natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The example shows clearly that the efficiency loss of a bad proxy can be substantial.
Exemplet visar tydligt att förlusten i effektivitet till följd av ett dåligt alternativ kan vara betydande.
In our example, a fuel tax is a 17 times more expensive option than that of a circulation tax based on mileage and vehicle emission factors.
I vårt exempel är en bränsleskatt ett 17 gånger dyrare alternativ än en fordonsskatt baserad på körsträcka och fordonets utsläppsfaktorer. faktorer.
How much NOxemissions reduction can be 'bought' for ECU 25 billion (in discounted costs over the period 2000-10 — excluding the value of environmental benefits)
Hur stora minskningar av NOx-utsläppen kan "köpas" med 25 miljarder ecu (i diskonterade kostnader under perioden 2000-2010 — undantaget värdet av miljömässiga fördelar)
• Increase in fuel tax • Increase in annual vehicle tax
Höjning av bränsleskatten Höjning av den årliga fordonsskatten
• Restructuring of and increase in annual tax on circulation -- depending on vehicle emission parameters
Omstrukturering och höjning av den årliga fordonsskatten — avhängig fordonsutsläppsparametrar
• Restructuring of and increase in annual tax on circulation -- depending on vehicle emission parameters times actual mileage driven
Omstrukturering och höjning av den årliga fordonsskatten — avhängig fordonsutsläppsparametrar gånger faktisk körsträcka
Source: Commission services; DOC IÏ/576/95.
Kiillä: Kommissionens avdelningar, dok. II/57(i/95.
Estimates of external costs
Beräkningar av de externa kostnaderna
< a Table A.6 — External costs of transport in EU- 15
Tabell A.6 — Externa kostnader för transpoiler i EU­15" 1991 efter typ av effekt d ι mmmiljoner ecu/år)
Aviation
Järnväg
Pass.
Motorcyklar
Air pollution and climate""
Luftföroreningar och klimatb
Freight:
Effekt
Air pollution and climate
Luftföroreningar och klimatb
Statistics not available.
* = ingen tillgänglig statistik.
Source: INFRAS/IWW (1995).
Källa: INFRAS/IWW (1995).
List of studies to be launched
Förteckning över undersökningar som skall inledas
Here is a list of studies to be launched by the Commission to analyse issues discussed in this Green Paper.
Förteckning över undersökningar som skall inledas av kommissionen för att analysera frågor som behandlas i denna grönbok:
Developing intermodality
(2:a utlysningcn av ansökningsomgång.)
A review of possible obstacles towards a cost internalization policy in existing Community legislation.
D En granskning av eventuella hinder i befintlig gemenskapslagstiftning för en politik för internalisering av kostnaderna.
Task 20: Methodology for strategic multimodal/intermodal modelling (first call).
Uppdrag 17: Bedömning av den ekonomiska påverkan av verksamheter inom transportsektorn på medlemsstaternas ekonomi. (2:a utlysningcn av ansökningsomgång.)
(ii) Measuring road infrastructure capital and maintenance costs in the European Union: methodologies, evidence and cost allocation options.
D Mätning av investerings- och underhållskostnader för vaginfrastruktur i Europeiska unionen: metoder, bevis och kostnadsfördelningsalternativ.
Including principles for detailed accounts on transport fiscality.
Även principer för detaljerade redovisningar av transportskatter.
Task 21: Policy instruments for improved intermodality and optimum modal split (first call).
Uh'eckling av intermodalitet:
(iii) Infrastructure cost imputation for inland waterway transport.
D Principer för hur infrastrukturkostnader för transporter på järnvägar och inre vattenvägar skall debiteras.
(iv) Railway infrastructure: cost imputation and charging.
Uppdrag 20: Metoder för strategiska multimodala/intcrmodala modeller. (l:a utlysningen av ansökningsomgång.) gång.)
(v) An electronic kilometre charge for heavy goods vehicles.
D En elektronisk kilometeravgift för tunga lastfordon.
(vi) Potential for bringing accident cost closer to the individual through insurance premiums. iums.
D Möjligheter att föra olyckskostnader när mare den enskilde genom försäkringspremier.
(vii) Internalizing external costs in transport: consequences for industry.
Uppdrag 21: Politiska styrmedel för bättre intermodalitet och optimal för delning mellan transportsätt. (l:a utlysningen av ansökningsomsån.2.) b) Vägtransportsektorn
Task 2: Development of strategies designed to avoid the need for travel (first call).
Hållbar rörlighet:
In addition, many of the issues discussed in this Green Paper are already analysed in the EU's fourth framework programme for research and development (notably the JOULE, environment and transport research programmes).
Dessutom analyseras många av de frågor som behandlas i denna grönbok redan inom EU:s fjärde ramprogram för forskning och utveckling (särskilt Joule - miljö- och transportforskningsprogrammet).
The results of this programme will be made available on completion of the individual research projects.
Resultaten av detta program kommer att vara tillgängliga när de enskilda forskningsprojekten är klara.
The following work programme tasks in the transport research programme are relevant to pricing.
Följande uppgifter i transportforskningsprogrammet är av betydelse för prissättningen: a) Strategisk forskningssektor
Task 7: 'Essential' road users: their definition, assessing their levels of demand, and devising appropriate measures to meet their needs (first call).
1: Bedömning av de socio-ekono-miska och kulturella faktorerna som påverkar efterfrågan på alla typer av vägtransporter, resebeteende, resmönster och kostnadsclasticitet i olika medlemsstater.
(a) Strategic research sector
(I:a utlysningen av ansökningsomgång.) omgång.)
Economics of transport systems
Ekonomiska aspekter på transportsystem: stem:
Task 14: Methodologies for valuation of transport systems (first call).
Uppdrag 14: Metoder för värdering av trans portsystem. (l:a utlysningcn av ansökningsomgång.)
Task 23: Integrated policy survey and development of policy instruments for shifting private traffic to public transport (first call).
2: Utveckling av strategier avsedda att undvika behovet av resor. ( 1 :a utlysningen av ansökningsomgång.) gång.)
Task 15: Pricing of transport systems (impacts of alternative pricing policies on transport demand and modal split) (first call).
Uppdrag 15: Prissättning av transportsystem (påverkan av olika typer av pris sättningspolitik på transportefterfrågan och fördelningen mellan transportsätt). (l:a utlysningen av ansökningsomgång.)
Task 24: Specification, demonstration and evaluation of integration of pricing measures (urban and suburban) to change modal split in urban areas.
3: Utveckling av bedömningsverktyg för att utvärdera effekterna av TDM.
Task 16: Financing of infrastructure ments (second call).
Strategier avseende till gänglighet, ekonomiska villkor och miljön. (l:a utlysningen av ansökningsomgång.)
Towards fair and efficient pricing in transport — Policy options for internalizing the external costs of transport in the European Union — Green Paper
För en rättvis och effektiv prissättning inom transportsektorn — Politiska alternativ vid internalisering av de externa kostnaderna för transporter i Europeiska unionen — Grönbok
Supplement 2/96 to the Bulletin of the European Union
Tillägg 2/96 till Europeiska unionens bulletin
Europress Klassica Bk Ltd 76, Gurko Street BG-1463 Sofia Tel. (359-2) 81 64 73 Fax (359-2) 81 64 73
76, Gurko Street BG­1463 Sofia Tel (359­2)81 64 73 Fax (359­2) 81 64 73
+ * * OFFICE FOR OFFICIAL PUBLICATIONS *ç_BAR_ > * OF THE EUROPEAN COMMUNITIES * —■— +
+ * + BYRÅN FÖR EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS * oífy** OFFICIELLA PUBLIKATIONER
Living and working in the information society: People first
Leva och arbeta i informationssamhället: människan i centrum
3/96 Living and working in the information society: People first — Green Paper
3/96 Leva och arbeta i informationssamhället: människan i centrum Grönbok
Document drawn up on the basis of COM(96) 389 final
Upprättad på grundval av dokument KOM(96) 389 slutlig
People first in the information society — executive summary
Människan i centrum i informationssamhället — sammanfattning och kommentarer
Invitation to a political, social and civil dialogue
Uppmaning till en politisk, social och medborgerlig dialog
The concerns: skills revolution and job insecurity 3.2.
3.2 Fakta: en ny arbetsvärld
A new concept of security 3.7. A new culture of anticipation 3.H. Questions for further reflection
3.6 Ett nytt koncept för säkerhet 3.7 En ny kultur med prognoser över framtida trender 3.8 Frågor att fundera vidare kring
The concerns: jobless growth and the end of work? 4.2. The facts: steady employment growth since 1960 4.3.
4.1 Frågor som oroar: Tillväxt utan nya arbetstillfällen arbetstillfällen som försvinner?
The first challenge: to prevent beggar-thy-neighbour policies
4.2 Fakta: en stadig ökning av sysselsättningen sedan I960
The information society — the European way
Informationssamhället — den europeiska modellen
We are living through a historic period of technological change, brought about by the development and the widening application of information and communication technologies (ICTs).
Vi lever i en period av tekniska förändringar som har sin grund i utvecklingen av informations- och kommunikationsteknologin samt de ökande tillämpningsområdena för den nya tekniken.
This process is both different from, and faster than, anything we have seen before.
Denna förändringsprocess är både annorlunda och snabbare än något annat vi tidigare sett.
It has a huge potential for wealth creation, higher standards of living and better services.
Den nya tekniken medför stora möjligheter att förbättra välfärden, öka levnadsstandarden och tillhandahålla bättre tjänster.
ICTs are already an integral part of our daily life, providing us with useful tools and services in our homes, at our workplaces, everywhere.
Informations- och kommunikationsteknologin spelar redan en viktig roll i vår vardag och förser oss med användbara hjälpmedel i hemmet, på arbetsplatsen och i livets alla situationer.
The information society is not a society far away in the future, but a reality in daily life.
Informationssamhället är inte något fram tida samhälle utan existerar redan i vårt dagliga liv.
It is adding a new dimension to society as we know it, a dimension of growing importance.
Den ger vårt samhälle en helt ny dimension, en dimension som ökar allt mer i betydelse.
The production of goods as well as services is becoming more and more knowledge based.
Produktionen av varor och tjänster blir i allt större utsträckning kunskapsbaserad.
ICTs have led to an enormous reduction in the cost of storing and processing of informa­tion over the last 50 years.
Informations- och kommunikationsteknologin har under de senaste 50 åren lett till att kostnaden för att lagra och bearbeta information sjunkit kraftigt.
We are now witnessing a similar reduction in the cost of transmitting information.
Vi ser nu att kostnaden för att överföra information sjunker på ett liknande sätt.
This is the beginning of the information distribution revolution.
Detta är början på en revolution inom informationsspridningen.
In this way ICTs are reshaping working life, the organization of enterprises and the whole of society.
På detta sätt förändrar informations- och kommunikationsteknologin arbetslivet, sättet hur företagen är organiserade och samhället i dess helhet.
Enterprises are being transformed away from hierarchical and complex organizations with simple jobs to more decentralized and network-oriented organizations with more com­plex jobs.
Företag överger tidigare hierarkiska, komplexa organisationsstrukturer med enkla arbetsuppgifter och över går till organisationsformer som består av decentraliserade nätverk där den enskilde har mer komplexa arbetsuppgifter.
The most successful enterprises are combining ICTs with education and training and with organizational transformation in an integrated approach.
De mest fram gångsrika företagen har en integrerad strategi som kombinerar ny informations- och kommunikationsteknologi med vidareutbildning och omorganisation.
Fostering this approach presents a number of challenges.
D Den andra rör demokrati och jämlikhet.
D A first challenge is to build knowledge and raise awareness of the potential of the new paradigm of work organization to deliver both productivity growth and job satisfaction.
D Den andra utmaningen består i att hjälpa små och medelstora företag, de företag som skapar arbetstillfällen inom EU. att maximalt utnyttja denna förändring och på så sätt bli mer konkurrenskraftiga.
Π A third challenge is to modernize the contractual framework for working life to find ways and means to reconcile flexibility and security.
nologier kan bli viktiga hjälpmedel för regional och lokal utveckling och främja integration och öppna möjligheter, och den avgörande frågan är hur man skall maximera nyttan och minimera de negativa följderna som de nya teknologierna kan ha för sammanhållningen.
information
Sysselsättningen i informationssamhället
Will the complexity and the cost of the new technologies not widen the gaps between industrialized and less developed areas, between the young and the old. between those in the know and those who are not?
D En första utmaning är att säkerställa att liberaliseringen av telekommunikationerna genomförs snabbt och fullt ut i hela Europa och att de nya rättsliga ramarna främjar sammanhållning.
This Green Paper aims to stimulate the debate on the development of the European information society, and focuses on the key issues of the organization of work, employment and social cohesion.
Ett starkare lokalt engagemang genom lokala och regionala syssel­sättningspakter skulle kunna bli en viktig kata­lysator för en ny sammanhållningspolitik, mera inriktad på sysselsättning och mänskliga resur­ser.
Europe has had steady but low employment growth for several decades.
Europa har under de senaste decennierna haft en liten men stadig ökning av antalet arbetstillfällen.
The introduction of ICTs does not seem to have changed the rate of job creation.
Införandet av ny informations­och kommunikationsteknologi tycks inte ha påverkat ökningen av antalet arbetstillfällen.
If anything, growth has become slightly more, not less, job-intensive.
Om något så har ökningen blivit lite mer arbetsintensiv, inte mindre.
The intro­duction of ICTs has huge effects on skill requirements and employment policy must become more focused on human resource investment.
Införandet av infor­mations­ och kommunikationsteknologi påver­kar avsevärt de krav som ställs på arbetstagar­nas yrkeskunskaper, och arbetsmarknadspoliti­ken måste fokuseras mer på investeringar i mänskliga resurser.
This is underlined by the already existing mismatch between skill supply and the demand for new skills — the two-speed labour market.
Detta understryks redan av den diskrepans som finns mellan tillgången och efterfrågan på nya yrkeskunskaper ­ arbetsmark­naden med två hastigheter.
D What Europe needs is a substantial overhaul of education and training that can match the ICT revolution and keep pace with continuing technological development during the years to come.
D Europa måste noggrant se över sina grund­ och yrkesutbildningar så att dessa dels förmedlar de kunskaper som revolutionen inom informations­och kommunikationsteknologin kräver, och dels i nödvändig takt förmår anpassas till den tekno­logiska utvecklingen under kommande år.
D The education system must be transformed from teaching to learning.
Π Utbildningssystemet måste övergå från utlär­ning till inlärning.
Enterprises must offer more learning by doing.
Företag måste tillhandahålla mer utbildning genom att erbjuda praktik.
The unemployed must be offered retraining instead of longterm unemployment and de-skilling.
Arbetslösa måste erbjudas omskolning istället för långtids­arbetslöshet där deras kvalifikationer går förlo­rade.
Cohesion: living in the information society (Chapter 5)
Sammanhållning: att leva i informationssamhället (kapitel 5)
Strengthening economic and social cohesion remains a key objective of the Union.
Ett av huvudmålen för unionen är ekonomisk och social sammanhållning.
Progress towards convergence in income per head between Member States has been positive but slow, but disparities between regions within the same Member States have tended to widen over time.
Mellan medlemssta­terna har skillnaden i inkomst per capita långsamt men säkert minskat medan skillnaderna mellan olika regioner i medlemsstaterna har haft en tendens att öka.
The way we develop the information society, the most fundamental change of our time, must reflect the ideas and values upon which the European Union is shaped.
Det sätt på vilket vi utvecklar informations­samhället, som är den största förändringen i vårtid, måste återspegla de idéer och värden som präglar Europeiska unionen.
These ideas and values should be transparent in order to gain and deserve the broad support of European citizens.
För att få och förtjäna ett brett stöd bland Europas medborg­are måste dessa idéer och värden formuleras klart och tydligt.
To this end, the Commission invites all interested parties to reflect on the possibilities of formulating a set of common Community principles for the development of the Euro pean information society.
För att uppnå detta inbjuder kommissionen alla intresserade parter till en diskussion om möjligheterna att formulera en samling allmänna gemenskapsståndpunkter för hur det europeiska informationssamhället skall byggas.
Invitation to a political, social and civil dialogue academic communities already familiar with them.
Uppmaning till en politisk, social och medborgerlig dialog skulle stimulera en debatt om dessa frågor även utanför företagsvärlden och högskolorna, där frågorna redan är väl kända.
They are available as complements to this Green Paper, and details of how to obtain full copies are at the end of this text.
Rapporterna finns att få som komplement till denna grönbok, och anvisningar hur exemplar av dessa kan erhållas finns i slutet av denna grönbok.
The importance of the information society (IS) as a positive force for change was high lighted in the Commission's 1993 White Paper on growth, competitiveness and employ ment. '
Informationssamhällets betydelse som positiv kraft för förändring underströks i kommissionens vitbok om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning1.
This White Paper, together with the subsequent report, 'Europe and the global information society', launched — with the full backing of the European Council — an important series of initiatives to help shape and promote the IS in Europe.
Denna vitbok var tillsammans med den efterföljande rapporten Europa och det globala informationssamhället, som gavs ut med Europeiska rådets fulla stöd. början till en viktig serie initiativ som skall hjälpa till att främja och forma informationssamhället i Europa.
The Commission has decided to present a Green Paper in order to promote wide discussion and awareness of the social and societal issues involved.
Kommissionen har beslutat sig för att lägga fram en grönbok för att därigenom starta en bred debatt och öka medvetenheten om de sociala och samhälleliga frågor som aktualiserats.
Only through active participation of a wide range of actors can our societies come to terms with the new challenges and choices with which we are confronted.
Endast genom ett aktivt deltagande av så många berörda parter som möjligt kan våra samhällen bemästra de nya utmaningar och valmöjligheter som vi ställs inför.
The Commission's 1994 action plan, 'Europe's way to the information society'2 presented an overview of the Commission's work programme on the information society and placed an important emphasis on social and societal questions.
I kommissionens handlingsplan Europas väg till informationssamhället2som lades fram 1994 gavs en översikt över kommissionens arbetsprogram rörande informationssamhället och i denna betonades särskilt sociala och samhälleliga frågor.
These issues were also high lighted in the Commission's European confidence pact for employment.3This Green Paper is part of a package of initiatives being developed by the Commission to update and take forward the 1994 action plan.
Dessa frågor underströks också i kommissionens pakt för sysselsättning1. Denna grönbok är en del av de initiativ som tagits av kommissionen för att uppdatera och föra 1994 års handlingsplan framåt.
The objective, therefore, is to invite com ments on and discussion of the Green Paper, and of the two associated reports of the high level group and the forum, during the remain der of 1996.
Målsättningen är alltså att under återstoden av 1996 inbjuda till diskussion om grönboken och de båda tillhörande rapporterna från gruppen av experter på hög nivå och forumet.
This process will be launched in September, in collaboration with the Irish presidency, at a European colloquium in Dublin.
Denna process kommer att inledas vid ett europeiskt seminarium som hålls i Dublin i september i nära samarbete med det irländska ordförandeskapet.
In the light of the reactions received, the Commission will present action proposals in 1997.
Med ledning av de reaktioner som kommissionen får, kommer kommissionen under 1997 lämna förslag till handlingsplaner.
To meet the task of providing new insights into the social challenges of the information society, the Commission has sought advice from some of the most prominent experts in Europe on how to promote job creation, social solidarity, equality of opportunity and access and the preservation of Europe's cultural diversity in the information society.
För att klara av uppgiften att förmedla nya insikter i de sociala utmaningar som informationssamhället medför har kommissionen konsulterat några av de ledande europeiska experterna vad gäller skapande av arbetstillfällen, social trygghet, lika möjligheter och likaberättigad tillgång, samt bevarande av Europas kulturella mångfald i informationssamhället.
All Member States are engaged in one way or another in reviewing the social challenges of the emerging information society.
Alla medlemsstater är på ett eller annat sätt inbegripna i att undersöka de sociala utmaning arna som det framväxande informationssamhället för med sig.
The Green Paper raises issues which affect the responsibilities of governments and regional and local authorities, the social partners and civil society.
Grönboken väcker frågor som berör både regeringar, lokala och regionala myndigheter, arbetsgivare och arbetstagare och medborgarna i samhället.
Recognizing fully the principle of subsidiarity, the Commission will examine the extent to which there would be added value from pooling of experience through demonstration projects or other initiatives, joint sponsorship of research, and systematic exchange of informa tion, as a complementary and catalytic contribution to the policies and measures pursued within Member States.
Med full hänsyn till subsidiaritetsprincipen kommer kommissionen att undersöka i vilken utsträckning det skulle medföra fördelar om resurserna samordnades genom demonstrationsprojekt eller andra initiativ, gemensamt stöd till forskning, systematiskt informationsutbyte som komplement och katalysator till den politik och de åtgärder som vidtas av medlemsstaterna.
The Structural Funds have a key role to play in this process, in particular Objective 4 and the ADAPT-BIS Community initiative.
Strukturfonderna spelar en nyckelroll i denna process, detta gäller i synnerhet mål-4 och gemenskapens initiativ Adapt-Bis.
Two main groups were set up by the Commission.
Två huvudgrupper tillsattes av kommissionen.
A high level group of experts began its work in May 1995, and presented its preliminary report. 'Building the information society for us all' in February 1996.
Gruppen av experter på hög nivå bör jade sitt arbete i maj 1995 och presenterade sin preliminära rapport med titeln Att skapa ett europeiskt informationssamhälle för alla i februari 1996.
In parallel, the Commission created an information society forum, which is broadly based and consists of 128 members.
Parallellt med detta skapades ett Forum för informationssamhället vars 128 medlemmar har mycket olika bakgrund.
The forum's first annual report was adopted in June 1996.
Forumets första årsrapport antogs i juni 1996.