natgillin/translations-raw huggingface dataset:
2.4 Foreign direct investment the US. with Japan accounting for 9%, though its share fell from 12V: > % in the first half of the period to 5M > % in the second.
2.4 Utländska direktinvesteringar del gick ner från 12,5% under periodens första hälft till 5,5% under den andra.
This may well reflect both the secure environment of the Single Market and the Investment opportunities provided, coupled with the effects of a period of relative currency stability.
Detta kan mycket väl återspegla både den inre mark nadens säkra miljö och de investeringsmöjligheter som uppstod, i kombination med effekterna av en period med relativt stabila valutor.
As a result, economic integration within the Union increased further.
Som ett resultat öka de den ekonomiska integrationen i unionen ytterligare. re.
As in the case of outflows, the UK was the main player, receiving 36% of inflows, though, again as for outflows, its share fell markedly over the period (from 43% to 30% between the first and second halves), mainly reflecting a sharp decline in the share of US in vestment going to the UK (Table 24).
Precis som var fallet med utflödena, var Storbritannien den viktigaste aktören, och tog emot 36% av inflödena, även om, återigen, dess andel sjönk påtagligt under perioden (från 43% till 30% mellan den första och den andra hälften), vilket huvudsakligen åter speglar att andelen av USA:s investeringar som gick till Storbritannien minskade brant (Tabell 24).
The share going to other Member States was considerably smaller, France accounting for almost 15%, the Netherlands, Spain, Belgium/Luxembourg and Sweden account ing for between 6% and 10%.
Ande len som gick till andra medlemsstater var betydligt mindre. Frankrike svarade för nästan 15%, Nederländerna, Spanien, Belgien/Luxemburg och Sverige svarade för mellan 6% och 10%.
However, FDI flows into all these countries, except for Spain, increased in both nominal and relative terms between the first and second halves of the period, while flows into the UK actually declined in nominal terms.
Flödena av UDI öka de emellertid till alla dessa länder, utom Spanien, både i nominella och relativa termer mellan periodens första och andra hälft, medan flödena till Storbritannien faktiskt minskade nominellt.
In relation to GDP, which again gives a more mean ingful indication of the importance of the investment concerned to the Member State in question, the largest source of outflows was the Netherlands together with Belgium/Luxembourg and followed by Sweden and Ireland.
I jämförelse med BNP, vilket återigen ger en mer me ningsfull indikation på investeringarnas betydelse för de berörda medlemsstaterna, var de viktigaste källor na till utflöden Nederländerna tillsammans med Belgien/Luxemburg, följda av Sverige och Irland.
Since Member States vary enormously in the size of their economies, the figures for shares of inward in vestment can be a misleading indicator both of their relative attractiveness to outside investors and of the potential importance of the inflows concerned for their economic development.
Eftersom medlemsstaternas ekonomier varierar enormt i storlek, kan siffrorna för andelarna av kapitalinflöden vara missvisande som indikator både på de ras attraktionskraft på utländska investerare och på den potentiella betydelsen av flödena för deras ekonomiska utveckling.
Relating inflows to GDP gives a much more meaningful picture (Table 25).
Man får en mer meningsfull bild om inflödena i stället relateras till BNP (Tabell 25).
In practice, inward investment in relation to GDP was highest over the period for Ireland, while in both Spain and Portugal it was above the Union average, which is encouraging from the point of view of their economic convergence.
I praktiken var inflödet av investeringar i förhållande till BNP högst i Irland, medan både Spanien och Portugal låg över unionens genomsnitt, vilket är uppmuntrande med utgångspunkt från deras ekonomiska konvergens.
It was also above average in the UK, Belgium/Luxembourg, the Netherlands and Sweden.
Det var också över genomsnittet i Storbritannien, Belgien/Luxemburg, Nederländerna och Sverige.
On the other hand, the share of investment from outside the Union going to Greece was substantially below average given its level of GDP (only around a quarter of the EU average), as it was in Germany and Austria.
Å andra sidan var andelen investeringar från resten av världen till Grekland, givet dess BNP-nivå (bara omkring en fjärdedel av EU-genomsnittet), be tydligt under genomsnittet, liksom i Tyskland och Ös terrike.
Flows between Member States
Flöden mellan medlemsstater
Again in relation to GDP, the largest recipients of in flows of investment from other Member States over the 10 years 1987 to 1996 were Ireland and Belgium/Luxembourg, with Portugal, the Netherlands and Spain being the third, fourth and fifth largest, re spectively, but with significantly lower levels (Table 27).
De viktigaste mottagarna av investeringsflöden från andra medlemsstater, återigen i förhållande till BNP, var Irland och Belgien/Luxemburg, med Portugal, nederländerna och Spanien på tredje, fjärde respektive femte plats, men med betydligt lägre nivåer (Tabell 27).
The large inflows into Belgium/Luxembourg con sist inter alia of the establishment of bank branches in Luxembourg, because of its importance as a financial centre, coupled with the fiscal advantages Involved.
De stora inflödena till Belgien/Luxemburg består bland annat av etablering av bankfilialer i Luxemburg, på grund av dess betydelse som finansiellt centrum i kombination med skattefördelar.
They also comprise the establishment of offices of multinationals in Brussels, attracted by its strategic position both geographically and politically.
De innehåller också upprättandet av multinationella företags kontor i Bryssel på grund av att dess både geografiskt och politiskt strategiska läge har lockat.
The rela tively large inflows into three of the four Cohesion countries are again encouraging from the point of a view of convergence.
De relativt stora inflödena till tre av de fyra sammanhållningsländerna är återigen uppmuntrande från ett konvergensperspektiv.
This is particularly the case for Ireland, which, in addition to receiving the largest amount of inward investment over the period as a whole, experienced a significant increase n the second half as compared with the first.
Detta gäller särskilt Irland, som inte bara er höll det största kapitalinflödet under hela perioden, utan också fick ett ökat inflöde under senare halvan av perioden.
Effect of FDI flows on cohesion
Effekter av UDI på sammanhållningen
Direct investment flows between Member States sig nificantly exceeded flows with third countries during the 10years 1987to 1996 (425 billion ECUas against 315 billion ECU in terms of outflows).
Flöden av direktinvesteringar mellan medlemsstater na var betydligt större än flöden till och från tredje land under de 10 åren 1987 till 1996 (425 miljarder ECU jämfört med 315 miljarder ECU i termer av utflöden).
The relative size, however, of the two shifted significantly between the first and second halves of the period.
Den relativa storleken har emellertid förskjutits påtagligt mellan den första och den andra halvan av perioden.
In the years 1987 to 1991, in the run-up to the internal market, in ternal flows were only slightly greater than flows to third countries, but in the five years after, they in creased markedly (to 248 billion ECU as against 157 billion ECU) while the latter remained much the same
Åren 1987 till 1991, under upptakten till den inre marknaden, var de interna flödena bara marginellt större än flödena till och från tredje land, men un der de fem nästkommande åren ökade de påtagligt (till 248 miljarder ECU från 157 miljarder ECU), me-
In order better to assess the effect of FDI, it is useful to consider net investment flows for individual Member States and to standardise them in terms of population (Table 25).
För att bättre kunna bedöma effekten av UDI är det användbart att betrakta nettoinvesteringsflödena standardiserade med befolkning (Tabell 25).
So far as intra-EU flows are concerned, all
Vad flödena inom EU anbelangar, var alla fyra sammanhåll ningsländerna nettomottagare av investeringar från
2.4 Foreign direct investment
Andra strukturfonder
They have also been net recipients of inflows from outside the Union, especially Spain and Portugal, so that they have gained doubly from inward investment.
De har också varit nettomottagare av inflöden från tredje land, speciellt Spanien och Portugal, så de har tjänat dubbelt på inflöde av investeringar.
Moreover, more recent data suggest that total inflows into Portugal increased substantially in 1997, to λλ/? times their average value over the preceding 5 years (though given the data problems too much impor­tance should not be attached to one year's figure).
Dessutom antyder senare data att inflödena till Portugal ökade avsevärt under år 1997, till 1,5 gånger genomsnitt­svärdet under de fem föregående åren (även om da­taproblemen innebär att inte alltför stor vikt kan fästas vid uppgifter för ett år).
Relative to oopulation, apart from Belgium/Luxem­bourg, the largest inflows were into Ireland, followed by Spain and Portugal, while inflows into Greece were substantially lower.
I förhållande till befolkningen hade, vid sidan av Bel­gien/Luxemburg, Irland de största inflödena, följt av Spanien och Portugal, medan inflödena till Grekland var betydligt mindre.
The UK, which also had a level of GDP per head below the Union average, though by much less, was a net recipient as well, while Finland, Germany and the Netherlands were the largest net exporters of capital.
Storbritannien, som också hade en BNP­nivå under unionens genomsnitt, var netto­mottagare, medan Finland, Tyskland och Nederlän­derna var de största nettoexportörerna av kapital.
they fell in the subsequent two years and outflows in­creased. More than twothirds of inflows in each of the years 1992 to 1996 came from other Member States and half the flows went into manufacturing, with the food, chemical and motor vehicle industries being the main areas of investment, while in services they went predominantly into banking and business services, including computing, so helping to modernise the economy and increase its growth potential.
UDI­flöden och strukturfonderna der vart och ett av åren 1992 till 1996 kom från andra medlemsstater och hälften av flödena gick till tillverk­ning, med livsmedel, kemisk industri och motorfordon som huvudsakliga områden för investeringarna, me­dan banker och företagstjänster, inklusive databe­handling, var de viktigaste tjänstesektorerna.
Expenditure in the regions from the EU Structural Funds bears some relationship to inflows of FDI, inso­far as it co-finances national schemes to provide in­vestment aid in assisted regions and so encourages companies to locate projects there.
Strukturfondernas utgifter i regionerna har ett visst samband med inflödena av UDI, i så måtto att de samfinansierar nationella program för att ge stöd för investeringar i stödregioner för att uppmuntra företag att förlägga projekt där.
In a more indirect way, the Funds support improvements in infrastruc­ture and training to raise the skills of the work force, so making the areas concerned more attractive to for­eign investors.
På ett mer indirekt sätt stödjer fonderna förbättringar av infrastruktur och utbildning för att höja arbetskraftens kompetens och på så sätt göra de berörda regionerna mer attraktiva för utländ­ska investerare.
During the first programming period 1989 to 1993, net FDI inflows exceeded transfers from the Structural Funds in three of the four Cohesion countries (Graph 15), the only exception being Greece.
Under den första programperioden 1989 till 1993, översteg inflödet av UDI överföringarna från fonderna i tre av de fyra sammanhållningsländerna (Figur 15). Grekland var det enda undantaget.
Net inflows of FDI to Ireland amounted to almost 8% of GDP and, accordingly, more than 31/2 times Structural Fund transfers.
Nettoinflödet av UDI till Irland uppgick till nästan 8% av BNP och var, sålunda, mer än 3,5 gånger så stora som transfere­ringarna från strukturfonderna.
Direct investment in Portugal followed a similar path to that in Spain, rising throughout the 1980s, reaching a peak of almost 2 billion ECU in 1990 and declining steadily up to 1995, when it was only a quarter of its 1990 value, though, as noted above, there seems to have been a resurgence in 1997.
Direktinvesteringarna i Portugal följde ett likartat mönster som i Spanien, med en ökning genom hela 1980­talet och en topp år 1990 på nästan 2 miljarder ECU, följd av en stadig nedgång fram till 1995, när de bara var en fjärdedel av 1990 års värde, även om det, som noterades ovan, verkar ha varit en uppgång un­der år 1997.
In 1995 and 1996, outflows of FDI, mainly to other EU countries, for the first time exceeded inflows.
Under åren 1995 och 1996 översteg för första gången utflödet av UDI, huvudsakligen till and­ra EU­länder, för första gången inflödet.
Inflows of investment throughout the period 1987 to 1996 came predomi­nantly from other Member States, and mainly from Spain, the UK, France and Germany.
Inflödet un­der perioden 1987 till 1996 kom övervägande från andra medlemsstater, och huvudsakligen från Spani­en, Storbritannien, Frankrike och Tyskland.
Most of the in­vestment went into services, particularly banking, property and business services, though in a number of years, there were significant flows into electricity, gas and water as well as construction.
Huvudde­len av investeringarna gick till tjänstesektorn, särskilt banker, fastighetsbolag och företagstjänster, även om det under ett antal år förekom betydande flöden till elektricitet, gas och vatten liksom till anläggning­sverksamhet.
The effect has been to improve the infrastructure of the economy, fi­nancial as well as physical, and to lay the basis for further investment and economic development gen­erally.
Effekten har blivit en förbättrad infras­truktur i ekonomin, finansiellt såväl som fysiskt, och att en grund lagts för vidare investeringar och ekono­misk utveckling allmänt.
FDI inflows into Spain increased rapidly in the second half of the 1980s to reach a peak of almost 10 billion ECU in 1990.
Inflödena av UDI till Spanien ökade snabbt under 1980­talets andra hälft och nådde en topp på nästan 10 miljarder ECU år 1990.
While they remained high until 1994,
Medan de var fortsatt höga fram till 1994, föll de under de två följande åren och ut­flödena ökade.
Unfortunately, no recent data are available for Greece and Ireland on the details of investment.
Olyckligtvis finns det inga nya data med detaljer om investeringarna från Grekland och Irland.
2.5 Infrastructure and human capital
2.5 Infrastruktur och humankapital
The role of infrastructure and human capital in regional development from the Structural Funds in Objective 1 regions (16 billion ECU at 1994 prices) went on investment in basic infrastructure and a further 22% (over 10 billion ECU) on investment in human capital.
Infrastrukturens och humankapitalets roll i den regionala utvecklingen
In addition, the European Investment Bank will have provided some 25 billion ECU in loan finance for investment in basic infrastructure in such regions by the end of the 10-year period 1989 to 1999.
(16 miljarder ECU i 1994 års priser) investeringar i grundläggande infrastruktur och ytterligare 22% (över 10 miljarder ECU) var investeringar i humankapital. kapital.
Differences in infrastructure are recognised as con tributing significantly to variations in regional competitiveness.
Skillnader i infrastruktur erkänns ge betydelsefulla bidrag till variationer i regional konkurrenskraft.
However, competitiveness depends not only on endowments of physical infrastructure but, to an increasing extent, on those of human capital or the skills of the work force.
Konkurrenskraften beror emellertid inte bara på tillgången på fysisk infrastruktur, utan, i en allt större utsträckning, på tillgången på humankapital eller arbetsstyrkans kvalifikationer.
Indeed, effective education and training systems can make as much contribution to economic development as advanced transport and telecommunication networks.
Effektiva utbildnings- och yrkesutbildningssystem kan faktiskt ge ett lika stort bidrag till ekonomisk utveckling som avancerade transportoch telekommunikationsnätverk.
The economically stronger regions in the EU with high levels of GDP per head are generally better endowed with both types of capital than lagging regions.
De ekonomiskt starkare regionerna i EU med hög BNP per capita har i all mänhet mer av bägge typerna av kapital än eftersläpande regioner.
Comparison of infrastructure endowment between re gions raises a number of conceptual and methodological issues which need to be considered, as regards, first, the most appropriate indicators for measurement to use and, secondly, assessment of the effects of such endowment on the regional economy.
Jämförelser av tillgången på infrastruktur i olika regio ner reser ett antal metodologiska frågor som måste beaktas. De gäller, för det första, de lämpligaste indikatorerna att använda för mätning, och för det andra en bedömning av effekterna av sådana tillgångar på den regionala ekonomin.
Defining appropriate indicators
Att definiera lämpliga indikatorer
The importance of infrastructure is reflected in the priority it is accorded in development-related expenditure in Member States.
Infrastrukturens betydelse återspeglas i den prioritet den ges i utvecklingsinriktade utgifter i med lemsstaterna.
Government fixed investment, which consists mainly of capital expenditure on physical infrastructure, accounts for between 10% and 20% of total gross domestic fixed capital formation in Union countries.
Fasta offentliga investeringar, som huvudsakligen består av kapitalutgifter för fysisk infrastruktur, svarar för mellan 10% och 20% av den totala fasta kapitalbildningen i länderna i unionen.
Part of such expenditure goes on education and training, on the construction of build ings and the purchase of equipment.
En del av sådana utgifter läggs på utbildning och yrkesutbildning, på investeringar i byggnader och inköp av utrustning.
By far the most important part of investment in education and training, however, the spending on teachers and instructors and the books and other material needed for teaching, is classified in the national accounts as cur rent expenditure despite the addition to the capital stock, broadly defined, which it gives rise to.
Den i särklass viktigaste delen av investeringen i utbildning och yrkesutbildning, löner till lärare och inköp av böcker och an nan undervisningsmateriel klassas emellertid som löpande utgifter i nationalräkenskaperna, trots de tillskott till kapitalstocken, i vid mening, den ger upphov till.
This element of expenditure amounts to between 4% and 7% of GDP across the Union.
Denna del av utgifterna uppgår till mellan 4% och 7% av BNP i unionen.
A significant proportion of Union aid to the lagging re gions also consists of investment in physical infrastructure and human capital.
En betydelsefull del av unionens stöd till eftersläpande regioner består också av investeringar i fysisk infrastruktur och humankapital.
Over the 1989 to 1993 programming period, some 35% of total expenditure
Under programperioden 1989 till 1993 var omkring 35% av strukturfondernas totala utgifter i Mål 1regioner
The measurement problem consists, first, of identify ing an appropriate — and concise — set of indicators of the scale and, perhaps more importantly, the quality of endowment of the different kinds of infrastructure in individual regions.
Mätproblemet består först i att identifiera en lämplig — och koncis — uppsättning indikatorer på kvantiteten, och kanske ännu viktigare, kvaliteten på de olika slagen av infrastruktur i enskilda regioner.
Second, the indicators need to be sufficiently simple for the exercise to be vi able and capable of being aggregated into an overall measure of endowment.
För det andra måste indikatorerna vara tillräckligt enkla för att övningen skall vara genomförbar och kunna aggregeras till ett totalt mått på tillgången.
Thirdly, account needs to be taken of links between different kinds of infrastructure both within and between regions, such as the standard of connections between the regional transport network and the national and international systems.
För det tredje måste hänsyn tas till sambanden mellan olika slags infrastruktur både inom och mellan regioner, exempelvis standarden på förbindelser mellan regionala transportnätverk och na tionella och internationella system.
The simplest measure of infrastructure is the physical scale of provision in relation to potential use. such as the length of roads per square kilometre or per head of population.
Det enklaste måttet på infrastruktur är det fysiska om fånget på försörjningen i relation till potentiell användning, som våglängd per kvadratkilometer eller per in vånare.
Alternatively, for some kinds of infrastructure, the proportion of population with access to particular facilities may be more relevant, such as to the public water supply.
Alternativt, för vissa slags infrastruktur, kan andelen av befolkningen som har tillgång till vissa re surser vara mer relevant, som offentlig vattenförsörjning.
Indicators of quality are slightly more tricky to define, tend to be specific to individual kinds of infrastructure and usually have to be indirect pointers to the standard of provision.
Kvalitetsindikatorer är något svårare att definiera, tenderar att vara specifika för speciella slags infrastruktur och blir oftast fingervisningar om utbudets standard.
For the rail net work, for example, the extent of electrification ard the number of separate tracks, which affect both the speed of the service and its carrying capacity, can be used to give a reasonable indication of quality.
För järnvägsnätet kan exempelvis graden av elektrifiering och antalet skilda spår användas för att ge en rimlig kvalitetsindikation.
sociation between the two is not in doubt, the nature of the causal link is still the subject of debate.
bandet mellan dem inte kan betvivlas, debatteras fortfarande den kausala länken dem emellan.
Some of the more central regions of the Union, for example, ar guably face constraints on future development, de spite high levels of infrastructure endowment. because of the inability of the structure in place to cope with further growth in usage.
Det kan exempelvis hävdas att några av regionens mer centrala områden möter restriktioner på den framtida utvecklingen, trots en god tillgång till infrastruktur, därför att den befintliga strukturen inte klarar framtida ökningar av användande.
Equally, a relatively poor endowment in physical infrastructure has not prevented certain peripheral regions, notably in Ireland, from achieving high rates of economic growth, though growth has usually been accompanied by in creased investment to improve provision (which raises an important question about whether such in vestment should precede or follow economic development). opment).
På samma sätt har inte en relativt dålig tillgång till fysisk infrastruktur hindrat vis sa periterà regioner, särskilt i Irland, från att uppnå en hög tillväxttakt, även om tillväxten vanligen har åtföljts av ökade investeringar för att öka utbudet (vilket väcker den viktiga frågan om sådana investeringar bör föregå eller följa ekonomisk utveckling).
A key issue concerning the effects on the regional economy of investment in infrastructure relates to the fact that, while the costs generally fall on the public sector, the benefits accrue to the business sector in terms of lower production costs — because of. for ex ample, improvements in transport and communications, easier access to markets and suppliers, better support services and a more highly qualified work force.
En nyckelfråga som rör effekterna på den regionala ekonomin av investeringar i infrastruktur hänger sam man med att medan kostnaderna i allmänhet faller på den offentliga sektorn, så tillfaller vinsterna den privata sektorn i form av lägre produktionskostnader — ex empelvis tack vare förbättringar i transporter och kommunikationer — bättre tillgång till marknader och leverantörer, bättre understödstjänster och en mer kvalificerad arbetsstyrka.