natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The new system, based on a survey approach, appears to significantly under-record actual flows.
Det nya systemet som grundas på en enkätmetod tycks på ett avgörande sätt underskatta de faktiska handelsflödena.
Consequently, the ratio of intra-EC trade relative to extra-EC trade (for which collection methods remain unchanged) is also underestimated.
Följaktligen underskattas också andelen gemenskapsintern handel jämfört med handeln med länderna utanför EG (för vilken insamlingsmetoderna är oförändrade).
(') Oil price falls in the late 1980s will have increased the intra-EC trade ratio by cutting the value of extra-EC imports.
(') Sjunkande oljepriser i slutet av 1980-talet bör ha ökat andelen gemenskapsintern handel genom att detta minskal värdet av importen från länderna utanför gemenskapen.
Community growth at the same time will have reinforced the effect: strong market demand will have led Community producers to supply Member State markets in preference to third country markets.
Tillväxten inom gemenskapen under samma period torde ha lett till att producenterna inom gemenskapen föredrog att sälja pä EG-marknaden än på marknader i tredje land.
Recession in the early 1990s will have had the opposite effect.
Lågkonjunkturen i början av 1990talet torde ha haft motsatt effekt.
This has a number of beneficial effects. Firstly, there is more intense competition on Member States' markets, squeezing firms' profit margins, especially in sectors where trade barriers were most significant in 1985.
nas marknader, vilket pressar ned företagens vinstmarginaler, särskilt inom de sektorer där handelshindren var mest påtagliga 1985.
Secondly, there are benefits to consumers in the form of a wider choice of products to buy.
För det andra innebär det fördelar för konsumenterna i form av ett större urval av produkter på marknaden.
Foreign direct investment is another way through which markets become more closely integrated.
Utländska direktinvesteringar är ett annat sätt på vilket marknader knyts närmare samman.
In recent decades, but especially in the 1980s, for eign investment flows worldwide have expanded very rapidly, and the Community has attracted a remarkably high and increasing share of these — 44% between 1991 and 1993, up from just over 28% between 1982 and 1987.
Under de senaste årtiondena, men särskilt under 1980-talet, ökade de utländska investeringsflödena mycket snabbt över hela världen och gemenskapen har dragit till sig en anmärkningsvärt hög och ökande andel av dessa - 44 % mellan 1991 och 1993, vilket var en ökning från drygt 28 % - under perioden 1982 till 1987.
Foreign investment activity inside the Community grew vigorously between 1986 and 1991 (on average, nominal inflows grew 41% annually) before slowing beUveen 1992 and 1996 (on average, growing just 7% an nually in nominal terms).
De utländska investeringarna inom gemenskapen ökade kraftigt mellan 1986 och 1991 (de utländska investeringarna i gemenskapen växte i genomsnitt med 41 % om året) innan ökningstakten dämpades under åren mellan 1992 och 1996 (i genomsnitt uppmättes en ökning på endast 7 % om året i nominella termer).
Table 7.2 shows that during the 1986 to 1991 period, the United Kingdom was by far the prime target for foreign investors, absorbing 32 % of all for eign investment received by the Community.
Av tabell 7.2 framgår att Förenade kungariket under perioden 19861991 var den ojämförligt största marknaden för utländska investerare och drog till sig 32 % av alla utländska investeringar som gjordes inom gemenskapen.
Its record particularly reflected its success in attracting investment from non-Member States (receiving 45% of all such flows).
Detta avspeglar framförallt hur framgångsrikt landet har varit när det gäller att dra till sig investeringar från länder utanför gemenskapen (45 % av alla sådana investeringsflöden gick till Förenade kungariket).
Other important recipients of foreign investment in the period were France, Spain, the Benelux countries and Germany.
Andra medlemsstater som under denna period drog till sig utländska direktinvesteringar i stor omfattning var Frankrike, Spanien, Beneluxländerna och Tyskland.
Since 1992, however, foreign investment flows inside the Community have been more evenly distributed.
Flödet av utländska direktinvesteringar inom gemenskapen har sedan 1992 emellertid uppvisat en jämnare fördelning.
The United Kingdom has continued to receive most, but no longer a disproportionately large share (over 17% of total flows between 1992 and 1996), followed by the Netherlands, France and Germany.
Förenade kungariket har fortsatt att dra till sig den största andelen av dessa, dock inte längre en oproportionerligt stor andel (drygt 17 % av de totala investeringsflödena mellan 1992 och 1996), åtföljt av Nederländerna, Frankrike och Tyskland.
The United Kingdom's performance reflects falls in its share of both total intra-EC and extra-EC foreign investment (to 15% and about 30% respectively).
Utfallet för Förenade kungariket avspeglar en minskning av dess andel av såväl direktinvesteringarna från andra länder i gemenskapen som från länder utanför gemenskapen (ned till 15 % respektive omkring 30%).
Investment flows between Member States are becoming increasingly impor­tant, providing 65% of the Community's total foreign investment between 1992 and 1996 as against 57% between 1986 and 1991.
Investeringsflödena mellan medlemsstaterna blir allt mer betydelsefulla och utgjorde 65 % av de totala utländska direktinvesteringarna i gemen­skapen mellan 1992 och 1996 jämfört med 57 % mellan 1986 och 1991.
The United Kingdom, Benelux, Germany and France have enjoyed the largest shares of this throughout the 1986-96 period, but the Netherlands' share has signifi­cantly increased since 1992 whilst the United Kingdom's has decreased.
Förenade kungariket, Beneluxländerna, Tyskland och Frankrike har under perioden 1986­1996 haft de största andelarna. Nederländernas andel har emellertid ökat betydligt sedan 1992 medan Förenade kunga­rikets andel minskat.
Origin of foreign direct investment inflows
Ursprung för utländska direktinvesteringar
1992-96 Share of flows originating from
1986­1991 Andel av investeringarna från
The world
Världen
Rest of world (35 o/o
EU­12 57 o/o av de totala invester­ingarna
(100 o/o of total
100 % av de totala invester­ingarna
Rest of world (43 «Vb of total inflows)
Övriga världen 35 *h av de totala invester­ingarna
(100 o/o of total inflows) of total inflows) of total inflows) inflows)
100 % av de totala invester­ingarna
(') Estimated.
(') Uppskattning.
Mergers and acquisitions
Fusionei' och förvärv
The evolution of merger and acquisition activity inside the Community reflects the pattern of foreign investment.
Utvecklingen för fusioner och förvärv inom gemenskapen följer samma mönster som för de utländska direktinvesteringarna.
In 1996, the number of mergers and acquisitions was less than in 1995, and well below the peak year of 1990, although their value has actually climbed steadily since 1994.
Antalet fusioner och förvärv var 1996 lägre än 1995 och låg betydligt under siffran för rekordåret 1990, även om de värdemässigt faktiskt kontinuerligt har ökat varje år sedan 1994.
Nearly 70% of all operations inside the Community are purely domestic affairs, involving companies from the same Member State.
Nästan 70 % av alla sådana transaktioner inom gemenskapen utgörs av rent inhemska transaktioner som gäller företag från samma medlemsstat.
About 18% are between companies from different Member States, and less than 14% involve com panies from the Community and a third country (especially the United States, but also Switzerland).
Omkring 18 % är mellan företag från olika medlemsstater och mindre än 14 % omfattar företag från gemenskapen och ett tredje land (särskilt Förenta staterna, men även Schweiz).
However, the importance of the last type of operation is growing fastest.
Den sistnämnda typen av transaktioner växer dock snabbast i omfattning.
Generally, merger and acquisition activity by companies in Denmark, Ireland, the Netherlands, Finland, Sweden and the United Kingdom is well above the share of their national economies in Community GDP.
Allmänt sett är aktiviteten i fråga om fusioner och förvärv för företag i Danmark, Irland, Nederländerna, Finland, Sverige och Förenade kungariket klart över deras nationella ekonomiers andel av gemenskapens BNP.
All this merger and acquisition activity is changing the structure of manufacturing, increasing average levels of Community-wide industrial concentration (on average, the share of total sales by the largest four manufacturing firms in all sectors rose 2.3 percentage points between 1987 and 1993), but causing some declines at the Member State level (in France, the United Kingdom and Belgium, the average sales shares of the four leading firms in all industries fell 0.1, 0.9 and 1.7 percentage points, respectively, between 1987 and 1993).
Alla dessa fusioner och förvärv leder till att tillverkningsindustrins struktur förändras, och till att den genomsnittliga graden av kon centration inom näringslivet ökar på gemenskapsnivå (i genomsnitt steg i alla branscher de fyra största tillverkningsföretagens andel av den totala försäljningen med 2,3 procentenheter mellan 1987 och 1993), men sjunker något på medlemsstatsnivå (i Frankrike, Förenade kungariket och Belgien sjönk den genomsnittliga andelen av försäljningen för de fyra ledande företagen i alla branscher med 0,1, 0,9 respektive 1,7 procentenheter mellan 1987 och 1993).
An explanation for this could be that while largescale operators are becoming fewer and bigger, taking greater shares of the total Community market, they also have wider geographical coverage, intensifying competition at the level of each Member State.
Detta skulle kunna förklaras av att samtidigt som de storskaliga aktörerna blir färre och större och därigenom tar större andelar av gemenskapens totala marknad, får de också bredare geografisk täckning, vilket leder till ökad konkurrens på de enskilda medlemsstaternas marknader.
Services have not so far undergone such a transformation, especially in sectors which remain heavily regulated.
Servicenäringarna har ännu inte genomgått en likartad omvandling, i synnerhet inte i sektorer som fortfarande är starkt reglerade.
Furthermore, deregulation of services has lagged behind deregulation of goods markets, so mergers and acquisitions among service operators have become important only in the most recent period.
Avregleringen av tjänstemarknaderna har släpat efter avregleringen av varumarknaderna och därför har fusioner och förvärv bland serviceföretagen endast fått betydelse på den allra senaste tiden.
Any impact this may have on the services sector is therefore only just start ing.
Därför börjar den inverkan som detta kan ha på servicesektorn först nu att skönjas.
On competition conditions
Effekter på konkurrensförhållandena
Evidence on firms' profit margins indicates that market integration has intensified competition; average margins were estimated to be some 0.5 percentage points lower between 1987 and 1991 than they would have been in the absence of the single market, but the impact was even stronger in sectors where trade barriers had been traditionally most significant (e.g. consumer electronics or motor vehicles).
Utvecklingen av företagens vinstmarginaler tyder på att marknadsintegrationen har lett till ökad konkurrens. De genomsnittliga vinstmarginalerna under perioden 1987-1991 bedöms ha varit 0,5 % lägre än de skulle ha varit utan den inre marknaden, men effekterna var ännu tydligare inom de sektorer där handelshindren tidigare varit mest bety dande (t.ex. hushållselektronik och motorfordon).
Competition has therefore helped to restrain price inflation throughout the Community, but also stimulated Community-wide consumer price convergence for both goods and services (again especially in the most deregulated sectors); the coefficient of price variation (including taxes) in consumer goods between Member States dropped from 22.5% in 1985 to 19.6% in 1993.
Konkurrensen har därför bidragit till att hålla nere inflationen i hela gemenskapen, och även medfört en ökad priskonvergens för både varor och tjänster (återigen mest påtagligt inom de mest avreglerade sektorerna). Variationerna i priserna på konsumentvaror (inklusive skatter) mellan medlemsstaterna minskade från 22,5 % 1985 till 19,6 % 1993.
For services, the drop was from 33.7 to 28.6%.
Prisvariationerna inom tjänstesektorn föll från 33,7 % till 28,6 %.
On the other hand, in the energy sector, where deregulation has hardly begun, the coefficient of price variation between Member States actually increased strongly (from 21.1 to 31.7%).
Prisvariationerna inom energisektorn, där avregleringen knappt har påbörjats, ökade däremot starkt (från 21,1 % till 31,7 %). Konkurrensen har emellertid totalt sett ökat, vilket har inverkat positivt på gemenskapens BNP, investeringar och sysselsättning.
Abolition of exchange controls and of other restrictions to capital flows, together with deregulation of financial markets, is starting to have effects.
Avskaffandet av valutaregleringar och andra begränsningar av kapitalflödena samt avregleringen av finansmarknaderna böljar att få effekt.
Already there have been significant increases in crossborder saving and investment flows.
Sparande och investeringsflöden över gränserna har redan ökat betydligt.
In 1993, foreign portfolio investment outflows were equivalent to an (unweighted) average of 4.2% of GDP, compared with just 1.8% of GDP in 1985.
Utflödet av utländska portfölj investeringar uppgick 1993 till 4,2 % av BNP (oriktat genomsnitt), jämfört med endast 1,8 % av BNP 1985.
In the same period, foreign portfolio investment inflows increased from an (unweighted) average of 2.0% of GDP to 7.1 %.
Under samma period ökade inflödet av utländska portföljinvesteringar från 2,0 % av BNP till 7,1 % (oviktat genomsnitt).
Increased flows imply growing foreign asset stocks.
Okade inflöden bety der att stocken av utländska tillgångar ökar.
Although market integration among Member States has intensified, the single market still remains legally incomplete.
Även om marknadsintegrationen mellan medlemsstaterna har förstärkts är lagstiftningen för den inre marknaden ofullständigt implementerad.
On 1 February 1998, 21.1 % of all relevant measures were still not applied in all Member States.
Den 1 februari 1998 hade 21,1 % av de tillämpliga åtgärderna fortfarande inte genomförts i medlemsstaterna.
Nonimplementation is worst in the fields of transport, public procurement and intellectual and industrial property rights.
Underlåtenhet att genomföra gemenskapslagstiftningen för den inre marknaden är störst inom områdena för transport, offentlig upphandling och immateriell och industriell äganderätt.
Finland, the United Kingdom and Sweden have the best transposition records (2.5% or less of legislation still to be transposed), Belgium, Austria and Germany the worst (over 7% still needing transposition).
Finland, Förenade kungariket och Sverige har de bästa resultaten i fråga om införlivande (2,5 % eller mindre av gemenskapslagstiftningen återstår att införliva i den nationella lagstiftningen), Belgien, Österrike och Tyskland de sämsta (mer än 7 % återstår fortfarande att införliva).
To improve the situation and reap the full potential of market integration, the Commission and Member States agreed an action plan for the single market in June 1997.
För att förbättra denna situation och för att kunna utnyttja marknadsintegrationens hela potential, enades kommissionen och med lemsstaterna i juni 1997 om en handlingsplan för den inre marknaden.
Beyond legislation, however, other problems are also delaying market in tegration (and therefore are the target of Community action).
Bortsett från lagstiftningen finns det andra problem som försenar mark nadsintegrationen (och som därför är föremål för gemenskapsåtgärder).
These include technical trade barriers (estimated to cover around 63% of internal Community trade), tax distortions (harmful tax competition between Member States, double taxation, incoherent national VAT systems), and State aids (representing between 0.4 and 2.6% of GDP in the various Member States between 1992 and 1994).
Det gäller bland annat tekniska handelshinder (som uppskattas omfatta cirka 63 % av handeln inom gemenskapen), snedvridande skatteeffekter (skadlig skattekonkurrens mellan medlemsstater, dubbelbeskattning, inkonsekventa nationella mervärdesskattesystem), och stat ligt stöd (som under perioden 1992-1994 uppgick till mellan 0,4 % och 2,6 % av medlemsstaternas BNP).
Article 109j(l ) of the Treaty requires that this report shall take into account the situation and development of the balances of payments on current account.
Enligt artikel 109J.1 i fördraget skall denna rapport beakta situationen för och utvecklingen av bytesbalansen.
This requirement reflects the need to ensure that a sustainable current account position exists in the Member States entering EMU.
Detta krav speglar behovet av att säkerställa att de medlemsstater går med i EMU har en hållbar bytesbalanssituation. lanssituation.
The liberalisation of capital movements has increased private sector access to international credit and saving opportunities.
Liberaliseringen av kapitalrörelserna har ökat den privata sektorns till gång till internationella krediter och sparmöjligheter.
In consequence, the intertemporal optimisation of private sector spending and saving has improved with the result that the current account balance reflects to a larger extent than previously the saving/investment behaviour of the private sector.
Följaktligen har allokeringen av konsumtion och sparande över tiden i den privata sek-
so long as they are sustainable in the longer term.
Underskott i bytesbalansen är inte tecken på bristande makroekonomisk jämvikt så länge de är långsiktigt hållbara.
However, if current account deficits (coinciding with high levels of external debt) are per ceived to be unsustainable, confidence in the exchange rate may be undermined.
Om emellertid underskotten i bytesbalansen (i kombination med en hög utlandsskuld) uppfattas som ohållbara, kan förtroendet för växelkursen komma att undergrävas.
Such exchange rate considerations will be less relevant in the single currency environment of'EMU, but the current account balance remains a vital indicator of national debt sustainability.
Sådana växelkurshänsyn kommer att bli mindre relevanta inom ramen för den gemensamma valutan i EMU, även om balans i bytesbalansen fortsätter att vara en riktig indikator på en hållbar nivå vad gäller utlandsskulden.
In this sense, a review of' the current account balance supplements the Treaty criteria by providing a broader assessment of the Member States' capacity to sustain their overall — public and private sector — indebtedness.
I denna bemärkelse kompletterar en genom gång av bytesbalanssituationen fördragets kriterier genom att ge en bredare bedömning av medlemsstatens förmåga att på sikt underhålla sin övergripande — såväl offentliga som privata — skuldnivå.
The following analysis sheds some light on the current account positions of the Community as a whole and the Member States.
Den följande analysen ger en översiktlig bild av bytesbalanssituationen både i gemenskapen i stort och i de enskilda medlemsstaterna.
Table 7.3 presents the trends in the current account balance of the Community as a whole and of the Member States in recent years.
I tabell 7.3 beskrivs utvecklingen av bytesbalansen i gemenskapen som helhet och i de enskilda medlemsstaterna under de senaste åren.
The cur rent account surplus of the Community has increased progressively since 1994; this contrasts with the situation of the late 1980s and early 1990s when significant deficits were recorded.
Bytesbalansöverskottet för hela gemenskapen har fortlöpande ökat sedan 1994.
The Community's external performance has benefited from a strong US dollar and growth in its main export markets.
Detta till skillnad från situationen i slutet av 1980-talet och i bör jan av 1990talet då betydande underskott noterades.
Meanwhile, import growth has been constrained by relatively sub dued domestic demand, particularly in some of the larger Member States.
Samtidigt har import tillväxten begränsats av en ganska dämpad efterfrågan, särskilt i rissa av de större medlemsstaterna.
The improved current account balance is also the counterpart of higher national saving in many Member States as budgetary consolidation has pro ceeded.
Den förbättrade bytesbalanssituationen är också resultatet av ett ökat nationellt sparande i många medlemsstater i takt med den fortsatta konsolideringen av de offentliga finanserna.
In 1997, the Community current account surplus is estimated to have reached 1.3% of GDP, comprising a substantial trade surplus (about 2 % of GDP), partly offset by deficits in factor income and transfers.
Gemenskapens bytesbalansöverskott uppskattas för 1997 till 1,3% av BNP och består av ett betydande överskott i handelsbalansen (omkring 2 % av BNP), vilket delris balanseras av underskott i transfereringsbalansen.
A surplus of this magnitude is unusual and was last recorded in 1986.
Ett så stort överskott är ovanligt och uppmättes senast 1986.
As might be expected, the improvement in the external position of the Community mainly reflects corresponding trends in the larger Member States as deficits in German)' and the United Kingdom have narrowed towards balance and surpluses in France and Spain have widened.
Som väntat återspeglar den förbättrade bytesbalanssituationen i gemenskapen främst motsvarande trender i de större medlemsstaterna i takt med att underskotten i bytesbalansen i Tyskland och Förenade kungariket minskat och närmat sig jämvikt, samtidigt som överskotten i Frankrike och Spanien har ökat.
The cur rent account trends in the other Member States have been mixed.
Bytesbalansen har haft
In considering current account developments in the Member States, three groups can be distinguished.
en varierad utveckling i de övriga medlemsstaterna.
— The first group is Denmark, Germany, Spain, Austria, and the United Kingdom, where the current account was more or less in bal­ance.
För 1997 varie­rade bytesbalanssaldot från + 6 % till ­ 3 % av BNP.
Denmark is at an advanced stage of its economic cycle and the cur­rent account has moved from strong surplus in the early 1990s to near balance in 1997.
Luxemburg utgör ett nämnvärt undantag och dess bytesbalans visade ett överskott på 15 % (vilket trots allt var en minskning jämfört med överskott på 30 % i mitten av 1980­talet).
Given Denmark's relatively high level of external indebtedness, a balanced current account would seem appropriate.
Tre grupper av länder kan urskiljas vid bedömningen av utvecklingen av bytesbalansen i medlemsstaterna.
In Germany, the current account has been moving closer to balance, hav-
Den första ländergruppen består av Danmark, Tyskland, Spanien, Österrike och Förenade kungariket och i den gruppen var bytesba­
(national accounts definition, as percentage of CDP)
(enlig definitionen i nationalräkenskaperna, i procent av BNP)
ing been in significant deficit since unification.
I Tyskland har bytesbalansen närmat sig jämvikt efter att ha uppvisat ett kraftigt underskott sedan återföreningen.
High levels of consumption in the eastern part of the country have reduced export supply to third countries.
Höga konsumtionsnivåer i de östra delarna av landet har dragit ned exporten till tredje land.
Improved competitiveness should reduce the current account imbalance in coming years.
En förbättrad konkurrenskraft bör minska underskottet i bytesbalansen under kommande år.
However, surpluses on the preunification scale are unlikely to emerge as the cyclical upswing in the economy feeds through to domestic demand.
Det är emellertid inte troligt att överskott på samma nivå som före återföreningen kommer att upp stå när konjunkturuppgången leder till höjd inhemsk efterfrågan.
Germany still enjoys a positive net external asset position.
Tyskland har fortfarande en positiv nettoställning avseende utlandstillgångar.
In Spain, the current account balance has been steadily improving.
Den spanska bytesbalansen har stadigt förbättrats.