorate-general for forestry.
2.4.1 Kommissionen har inget enskilt generaldirektorat för skogsfrågor.
Rather, the responsibility for forestry affairs is shared by several DGs.
Ansvaret för dessa frågor delas av flera generaldirektorat.
The most important unit is the unit for specific measures in rural areas (the forestry unit) in DG VI (Agriculture).
Den viktigaste enheten är enheten för särskilda åtgärder i landsbygdsområden (skogsenheten) inom GD VI (jordbruk).