natgillin/translations-raw huggingface dataset:
These specific rules should help operators on the ground to know what the Funds can part-finance in accordance with current programmes, and thus avoid irregularities in the management of the Funds (see section 4.2).
Dessa noggranna definitioner bör bidra till att öka kunskaperna hos aktörerna ute på fältet om vad strukturfonderna kan samfinansiera inom ramen för pågående program och därmed undvika vissa oriktigheter som förekommit i strukturfondernas förvaltning (se punkt 4.2).
2 - Regulation (EC) No 2064/97, setting out the rules the Member States must observe for financial control of operations co-financed by the Structural Funds^
2-Förordning (EG) nr 2064/97 om fastställande av närmare bestämmelser för medlemsstaternas finansiella kontroll av verksamhet som samfinansieras av strukturfonderna6
This Commission Regulation, adopted on 15 October 1997, defines the basic rules to be applied by the Member States for financial control of expenditure.
I denna förordning, som antogs av kommissionen den 15 oktober 1997, fastställs miniminormer som medlemsstaterna skall tillämpa i samband med kontroller av utgifter.
It was established pursuant to Article 23 of Council Regulation (EEC) No 4253/88 (amended by Regulation (EEC) No 2082/93) on coordination of the Funds, and it determines:
Förordningen upprättades i enlighet med artikel 23 i rådets förordning (EEG) nr 4253/88 om samordning av strukturfonderna (ändrad genom förordning (EEG) nr 2082/93) och innehåller bestämmelser om
• the general aims of financial control (including that of providing a sufficient audit trail),
• målen för finansiella kontroller
• the minimum percentage of expenditure which controls must cover (5% of expenditure under each programme),
• en lägsta procentuell utgiftsandel som måste kontrolleras (5 % av utgifterna för varje program),
• controls at the level of projects,
• verifikationer som skall föras på projektnivå,
• the statement on controls to be drawn up at the closure of forms of assistance.
• upprättandet av ett revisionsutlåtande när varje program avslutas.
The Regulation came into force in November 1997, except for Article 8 (statement on controls), which came into force on 1 January 1998.
Förordningen trädde i kraft i november 1997, med undantag för artikel 8 (revisionsutlåtande) som trädde i kraft den 1 januari 1998.
3 - The internal Commission guidelines on the application of net financial corrections
3- Kommissionens interna riktlinjer för tillämpningen av finansiella nettokorrigeringar:
These guidelines were adopted on 15 October 1997 in the context of Article 24 of Council Regulation (EEC) No 4253/88. They specify the circumstances in which the Commission could be led to apply a net financial correction (i.e. a reduction) in its financial contribution to a programme.
I de riktlinjer som antogs den 15 oktober 1997 inom ramen för artikel 24 i rådets förordning (EEG) nr 4253/88 anges under vilka förhållanden kommissionen kan ha anledning att göra en finansiell nettokorrigering (dvs. minska) sin samfinansiering av ett program.
The basic reason for such a correction would be significant failure on the part of a Member State to comply with its obligations relating to financial controls.
Det grundläggande skälet för en sådan korrigering är en betydande försumlighet från en medlemsstats sida vad gäller skyldigheten att utföra finansiell kontroll.
DEVELOPMENT OF THEMATIC PRIORITIES FOR COHESION
FÖRDJUPNINGEN AV SAMMANHÅLLNINGENS TEMATISKA PRIORITERINGAR
Following on from the analyses developed in earlier years (such as "cohesion policy and the environment" in 1995 or "cohesion policy and culture" in 1996), the Commission has launched discussions in a number of new areas where priorities could be defined for economic and social cohesion policy.
I linje med de analyser som utvecklats under föregående år (t.ex. "sammanhållningspolitiken och miljön" år 1995 och "sammanhållningspolitiken och kulturen" år 1996) har kommissionen inlett en diskussion inom flera nya områden som kan leda till fastställandet av prioriteringar för politiken avseende ekonomisk och social sammanhållning.
As the Structural Funds are the main instruments of this policy, they are closely concerned by these thematic approaches.
Eftersom strukturfonderna är det främsta instrumentet för denna politik är det i första hand de som berörs av dessa tematiska riktlinjer.
THE CHALLENGE OF THE INFORMATION SOCIETY (COM(97) 7)
INFORMATIONSSAMHÄLLET - EN UTMANING (KOM(97) 7)
On 22 January 1997, the Commission adopted a communication entitled "Cohesion and the information society" (COM(97) 7).
Kommissionen antog den 22 januari 1997 ett meddelande om "sammanhållningen och informationssamhället" KOM(97) 7.
The capacity of the regions to use the tools of the information society is an increasingly important factor determining their competitiveness on European and world markets. These tools:
Regionernas förmåga att utnyttja informationssamhället är en allt viktigare faktor som avgör deras konkurrensförmåga på den europeiska och internationella marknaden. Utnyttjandet av informationssamhället
• provide firms with a range of location possibilities so that they can take advantage of differential costs and/or opportunities on various local markets,
• ger företagen stora möjligheter i fråga om etablering, så att de dra nytta av skillnaderna vad gäller kostnader och möjligheter på olika lokala marknader,
• enable firms to take advantage of the economies available from networking.
• gör det möjligt för företagen att genom flexibla organisationsformer snabbt anpassa sig till ett ekonomiskt klimat i ständig förändring, gör det möjligt för företagen att uppnå stordriftsfördelar genom nätverk.
In many fields there are major disparities, not only between Member States but also within the same Member State, in access to information, in the quality and availability of information, and in communications infrastructure.
På flera områden råder fortfarande stora skillnader i fråga om tillträdet, kvaliteten och tillgängligheten avseende informations- och kommunikationsinfrastrukturen mellan olika medlemsstater, men också inom en och samma medlemsstat.
The disparity is even more marked in terms of the broader conditions for full use of the information society, such as the educational level required for general use of information society services, the role of the public and private sectors in promoting the information society, or awareness among the public at large.
Dessutom är skillnaderna störst ifråga om det som är en förutsättning för att man till fullo skall kunna dra nytta av informationssamhället, t.ex. en tillräcklig utbildningsnivå för ett allmänt utnyttjande av informationssamhällets tjänster, de privata och offentliga sektorernas roll i främjandet av informationssamhället samt allmänhetens medvetenhet.
Finally, the process of liberalisation improves the sensitivity of telecommunications operators and service providers to effective demand, and makes them more aware of the cost of supplying the service.
Slutligen ökar avregleringen teleoperatörernas och tjänsteproducenternas lyhördhet för den faktiska efterfrågan och gör dem mer uppmärksamma på vad det kostar att tillhandahålla en tjänst.
From the point of view of cohesion, there is a risk that the areas where demand is most concentrated will benefit increasingly from new investment in telecommunications infrastructure.
Ur ett sammanhållningsperspektiv är risken därför att områden där efterfrågan är mest koncentrerad alltmer gynnas av nya investeringar i infrastruktur för telekommunikation.
On the other hand, areas where demand is dispersed could become information society "deserts".
Omvänt riskerar de områden där efterfrågan är mer utspridd att bli informationssamhällets "öknar".
The Commission has identified a number of political guidelines which regions, Member States and the Commission itself could usefully explore.
Kommissionen fastställer ett visst antal politiska riktlinjer som regionerna, medlemsstaterna och kommissionen själv uppmanas tillämpa.
From the point of view of regulation, the Commission recommends that the Member States follow the schedule fixed for the liberalisation of markets, for uncertainty about the rules is likely to compromise new investment in the very areas where the profitability of the investment is least certain.
Vad gäller regleringar rekommenderar kommissionen medlemsstaterna att följa den fastställda tidsplanen för avregleringen av marknaderna, eftersom osäkerhet rörande regelverket kan äventyra nya investeringar i just de områden där investeringarnas lönsamhet är mest oviss.
The Commission adds, however, that this schedule must be supplemented by other measures, especially arrangements for authorisation and rules concerning universal service.
Kommissionen anger emellertid att tidsplanen bör kompletteras med andra åtgärder, framför allt när det gäller tillståndssystem och bestämmelser om samhällsomfattande tjänster.
At the level of investment, it is clear that in a competitive environment the criteria for public financing of infrastructure will become increasingly rigorous.
Vad gäller investeringar är det uppenbart att i en konkurrensutsatt miljö kommer kriterierna för offentlig finansiering av infrastruktur att bli alltmer rigorösa.
As disparities in infrastructure are nevertheless still significant, the Commission would ask the Member States and regions concerned to study carefully the investment decisions (including those assisted by the Structural Funds) to ensure genuine additionality and targeting investment on projects that contribute most directly to cohesion in the regions where the investment would not occur under market conditions.
Eftersom skillnaderna i infrastruktur icke desto mindre fortfarande är betydande uppmanar kommissionen berörda medlemsstater och regioner att omsorgsfullt gå igenom investeringsbesluten (inbegripet de som stöds av strukturfonderna) för att säkerställa att de verkligen tillför något och inrikta investeringarna på projekt som ger det största direkta bidraget till sammanhållningen i regioner där investeringarna inte skulle göras om marknadsvillkoren fick råda.
Finally, the Member States and regions have a major role to play in taking account of the "intangible" elements of the information society, i.e. obstacles relating to economics, management and education.
Slutligen har medlemsstaterna och regionerna en viktig roll att spela när det gäller att ta hänsyn till de "immateriella" inslagen i informationssamhället, dvs. hinder inom områden som ekonomi, förvaltning och utbildning.
The information society is a dynamic concept which will take different forms depending on institutional relations, traditions, cultural habits, and the economic structure of the country or region concerned.
Informationssamhället är ett dynamiskt begrepp som kommer att ta sig olika uttryck beroende på institutionella förhållanden, traditioner, kulturella förutsättningar och ländernas eller regionernas ekonomiska struktur.
The Commission asks the public authorities to take the initiative in encouraging strategy formulation, the improvement of the conditions for learning, the creation of appropriate structures, developing public awareness, and promoting synergy through better use of the various sources of financing.
Kommissionen uppmanar de offentliga myndigheterna att ta initiativet genom att uppmuntra till formulering av strategier, förbättring av förutsättningarna för upplärning, skapandet av lämpliga strukturer och ökning av allmänhetens medvetenhet, samt att främja samverkanseffekter genom ett bättre utnyttjande av olika finansieringskällor.
The Commission intends to exploit synergies better by increasing the coherence of its action relating to the information society; to integrate the cohesion dimension fully into forthcoming legislative initiatives, in particular its report on the rules for universal service (1 January 1998); and to
Kommissionen avser å sin sida att förbättra samordningen av sina åtgärder avseende informationssamhället för att utnyttja samverkanseffekter bättre, till fullo integrera
Annual Report of the Structural Funds (1997) accompany and support measures by the Member States in the framework of the Structural Funds.
Nionde årsrapporten - Strukturfonderna ¡997 sammanhållningsdimensionen i sina framtida lagstiftningsinitiativ - särskilt i sin rapport om bestämmelserna om samhällsomfattande tjänster (1 januari 1998) - och att slutligen komplettera och stödja medlemsstaternas åtgärder inom ramen för strukturfonderna.
The information society has been recognised as a key factor in the conversion of Objective 2 areas, and now appears as a major priority for the new guidelines for Objective 1 and Objective 6 regions.
Informationssamhället har fastställts vara avgörande för omvandlingen av mål 2-regionerna och är idag ett viktigt inslag i de nya riktlinjerna för mål 1- och mål 6-regionerna.
Its role in regional development policy is certainly set to increase in future.
I framtiden kommer dess betydelse inom regionalpolitiken säkerligen att öka.
TOWARDS AN URBAN AGENDA IN THE EUROPEAN UNION (COM(97) 197)
MOT ETT PROGRAM FÖR STÄDER (KOM(97) 197)
The Commission has embarked on a dialogue on the future of urban development on the basis of a communication adopted on 6 May 1997 entitled "Towards an urban agenda in the European Union".
Kommissionen har inlett en dialog om stadsutvecklingens framtid på grundval av ett meddelande som antogs den 6 maj 1997 kallat "Mot ett program för städer inom Europeiska unionen".
The central question is to draw up a coordinated and coherent response to a growing number of urban problems.
Den huvudsakliga uppgiften är att utarbeta en samordnad och sammanhållen strategi för att ta itu med de ökande problemen i städerna.
The Commission would like to launch a debate within the European institutions and with the nongovernmental organisations and associations whose action is mainly centred in towns and cities.
Kommissionen vill inleda en diskussion inom de europeiska institutionerna och med icke-statliga organisationer och sammanslutningar vars verksamhet i första hand är inriktad på städerna.
This should enable urban considerations to be a more integral factor in the strategy of the Union's future policies.
Översynen skall göra det möjligt att på ett mer strategiskt sätt införliva stadsdimensionen i unionens framtida politik.
Community policies on the environment, transport, employment, social integration, energy, research and technological development (RTD), and, of course, economic and social cohesion, are already having an impact on the towns and cities of the Union.
Gemenskapspolitiken inom områdena miljö, transporter, sysselsättning, social integration, energi, forskning och teknisk utveckling (FTU) samt, naturligtvis, ekonomisk och social sammanhållning påverkar redan städerna i unionen.
Cities are the motors of economic growth, competitiveness and employment, and their relative strengths and weaknesses are reflected directly in regional disparities across Europe.
Städerna är motorn bakom den ekonomiska tillväxten, konkurrensförmågan och sysselsättningen och deras relativa styrka och svaghet avspeglar sig direkt i regionala skillnader på europeisk nivå.
At the same time, the problems experienced in Europe's cities are steadily worsening: traffic congestion, unemployment, environmental nuisance, poverty and exclusion, poor housing, crime and drug addiction.
Samtidigt fortsätter problemen i de europeiska städerna att växa: trafikstockningar, arbetslöshet, miljöproblem, fattigdom, utslagning, dåliga boendevillkor, brottslighet och drogmissbruk.
Nevertheless, cities may afford opportunities for a better quality of life, in cultural and social as well as economic terms.
Ändå kan städerna erbjuda en bättre livskvalitet, inte bara i ekonomiskt utan också i kulturellt och socialt hänseende.
Moreover, by allowing concentration of activities, they provide considerable advantages in achieving a model of sustainable development.
Genom den koncentration av verksamhet som städerna möjliggör erbjuder de dessutom betydande fördelar när det gäller uppnåendet av hållbar utveckling.
The Commission stresses the need for an integrated response to meet urban challenges.
Kommissionen understryker behovet av en integrerad strategi för att ta itu med utmaningarna i städerna.
Integration requires better coordination of action at local, regional, national and also European level: at present, it seems that action is too dispersed.
En sådan integration förutsätter en bättre samordning av åtgärderna på lokal, regional, nationell och även europeisk nivå. Idag förefaller åtgärderna vara alltför utspridda.
Coherent programming will enable cities to approach their problems in a more constructive way, and to take advantage of their potential.
En sammanhållen programplanering kommer att göra det möjligt för städerna att ta itu med sina problem på ett bättre sätt och därmed utnyttja sina möjligheter.
The Structural Funds can be used for measures to respond to urban problems: for example by targeting major pockets of unemployment in inner cities and densely populated city outskirts, or by improving infrastructure and public transport systems to enhance the accessibility of the outskirts.
Strukturfonderna kan användas till stöd för åtgärder för att ta itu med städernas problem genom att i stadskärnorna och starkt befolkade förorter inriktas på de områden som är värst drabbade av arbetslöshet eller genom att förbättra infrastrukturerna och de allmänna transportsystemen så att ytterområdena blir mer lättillgängliga.
The communication should contribute to a wide-ranging debate on the role of towns and cities in the Union.
Meddelandet bör bidra till en bred debatt om städernas roll i unionen.
It has already been examined at an informal meeting of the Ministers responsible for regional policy and regional development at Noordwijk in June 1997.
Denna roll har redan behandlats vid det informella möte som hölls med ministrarna med ansvar för regionalpolitik och fysisk planering i Nordwijk i juni 1997.
The European Parliament, the Economic and Social Committee and the Committee of the Regions started work on the subject in 1997 and they are expected to adopt official positions in 1998.
Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén har behandlat ämnet under 1997 och kommer att anta en officiell ståndpunkt under 1998.
The Commission intends to present the results of this debate in the course of an "Urban Forum" to be organised in Vienna on 26 and 27 November 1998.
Slutligen har kommissionen för avsikt att presentera resultatet av denna diskussion vid ett "Forum om städerna" som skall anordnas i Wien den 26-27 november 1998.
SYMPOSIUM ON THE "LEADER" INITIATIVE FOR RURAL DEVELOPMENT
DEN EUROPEISKA KONFERENSEN "LEADER" OM LANDSBYGDSUTVECKLING
On 9, 10 and 11 November 1997, a conference was held in Brussels to discuss the Leader Initiative and rural development.
Den 9-11 november 1997 anordnades i Bryssel den europeiska konferensen "LEADER" om landsbygdsutveckling.
Over 1 000 participants represented local action groups and others engaged in local development, and the Member States and applicant countries.
Den samlade mer än 1000 deltagare som representerade lokala aktionsgrupper och andra samhällsaktörer samt medlemsstaterna och kandidatländerna.
The symposium provided an opportunity to pool experience, to investigate possibilities for cooperation between different geographical areas, and to draw conclusions for the future. The results of the symposium were
Konferensen gjorde det möjligt att utbyta information om olika erfarenheter, inleda ett eventuellt samarbete mellan områden
Annual Report of the Structural Funds (1997)
25 och dra lärdomar inför framtiden.
25 especially useful in the context of preparing Agenda 2000 (see section 1.1.2), which provides, among other things, for a new Community Initiative for rural development.
Resultaten från konferensen var särskilt värdefulla vid utarbetandet av Agenda 2000 (se punkt 1.1.2) där det just ingår ett nytt gemenskapsinitiativ till förmån för landsbygdsutveckling.
In his closing speech, the Member of the Commission responsible for agriculture and rural development, Franz Fischler, stressed the need to plan for a new Community Initiative for rural development, beyond 1999, based on local partnership, encouraging private initiative and innovation, and safeguarding specific regional identity.
I sitt avslutande anförande framhöll Frans Fischler, kommissionsledamot med ansvar för jordbruk och landsbygdsutveckling, särskilt behovet av ett nytt gemenskapsinitiativ för landsbygdsutvecklingen efter 1999 som grundar sig på lokala partnerskap, uppmuntrar privata initiativ, leder till nytänkande och bevarar de regionala särdragen.
To reinforce the impact of this initiative and facilitate transnational cooperation, it is essential to maintain a network at European level.
För att förstärka effekterna av ett sådant initiativ och för att underlätta det gränsöverskridande samarbetet är det absolut nödvändigt att upprätthålla ett nätverk på europeiskt nivå.
More simplification is also essential to reinforce transparency and enhance the implementation of this Initiative in the framework of partnership, in accordance with the principle of subsidiarity, to take more account of the diversity of the countryside.
Dessutom krävs en större förenkling i syfte att förstärka öppenheten och genomföra initiativet på ett bättre sätt inom ramen för partnerskapet och i enlighet med subsidiaritetsprincipen så att större hänsyn tas till skillnaderna mellan landsbygdsområden.
To ensure that all rural regions have an opportunity to establish their own development strategy, the new Initiative must be suitable for introduction throughout Community territory.
För att alla landsbygdsregioner skall ha möjlighet att formulera sin egen utvecklingsstrategi skall det nya initiativet kunna genomföras i hela gemenskapens territorium.
It should also contribute to improving the employment situation and the quality of life and the environment in rural regions.
Det kommer också att bidra till en förbättring av sysselsättningsläget och av livskvaliteten och miljön i landsbygdsregionerna.
At present, for the current Structural Funds programming period, there are divergencies between the territorial coverage of national regional aid and that of the regional Objectives of the Funds: the population in areas eligible under the Funds (almost 51% of the Community population) is greater than that of areas eligible for assistance from the Member States (almost 47%); moreover, there are inconsistencies, mainly between the map of national aid and the map of Objectives 2 and 5(b).
Under strukturfondernas nuvarande programperiod råder skillnader mellan de områden som omfattas av det nationella regionalstödet och de som omfattas av strukturfondernas regionala mål. Befolkningen i de områden som är berättigade till stöd från strukturfonderna (nästan 51 % av gemenskapens befolkning) är större än befolkningen i de områden som får direkt nationellt stöd (nästan 47 %) och det råder särskilt en bristande överensstämmelse mellan kartan över det nationella stödet och kartan över mål 2- och mål 5b-stöd.
A distinction should be made between the areas in receipt of national aid but not eligible under the Structural Funds (which are not really a problem), and those eligible for Fund aid but not covered by a national regional aid scheme.
Beträffande de sistnämnda kan man skilja mellan regioner som får nationellt stöd, men som inte omfattas av strukturfonderna (dessa utgör egentligen inte något problem), och regioner som är berättigade till stöd från strukturfonderna, men som inte omfattas av ett nationellt system för regionalstöd.
In the second category of regions, the efficiency of Fund operations is compromised because assistance to firms must comply with the conditions for granting State aid in non-assisted regions, which are much less favourable.
I den andra kategorin regioner äventyras strukturfondsåtgärdernas effektivitet på grund av att stöd till företag bara får ges på de avsevärt mindre gynnsamma villkoren som gäller för statligt stöd i icke stödberättigade regioner.