natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The latter has been the case in Bulgaria, Estonia, and Latvia, where population has shifted in some degree from cities to countryside, partly because of job shortages and increased rents in the former.
Det senare är fallet i Bulgarien, Estland och Lettland, där befolkningen i viss utsträckning har flyttat från städer till landsbygden, delvis på grund av brist på arbetstillfällen och höjda hyror i de förra.
Ro mania is a special case as the recent increase of rural population is largely a response to the lifting of restrictions on internal migration.
Rumänien är ett specialfall, då den nyss inträffa de ökningen av landsbygdsbefolkningen i huvudsak beror på att restriktioner på intern migration tagits bort.
Poland constitutes the main exception as the share of urban population is still increasing.
Polen, där stadsbefolkningens andel fortfarande växer, är det viktigaste undantaget.
While Poland, the Czech Republic, Romania, Slovenia and Lithuania have a relatively balanced re gional distribution of population, in Hungary, Slovakia, Bulgaria, Estonia and Latvia, there is greater concentration in and around the capita city (Maps 43 and 44).
Medan Polen, Tjeckiska republiken, Rumänien, Slovenien och Litauen har en relativt balanserad regional befolkningsfördelning, har Ungern, Slovakien, Bulgarien, Estland och Lettland en större koncentration i och omkring huvudstaden (kartorna 44 och 45).
The period since transition has not resulted in a major increase in the spatial concentration of population.
Perioden sedan övergången har inte resulterat i någon stor ökning av befolkningens rumsliga koncentration.
Between 1990 and 1995, population in all Czech re gions declined though less in Moravia than in Bohemia.
Mellan 1990 och 1995 minskade befolkningen i alla tjeckiska regioner, om än mindre i Mähren än i Böhmen.
Over the same period, population continued to grow in nearly all Polish regions (voivodships), though at a somewhat slower pace and with some ex ceptions, such as Lodz, Katowice and Warsaw.
Under samma period fortsatte befolkningen att växa i nästan alla polska regioner (voivod), om än i en något lugnare takt och med några undantag, som Lodz, Katowice och Warszawa.
Pop ulation fell in all Romanian regions with the exception of the North-East.
Befolkningen minska de i alla rumänska regioner med undantag av i nordost.
In Slovakia, population growth slowed down but there was, nevertheless, an in crease in most regions, with East Slovakia registering the largest rise, largely because of higher natural growth (Map 45).
I Slovakien saktade befolkningsökningen in, men be folkningen ökade icke desto mindre i de flesta regio nerna, med den största ökningen i östra Slovakien, hu vudsakligen på grund av snabbare naturlig tillväxt (Karta 46).
All Bulgarian regions experienced significant population decline with the sharpest fall in Haskovo and Northern regions.
Alla bulgariska regioner upplevde en betydande be folkningsminskning, med den största minskningen i Haskovo och de norra regionerna.
Even in Sofia, the capital, there was an overall fall of over 2% over the period.
Även i Sofia, hu vudstaden, minskade befolkningen med totalt över 2% under perioden.
From 1992 onwards, regional populations have tendee to stabilise.
Från och med år 1992 har de re gionala befolkningarna tenderat att stabiliseras.
In Hungary, the decline in population has continued in all regions, though at a slower pace, with Central Hungary, which includes Budapest, showing
I Ungern har befolkningsminskningen fortsatt i alla re gioner, om än i en långsammare takt, med den största minskningen (2,5%) i Centrala Ungern som innehåller Budapest, först och främst på grund av en mer än ge nomsnittlig minskning i födelsetalen.
In Poland, there are a number of large urban centres (Gdansk, Poznan, Lodz, Wroclaw, Warsaw), but these are geographically dispersed and of a similar size (1-2.5 million), though Upper Silesia, where Katowice with 3.8 million inhabitants accounts for 10% of the total population of the country, is an ex ception.
I motsats till detta är befolkningen i Ungern koncentrerad till Budapest med omgivande område och de västra regionerna.
In the Czech Republic, Prague with its sur rounding region (2.3 million) represents some 20% of the total population but this is less than Moravia (al most 4 million).
I Bulgarien bor omkring 40% i den sydvästra regionen där Sofia ligger.
In Slovakia, the Western regien in which the capital, Bratislava, is located, accounts for around 40% of the country's population with the re maining 60% distributed between the central and Eastern parts.
Mer extremt är det i både Estland och Lettland, där nästan halva lan dets befolkning bor i huvudstaden.
The concentration of Romania's population in the Eastern parts of the country, except in Bucharest, is relatively weak.
Jämfört med EU är regionens viktigare städer generellt mindre, och mellanstora städer är proportionellt mer betydelsefulla.
Similarly, in Slovenia, population is relatively evenly dispersed across the country, as it is in Lithuania, where there are a number of urban areas of much the same size as well as a large rural population.
Som i EU åldras befolkningen i CÖE-länderna. Antalet personer under arbetsför ålder (15) har minskat
4 Enlargement the largest fall (2.5%), largely because of an above average reduction in birth rates.
Del 4 Utvidgning pensionsålder, andelen beroende pensionärer klart högre än vad åldersstrukturen skulle antyda.2 Förtid spension uppmuntrades under övergångsprocessens första stadier som ett medel för att begränsa ar betslöshetens uppgång.
Age structure of population
Pensionerna svarar för
/ to
/ till
U of total social
/ av de totala utgifterna för soci
The number of people below working age (15) has declined from well over 20% of the total in virtually all 10 countries in 1990 to 19% or below in most countries in 1997.
4 från klart över 20% i praktiskt taget alla 10 länderna år 1990 till 19% eller mindre i de flesta länderna år 1997.
This ageing applies to all candidate countries with only Poland, Lithuania and Slovakia having a higher proportion of young people (around 21%), though one which has fallen by as much as elsewhere.
Detta åldrande gäller alla kandidatländerna, där bara Polen, Litauen och Slovakien har en större andel unga (omkring 21%), som dock har minskat lika mycket som på andra ställen.
In 1995, Bulgaria, Slovenia, the Czech Re public and Hungary had the lowest shares of population under working age (18%).
År 1995 hade Bulgarien, Slovenien, Tjeckiska republiken och Ungern de minsta be folkningsandelarna under arbetsför ålder (18%).
security outlays, in some cases even representing the single largest item of public expenditure.
alförsäkringar, i vissa fall är de till och med den största enskilda offentliga utgiftsposten.
Con tinued ageing is, therefore, likely to put social security systems under further strain.
Ett fortsatt åldrande kommer därför att sätta socialförsäkringssystemen under fortsatt press.
As a result of increases in Poland and the Czech and the Slovak Republics, the total population of working age in the region registered a modest increase be tween 1991 and 1995.
Som ett resultat av ökningar i Polen och de Tjeckiska och Slovakiska republikerna ökade befolkningen i ar betsför ålder blygsamt mellan 1991 och 1995.
This increase was most signifi cant in the Czech Republic, where the share of population of working age grew from 66% to over 69%, and in Slovakia, where it rose from 64% to over 66%.
Denna ökning var mest betydelsefull i Tjeckiska republiken, där befolkningsandelen i arbetsför ålder ökade från 66% till över 69% och i Slovakien, där den ökade från 64% till över 66%.
In the future, however, the decline in population under working age will inevitably lead to the contraction of the potential labour force in many CEE countries.
I framtiden kommer emellertid minskningen av befolkningen under arbetsför ålder oundvikligen att leda till en minskning av den potentiella arbetskraften i många CÖE-länder.
Poland and the Slovak Republic are exceptions, since their population is younger and they have higher birth rates than elsewhere.
Polen och Slovakiska republiken är undantag, eftersom deras befolkning är yngre och de har högre födelsetal än annorstädes.
CEE dependency rates (population above and below working age in relation to that of working age) ranged in 1996 from 48-50% in Latvia, Estonia, the Czech Republic and Slovakia to 54-55% in Poland, Romania, Bulgaria and Lithuania (Graph 36).
CÖE-ländernas beroendekvoter (befolkning över och under arbetsför ålder i förhållande till befolkningen i arbetsför ålder) varierade år 1996 mellan 48-50% i Lettland, Estland, Tjeckiska republiken och Slovakien till 54-55% i Polen, Rumänien, Bulgarien och Litauen (Figur 41 ).
Variations be tween countries are marked both for old-age and youth dependency.
Variationerna mellan länderna·! beroende kvoten är påtagliga både vad gäller gamla och unga.
Slovakia, Poland, Romania, the Czech Republic and Bulgaria have the highest rates of youth dependency, while old-age dependency is highest in Hungary, Lithuania, Estonia, Poland and Romania.
Slovakien, Polen, Rumänien, Tjeckiska republiken och Bulgarien har de högsta beroendekvoterna för unga, medan kvoterna för de gamla är högst i Ung ern, Litauen, Estland, Polen och Rumänien.
All the countries have experienced a rising share of population over working age.
Alla länderna har erfarit en ökande befolkningsandel över arbetsför ålder.
The rise was most pro nounced in the Baltic States and Bulgaria.
Ökningen var mest uttalad i de baltiska staterna och Bulgarien.
In Lithuania, the share increased from 10.4% to almost 13% between 1991 and 1995 and in Estonia from 11.6% to 13.1%.
I Litauen ökade an delen från 10,4% till nästan 13% mellan 1991 och 1995 och i Estland från 11,6% till 13,1%.
In Poland and the Slovakia, the increase has been less than in other countries and the relative importance of this group is lower (at some 10% of the to tal).
I Polen och Slovakien har ökningen varit mindre än i de andra län derna och gruppens relativa betydelse är mindre (omkring 10%).
The ageing of population, however, is moderated to some degree by low life expectancy compared with other developed countries.
Befolkningen åldrande lindras emellertid i viss ut sträckning av en i jämförelse med andra utvecklade länder låg förväntad livslängd.
In most CEE countries, life expectancy at birth is around 70, and only 68 in Latvia and some studies suggest that life expectancy has fallen since the transition began.
I de flesta CÖE-länderna är den förväntade återstående livslängden vid födseln omkring 70 år, och i Lettland bara 68, och några studier antyder att den förväntade livslängden har minskat sedan övergången inleddes.
Infant mortality, moreover, is significantly higher throughout the re gion than in the EU.
Barnadödligheten är dessutom betydligt högre i hela regionen än i EU.
While it stood at 5 per 1000 births
Medan den var 5 per 1000 födda i den senare, var den 7 per 1000 i Slovenien och 9 per 1000 i Tjeckiska republiken, länderna med de lägsta dödstalen i regionen.
The share of population under working age tends to be relatively high in rural and certain traditional industrial areas, while the converse is true for the major urban areas.
Tvärtemot detta har de västra och norra delarna av Ungern liksom norra Mähren och Böhmen i Tjeckiska republiken relativt högre befolkningsandelar under arbetsför ålder.
In the Czech Republic, Prague has the lowest proportion of population under working age and the highest proportion above it.
I de senare två län derna beror detta huvudsakligen på högre födelsetal i landsbygdsområden. Befolkningsandelen i arbets-
4 Enlargement other parts of the country, as it is in Warsaw. Bratislava and Bucharest.
Del 4 Utvidgning för ålder i dessa regioner är emellertid i allmänhet låg, vilket antyder utflyttning till städer i syfte att finna ett jobb.
With transition to market economies. CEE citizens became freer to choose not to engage in economic activity.
Är 1993 antydde arbetskraftsundersökningar i några av länderna (som gav den första verkliga möjligheten att jämföra läget i olika länder) ett arbetskraftsdeltagande mellan 63% i Ungern och ungefär 81 % i Litauen.
At the same time, employment opportuni­ties declined.
Deltagandet tycktes ha gått ner sedan reformer nas början i alla länderna, till 67-68% i Bulgarien, Slovakiska republiken och Slovenien, 70% i Polen och Lettland och omkring 75% i Tjeckiska republiken och Estland.
Consequently, labour force partici­pation contracted.
Det enda undantaget var Rumänien med ett ungefärligen oförändrat deltagande på 78% (Figur 37).
By contrast, the Western and Northern parts of Hungary as well as Northern Moravia and Bohemia in the Czech Republic have relatively higher shares of population under working age.
Under det tidigare centralplanerade ekonomiska systemet, ledde utfästelsen om full sysselsättning och förväntan att alla kvinnor och män som var fysiskt ka pabla till arbete också skulle arbeta till ett mycket högt arbetskraftsdeltagande, speciellt bland kvinnor.
This is also the case in the North­West and Eastern voivodships in Poland, Eastern Slovakia and the Northern and Eastern regions of Romania.
Innan reformerna startade, ungefär år 1989, låg del tagandet (sysselsatta plus arbetslösa i förhållande till befolkningen i åldrarna 15 till 64) från 70 till 80% med en toppnotering på 83% i Tjeckiska republiken och den lägsta noteringen i Bulgarien på 70%.
In the lattertwo countries, this is largely caused by higher birth rates in rural areas.
Detta låg högt över motsvarande deltagande i EU, som var ungefär 69% (1989).
However, the share of population of working age in these areas is gener­ally low, suggesting outward migration to urban ar­eas in search of employment.
Skillnaden berodde delvis på högre kvinnligt deltagande i CÖE-länderna, där del tagandet var upp till 70%, utom i Polen (63%) och Slovakien (65%).3
By 1993, surveys conducted in some of the coun­tries (providing the first real possibility of compar­ing the situation in different countries) suggested participation rates ranging from 63% in Hungary to some 81 % in Lithuania.
Från 1993 till 1995 stabiliserades, eller till och med ökade, arbetskraftsdeltagandet i några CÖE-länder (Lettland, Slovakien, Slovenien, Rumänien), men fort satte falla i de flesta.
Rates had seemingly fallen since the beginning of the reforms in all countries, to 67­68% in Bulgaria, the Slovak Republic and Slovenia, 70% in Poland and Latvia and around 75% in the Czech Republic and Estonia.
År 1995 hade deltagandet i Bulgarien fallit till 63% och i Ungern till 59%, en minskning på 17 procentenheter sedan övergångens början.
The only exception was Romania with participation broadly unchanged at 78% (Graph 37).
Motsvarande siffror var 72% i Tjeckiska republiken och 69% i Polen.
The fall in labour force participation was very much concentrated in the early years of transition.
I och med övergången till marknadsekonomi blev medborgarna friare att inte delta i ekonomisk aktivitet.
From 1993 to 1995, labour force participation stabilised or even increased in some CEE countries (Latvia.
Samtidigt minskade möjligheterna till sysselsättning.
Slovakia, Slovenia, Romania) but continued to fall in most.
Därför minskade arbetskraftsdeltagandet.
By 1995, Bulgaria's participation rate had fallen to 63% and that of Hungary to 59%, a decline of 17 percentage points since the start of transition.
Fastän jämförelser är problematiska på grund av den gradvisa övergången till arbetskraftsundersökningar och användandet av officiella registerdata i några länder, verkar det klart att en snabb nedgång i arbetskraftsdeltagandet har ägt rum i de flesta CÖE-länderna, möjligen med undantag av Slovakiska republiken och Rumänien.
Before the start of reforms, in 1989 or so, participation rates (employed plus unem­ployed relative to population 15 to 64) ranged from 70 to 80% with a peak at 83% in the Czech Republic and the lowest rate in Bulgaria with 70%.
Med undantag av i Litauen, som tidigare hade ett högt deltagande, var deltagandet hu vudsakligen oförändrat mellan 1995 och 1997.
This by far exceeded the corresponding EU participation rate of some 69% (1989). the difference being in part due to higher female participation in CEE coun­tries, with rates up to 70% except for Poland (63%) and Slovakia (65%).3
År 1997 var det totala arbetskraftsdeltagandet omkring EU-genomsnittet (68%) i Polen, Slovakien, Slovenien och Lettland, betydligt över i Tjeckiska republiken, Rumänien, Estland och Litauen (73-79%), och betydligt under bara i Ungern (57%) och Bulgarien (65%). Jämfört med tiden före övergångsperioden har Ung
Dependency rates in Central and Eastern Europe, 1991 and 1996
Beroendegrader i Central- och Östeuropa, 1991 och 1996
30 40 50 60 % of population 15­64
30 40 50 60 70 % av befolkningen 15-64
However, labour force participation has stabilised since 1995.
I och med övergången förväntades för värvsfrekvenserna att falla mer för kvinnor än för män, delvis som ett resultat av att företagen upphörde med många av de sociala åtaganden de tidigare haft.
With the exception of Lithuania, which previ­ously had a high rate, par:icipation rates were mostly unchanged be­tween 1995 and 1997.
Fastän pålitliga siffror saknas, ver kar detta inte ha varit fallet.
By 1997, the overall rate of participation was around the EU average (68%) in Po­land, Slovakia, Slovenia and Latvia, significantly above in the Czech Re­public, Romania, Estonia and Lithua­nia (73­79%) and significantly below only in Hungary (57%) and Bulgaria (65%).
Under över gångens tidiga fas tenderade män nens förvärvsfrekvens att falla mer än kvinnornas.
Regional Aspects rienced the sharpest overall decline in participa­tion followed by the Czech Republic, Bulgaria, Poland and the Slovak Republic.
tens status ändrades emellertid i större utsträckning än för männen från sysselsättning till arbetslöshet. Bland männen var det en högre benägenhet att helt lämna arbetskraften efter förlust av arbete.
Romania consti­tutes a notable exception since participation seems actually to have increased.
I Rumäni­en ökade exempelvis den kvinnliga förvärvsfrekven­sen tidigt under övergången, men den kvinnliga ar­betslösheten ökade och sysselsättningen föll faktiskt.
In gen­eral, labour force participation is high in regions for which restructuring is still incomplete and where dependence on single industries or agriculture re­mains high.
Från och med år 1992 eller 1993 minskade den kvinn­liga förvärvsfrekvensen tydligt, men med undantag för i Ungern inte fortare än den manliga.
In a number of rural areas, agriculture increasingly constitutes an employment reserve, absorbing workers laid off in other sectors.
Nedgången i kvinnligt deltagande hängde i allmänhet samman med en pågående kvinnlig sysselsättningsmins­kning.
In some regions, the previously neglected tertiary sector has developed to such an extent as to compensate for the reduction in job opportunities elsewhere in the economy (eg in Prague).
År 1995 låg det kvinnliga arbetskraftsdelta­gandet mellan 60% och 65%, bortsett från i Ungern (51%) och Rumänien (74%).
A seeming paradox, at least in the short to medium term, is that regions with low activity rates are often the ones which have succeeded most in restructuring their economies.
Mellan 1995 och 1997 stabiliserades det kvinnliga arbetskraftsdeltagandet och till och med ökade i Bulgarien, Tjeckiska republi­ken, Lettland och Slovenien, men fortsatte att falla i Ungern (49%) och Polen (60%).
Although reliable fig­ures are lacking, this does not seem to have been the case.
I Tjeckiska republiken och Ungern har arbetskrafts­deltagandet minskat i alla regioner.
During the early phase of transition, male activ­ity tended to decline faster than female activity. How­ever, the status of the female labour force shifted, to a larger extent than for men, from employment to unem­ployment.
Medan skillna­derna mellan de Tjeckiska regionerna är små, med det lägsta deltagandet i de mähriska regionerna och det högsta i Prag, är de regionala skillnaderna i Ung­ern betydande; norra Ungern och det norra slättlan­det uppvisar de lägsta siffrorna och centrala Ungern de högsta.
Among men, there was a higher propensity to leave the labour force altogether on losing a job.
I de ungerska regionerna med lågt delta­gande har strukturomvandling i industrin och jordbru­ket medfört en minskad sysselsättning och en ökan­de andel av befolkningen i arbetsför ålder lämnar till sist arbetskraften.
For example, in Romania, the female activity rate in­creased during early transition but female unemploy­ment rose while employment actually declined.
Regioner som centrala Ungern och centrala Trans­Donau, där ett högre deltagande har upprätthållits, har i allmänhet dragit nytta av en snab­bare sysselsättningstillväxt i den privata tjänstesek­torn (Karta 46).
In the Czech Republic and Hungary, labour force participation has fallen in all regions.
I Slovakien minskade arbetskraften i alla regioner fram till år 1993, och stagnerade därefter.
However, while Czech regions show only small differences, with the lowest rates in the Moravian regions and the highest in Prague, in Hungary, regional dispari­ties are significant; North Hungary and the North­ern Great Plain display the lowest rates, and Central Hungary, the highest.
Undanta­get är Bratislava som, tack vare betydande pendling från den närliggande regionen västra Slovakien, har ett konstlat högt deltagande.
In Hungarian regions with low activity, industrial and agricultural restruc­turing has reduced employment with an increasing proportion of the population of working age ultimately leaving the labour force.
I västra Slovakien är därför deltagandet, om än avgjort underskattat, det lägsta i landet.
Regions like Central Hungary and Central Trans­Danubia, where higher labour force participation has been
Deltagandet i mellersta och östra Slo­vakien är bara något lägre än det nationella genom­snittet.
From 1992 or 1993 onwards, female activity rates clearly contracted but, with the exception of Hungary, no faster than male rates.
Deltagandet bland yngre och äldre åldersgrupper har fallit mycket mer än bland dem i bästa arbetsför ålder (25 till 55).
The decline of female par­ticipation was generally associated with an ongoing decline in female employment.
Nedgången har emellertid, åtminstone i vissa länder, åtföljts av ett stigande deltagande i utbildning.
In 1995, female partic­ipation rates ranged between 60% and 65%, apart from Hungary (51%) and Romania (74%).
Detta är särskilt fallet i Ungern, medan deltagandet i utbild­ning i andra länder bara har ökat något, om alls, och inte matchat nedgången i arbetskraftsdeltagandet.
Between 1995 and 1997, female participation stabilised and even increased in Bulgaria, the Czech Republic, Lat­via and Slovenia, but continued to fall in Hungary (49%) and Poland (60%)
I Polen och Rumänien har, å andra sidan, deltagan­det fortsatt att vara högt i landsbygdsregioner, me­
Employment and participation rates in Central and Eastern Europe, 1993, 1995 and 1997
Sysselsättningsgrad och förvärvsfrekvens i Central- och Östeuropa, 1993, 1995 och 1997
% of population 15­64
% av befolkningen 15­64
D Unemployed . ■ Employed
D Arbetslösa . ■ Sysselsatta
Participa­tion among young and older age groups has fallen by much more than for those of prime working age (25 to 55).
Den regionala effekten av minskande arbetskraft varierar mycket mellan CÖE­länderna.
For those under 25 years, partici­pation has plummeted with economic restructuring, making initial entry into the labour market extremely difficult.
I allmänhet är arbets­kraftsdeltagandet högt i regioner där strukturomvandlingen ännu inte är avslutad och där beroendet av enstaka branscher eller jordbruket fortfarande är stort.
However, the decline, at least in some countries, has been accompanied by rising participation in education.
I ett antal landsbygdsområden är jordbruket fortfarande en sysselsätt­ningsreserv, som suger upp arbetare som förlorat jobben i andra sektorer.