natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The age structure of the population also seems to work against rural areas.
Befolkningens åldersstruktur tycks också arbeta mot landsbygdsområdena.
Whereas the number of people aged 65 and over amounts to 22% of those of working age (15 to 64) in urban areas, in rural ones, the figure is 27%, over 1 in 4.
Medan antalet personer 65 år gamla eller äldre uppgår till 22% av dem i arbetsför ål der (1564) i storstadsområden, är motsvarande tal för landsbygden 27%, mer än 1 av 4.
This reflects in part the tendency for people to move into rural areas when they retire, or even just before, but it also reflects an exodus of young people to urban areas where job opportunities are greater, so reducing the available work force.
Detta återspeglar delvis att man flyttar ut på landet vid pensionering, eller till och med strax innan, men det återspeglar också en flodvåg av unga människor till storstadsområden där arbetstillfällena är fler, vilket reducerar den tillgängliga arbetsstyrkan.
There are other obstacles to be overcome, such as perceptions of women, including women's perceptions of themselves, if women are to be less concentrated in a few traditional activities and in relatvely low positions within the company or organisation they work for.
Det finns andra hinder att övervinna, som kvinnors föreställningar, inklusive deras självuppfattning, om kvinnor ska bli mindre koncentrerade till ett antal tra ditionella områden och till låga positioner i det företag eller den organisation där de arbetar.
There are, however, positive trends:
Det finns, emellertid, positiva trender:
In sum, although urban areas tend to have a stronger economic base than other regions, they also have higher levels of unemployment on average. In rural areas, the problem is as much of job quality and low wages.
Allt som allt är det alltså så att fastän storstadsområden tenderar att ha en starkare ekonomisk bas än andra regioner, har de också i genomsnitt högre ar betslöshetsnivåer.
Employment of women in the regions the difference between men and women in terms of the opportunity to work diminishes with rising educational levels and for university graduates the difference is relatively small.
På landsbygden är problemet i skillnaden mellan mäns och kvinnors arbetsmöjligheter avtar med ökande utbildningsnivå, och för akademiker är skillnaden relativt liten.
In 1997, for ex ample, 80% of women graduates aged 25 to 64 were in employment, only slightly less than the fig ure for men (90%).
År 1997 var exempelvis 80% av kvinnliga akademiker mellan
1.2 Unemployment and the labour market for men declined from 74% to 68%.
Å andra sidan arbetade bara 44% av kvinnorna med grundskoleutbildning att jämföra med 76% av männen.
Nevertheless, although the difference is diminishing, it remains large;
Icke desto mindre är skillnaden fortfarande stor, trots att den minskar;
• women are concentrated in the growing service sector and are, therefore, less at risk of losing their job than men, who are employed disproportionately in agriculture and manufacturing where restructuring is taking place.
­ kvinnorna finns i stor utsträckning i den växande tjänstesektorn, och löper därför mindre risk att förlora jobbet än männen, som i oproportionerlig grad är sysselsatta i jordbruk och tillverkning där strukturomvandling äger rum.
In lagging regions, in general, women are much more likely to be unemployed than men when they participate in the labour market.
I eftersläpande regioner löper i allmänhet kvinnorna än större risk att bli arbetslösa än männen när de går ut på arbetsmarknaden.
In the four Cohesion countries, unemployment among women is double that in the EU as a whole (22% as against 1272%).
I de fyra sammanhållning­sländerna är den kvinnliga arbetslösheten dubbelt så hög som i EU som helhet (22% jämfört med'12,5%).
Women, therefore, tend to suffer disproportionately from in creasing unemployment (Map 9).
Kvinnorna tenderar därför att drabbas oproportioner­ligt hårt av stigande arbetslöshet (Karta 9).
In 1997, rates for women were particularly high in Spain (ranging from 15% in Navarra to 42% in Andalucía), Southern Italy (34% in Calabria and Campania) and Eastern Germany (20-25%) as well as parts of Greece and Fin land, and these regions showed the greatest increases over the period 1987 to 1997.
År 1997 var arbetslösheten bland kvinnor särskilt hög i Spani­en (med en spännvidd från 15% i Navarra till 42% i Andalucía), södra Italien (34% i Calabria och Campa­nia) och östra Tyskland (20­25%) liksom delar av Grekland och Finland, och dessa regioner uppvisade de största ökningarna över perioden 1987 till 1997.
Much of the difference in employment rates of women between regions is attributable to part-time working, which is considerably more important in the higher employment areas.
Mycket av de regionala skillnaderna i kvinnlig arbets­löshet kan hänföras till deltidsarbete, som är avsevärt viktigare i vissa områden med högre sysselsättning.
The number of women with fulltime jobs in lagging regions, therefore, is not so much lower ihan in the rest of the EU relative to people of working age.
Antalet kvinnor med heltidsarbete i eftersläpande re­gioner är därför inte så mycket lägre än i resten av EU i relation till befolkningen i arbetsför ålder.
The regional pattern reflects this pattern of change.
Det regionala mönstret återspeglar denna föränd­ring.
In some countries and regions, much progress has been made in opening up opportunities for women, while others still have a long way to go.
I några länder och regioner har stora framsteg gjorts för att öppna möjligheter för kvinnor, medan andra fortfarande har en lång väg att gå.
For example, in Den mark, Sweden and Finland, employment and unem ployment rates of women are generally much more similar to those of men than elsewhere in the Union (Map 10, Graph 10).
Exempelvis är sysselsättningsgrad och arbetslöshet bland kvin­nor i Danmark, Sverige och Finland i allmänhet när­mare männens än på andra ställen i unionen (Karta 10, Figur 10).
This reflects a long tradition of in clusion, gender equality and childcare provision in these counties.
Detta återspeglar en lång tradition av jämställdhet mellan könen och tillhandahållande av barnomsorg i dessa länder.
The position is similar in the UK, probably reflecting the high proportion of service employ ment, and unemployment among women is actually less than among men, although employment rates for women with young children are relatively low.
Läget är liknande i det Förenade Kungadömet, vilket förmodligen återspeg­lar den höga andelen sysselsättning i tjänstesektorn, lo
Male and female employment and unemployment, 1997
Kvinnlig sysselsättning och arbetslöshet i medlemsstaterna, 1997
% of population 15-64
% av befolkningen 15­64
Unemployed Part-time employed Fulltime employed
/Arbetslösa Deltidsarbetande ι Heltidsarbetande
EUR15men
EUR15män
EUR15 women
EUR15 kvinnor
EUR4 men
EUR15män
EUR4 women
EUR15 kvinnor
1.2 Unemployment and the labour market
1.2 Arbetslösheten och arbetsmarknaden ψ% ψ
1.2 Unemployment and the labour market tion of men also work part-time ( 10% or more of men in employment in some cases).
1.2 Arbetslösheten och arbetsmarknaden nomsnittliga graden i Spanien och Italien är omkring 30%, bara något under EU-genomsnittet, och inte så mycket lägre än de nordiska ländernas 40-50%.
increased markedly, suggesting that it is one country in which unemployment might be reduced substantially by economic growth alone.
från 23,2% till 18,8% i Pais Vasco, medan den faktiskt ökade i Andalucía (från 31,1% till 32,0%) och Extremadura (från 25,9% till 29,5%).
The chance of working part-time makes an important contribution to the ability of women to pursue working careers.
Endast omkring 1 av 20 kvinnor i arbetsför ålder arbe Till en del förklaras detta av en modernisering av eko tar deltid i Spanien och Italien och bara 1 av 30 i Gre nomin.
Although it is sometimes portrayed as a 'second-class' form of employment, the Labour Force Survey found that over 80% of women employed in part-time jobs in 1997 worked in them by choice and did not want to work full-time.
Även om det ibland framställs som en "andra klassens" sysselsättning, fann man i 1997 års arbetskraft sundersökning att över 80% av de kvinnor som arbetade deltid gjorde det av fritt val och inte ville arbeta heltid.
The situation in the worst affected regions
Situationen i de värst utsatta regionerna
Regional unemployment in Portugal contrasts with that in Spain.
Den regionala arbetslösheten i Portugal står i kontrast till den i Spanien.
Despite similar geographical and historical circumstances, unemployment performance in the two countries has been very different since the beginning of the 1980s.
Trots likartade geografiska och historiska omständigheter har utvecklingen i de två län derna varit mycket olika.
While rates in Spain have generally risen over this period, in Portugal, they have remained relatively low, fluctuating between 4% and 8%.
Medan arbetslösheten ge nerellt har stigit över perioden, har den i Portugal fortsatt att vara relativt låg, med fluktuationer mellan 4% och 8%.
Recent restructuring of the textile industry has been absorbed comparatively well given the scale of job losses, and even in Alentejo, the worst-affected region, unemployment was only 10% in 1997.
Den nyligen genomförda omstruktureringen av textilindustrin har absorberats relativt väl om hänsyn tas till storleksordningen av förlusten av jobb, och till och med i Alentejo, den värst drabbade regionen, var arbetslösheten bara 10% år 1997.
Unemployment in Spain is the highest in the Union, affecting nearly 1 in 5 of the labour force — almost 31/2 million people — in 1997.
Arbetslösheten i Spanien är unionens högsta och på verkade nästan 1 av 5 i arbetskraften — nästan 3,5 miljoner människor — år 1997.
There are huge disparities across the country, the rate in the Northern regions of Navarra, La Rioja and Aragon, ranging between 10% and 15%, comparable to many regions elsewhere in the EU, while in the Southern regions of Andalucía and Extremadura, it was around 30%.
Skillnaderna är stora inom landet, där arbetslösheterna i de norra regioner na Navarra, La Rioja och Aragón ligger mellan 10% och 15%, jämförbart med många regioner i EU i övrigt, medan den i de södra regionerna Andalucía och Extremadura var runt 30%.
In addition, low activity rates among women (around 40%) suggest significant hidden unemployment and a large underused pool of labour.
Dessutom antyder låg för värvsintensitet bland kvinnorna (runt 40%) att det finns en betydande dold arbetslöshet och en stor underutnyttjad arbetskraftsreserv.
Explanations for Portugal's performance relative to Spain's include a higher and better balance of em ployment — activity rates of women are high and un employment low, so there is little slack to be taken up — and less rigidity of wages and contracts of employ ment.
Bland förklaringarna till Portugals utveckling jämfört med den spanska ingår en bättre balanserad syssel sättning — kvinnornas förvärvsfrekvens är hög och arbetslösheten låg, så det finns inte så mycket spelrum — och mindre trögheter i löner och sysselsätt ningskontrakt.
In addition, high levels of support from the Structural Funds have smoothed the necessary modernisation of the structure of production.
Dessutom har höga stödnivåer från strukturfonderna jämnat ut den nödvändiga moderniseringen av produktionsstrukturen.
On the other hand a large proportion of employment in agriculture and evidence of underemployment suggest that Por tugal has still to face significant restructuring in the future.
Å andra sidan an tyder en stor sysselsättningsandel i jordbruket och belägg för undersysselsättning att Portugal har en ansenlig strukturomvandling kvar att genomgå.
Part of the difference relative to Spain may, therefore, simply reflect the fact that economic re structuring is less advanced.
En del av skillnaden gentemot Spanien kan därför helt enkelt återspegla att strukturomvandlingen inte har hunnit lika långt.
Although Portugal starts from a relatively good position, continued advance ment is likely to depend on the labour market remain ing flexible and ongoing Community support for restructuring.
Även om Portugal har ett relativt gott utgångsläge, kommer framsteg sannolikt att vara be roende av en fortsatt flexibel arbetsmarknad och fort satt stöd för strukturomvandling från gemenskapen.
Changes in unemployment in Spain, as elsewhere, have generally mirrored economic performance, with marked reductions in the second half of the 1980s (when employment grew by 3V?.% a year) and large rises in the early 1990s (when employment fell by 1% a year).
Förändringar i den spanska arbetslösheten har i all mänhet, liksom annorstädes, återspeglat den ekonomiska utvecklingen, med påtagliga nedgångar under 1980-talets andra hälft (när sysselsättningen ökade med 3,5% per år) och stora uppgångar under det tidiga 1990-talet (när sysselsättningen föll med 1% per år).
Recent recovery has again served to reduce rates, though this has tended to favour regions with unemployment below the national average.
Den senaste uppgången har återigen bidragit till lägre nivåer, även om detta har tenderat att gynna re gioner med arbetslöshetsnivåer under det nationella genomsnittet.
Over the period 1987 to 1997, rates fell from 15.1% to 10% in Navarra and from 23.2% to 18.8% in Pais Vasco, while they actually increased in Andalucía (from 31.1% to 32.0%) and Extremadura (from 25.9% to 29.5%).
Över perioden 1987 till 1997 gick ar betslösheten ned från 15,1% till 10% i Navarra och
Unemployment in Greece is low but gradually in creasing and, as in Portugal, there are features which give cause for concern.
Arbetslösheten i Grekland är låg men långsamt ökande och det finns, liksom i Portugal, en del drag som ger anledning till oro.
Restructuring is continuing in agriculture and in many industrial sectors as well as in the public sector, traditionally a large employer, but still has some way to go.
Strukturomvandlingen fortsätter i jordbruket och många industrisektorer liksom i den offentliga sektorn, som traditionellt är en stor arbets-
1.2 Unemployment and the labour market thirds of the total jobless, higher than anywhere else in the Union.
Utslagningen är särskilt hög, den kvinnliga arbetslösheten är dubbelt så hög som den manliga i många fall och förvärvsfrekvensen bland kvinnor är lägre än någon annanstans i unionen.
from 7.4% to 9.6% between 1987 and 1997 and in the poorer, largely mountainous and rural interior, which is most vulnerable to shocks, it increased by more (by around 8 percentage points to 14% in Dytiki Makedonia).
Ar betslösheten gick upp från 7,4% till 9,6% mellan 1987 och 1997, och i de fattigare områdena, huvudsakligen i bergen eller inre jordbruksområden, som är mest sårbara vid störningar, ökade den med mer (med omkring 8 procentenheter till 14% i Dytiki Makedonia). donia).
Around 1 in 6 of the work force in the new Länder in Eastern Germany is unemployed, with as many again on short-term working.
Omkring 1 av 6 i arbetskraften i de nya tyska förbundsstaterna i östra Tyskland är arbetslös, och ungefär lika många har korttidsanställning.
This is a result of major re structuring and, especially, rationalisation of industry.
Detta är ett resultat av omfattande strukturomvandling och, särskilt, av industrins rationalisering.
Given the scale of the initial problem, the labour market seems to have coped relatively well and there are some positive signs.
Givet problemens storleksordning i utgångsläget tycks arbetsmarknaden ha klarat sig ganska bra och det finns några positiva tecken.
Youth unemployment is slightly less than the overall rate and although unemployment of women is higher than of men, participation of women, if much lower than in 1991, is still among the highest in the EU (69% of workingage population).
Ungdomsarbetslösheten är något lägre än den totala arbetslösheten, och även om den kvinnliga arbetslösheten är högre än den manliga, är det kvinnliga arbetskraftsdeltagandet, om än lägre än 1991, fortfarande bland de högsta i EU (69% av befolkning en i arbetsför ålder).
Hidden reserves of labour are, therefore, relatively small.
De dolda arbetskraftsreserverna är därför relativt små.
In Ireland, the decline of employment in agriculture has been more than offset by growth in other sectors; Ireland is one of the few countries in the Western world where manufacturing employment is still ex panding.
I Irland har nedgången i jordbruket mer än uppvägts av tillväxt i andra sektorer; I rland är ett av de få länder na i väst vars sysselsättning i tillverkning fortfarande ökar.
Although in the past economic growth failed to translate into increased employment, there is clear evidence of change in more recent years, partly as a result of macroeconomic stabilisation — helped from 1987 onwards by a series of national wage agreements.
Även om tillväxten tidigare inte lett till ökad sysselsättning, finns det klara belägg för att förändringen under de senaste åren, delvis som ett resultat av makroekonomisk stabilisering — hjälpte från 1987 och framöver genom en serie nationella löneöverenskommelser.
Employment has expanded markedly since 1991 (by over 3% a year), which is important, as par ticipation among women, which has historically been very low, is increasing rapidly (the labour force grew by almost 21
Sysselsättningen har ökat påtagligt sedan 1991 (med mer än 3% per år), vilket är viktigt, liksom att arbetskraftsdeltagandet bland kvinnor, som historiskt har varit mycket lågt, ökar snabbt (arbetskraften växte med nästan 2,5% per år mellan 1991 och 1997).
Regions in Finland have historically had low rates of unemployment.
Regionerna i Finland har historiskt haft låg arbetslös het.
However, the severe shock of the early 1990s drove the complex collective bargaining system to virtual collapse.
Den svåra störningen i 1990talets början fick emellertid det komplexa löneförhandlingssystemet att praktiskt taget kollapsa.
Employment fell by almost 20% between 1990 and 1994 and unempoyment soared from 31/2% to ~\8V2%.
Sysselsättningen föll med nästan 20% mellan 1990 och 1994 och arbetslösheten steg från 3,5% till 18,5%.
The shock fell particularly heavily on the sparsely populated Northern and East ern regions and unemployment rose to almost a quarter of the labour force in Lapland and parts of Itä-Suomi.
Störningen drabbade de glesbefolkade norra och östra regionerna särskilt hårt, och arbetslösheten steg till nästan en fjärdedel av arbetskraften i Lappland och delar av Itä-Suomi.
There is some concern, however, about the structural element in unemployment, since employment growth has been concentrated largely in the East and the longterm unemployed, though declining, still amount to 56% of the total jobless.
Det finns emellertid en del oro över det strukturella inslaget i arbetslösheten, eftersom sysselsättning stillväxten i stora drag har varit koncentrerad till lan dets östra delar, och långtidsarbetslösheten är, fas tän den minskar, fortfarande 56% av arbetslösheten.
Considerable innovation in active labour market policy in recent years, supported by the Structural Funds, shows signs of help ing the longterm unemployed get back into work, though it remains to be seen whether employment growth will spread across the country.
Betydande nytänkande i arbetsmarknadspolitiken under senare år, understött av strukturfonderna, visar tecken till att hjälpa de långtidsarbetslösa tillbaka till arbete, även om det återstår att se om sysselsättning stillväxten kommer att spridas över hela landet.
Regions in the South of Italy are undergoing restructuring, as many of the large firms, as well as the public sector, reorganise and rationalise.
Regioner i södra Italien genomgår strukturomvandling, liksom många av de stora företagen och den of fentliga sektorn, som omorganiserar och rationaliserar.
Small firms are, at present, the main source of job creation.
Små företag är för närvarande huvudkällan till nya jobb.
Unemploy ment increased substantially over the period 1987 to 1997, in Calabria, the rate rising by 7 percentage points to 24.9% and in Sicilia, by 8 percentage points to 24.0%, while elsewhere in the Mezzogiorno, the rate went up by at least 45 percentage points.
Arbetslösheten ökade påtagligt över perioden 1987 till 1997.1 Calabria ökade arbetslösheten med 7 procentenheter till 24,9% och i Sicilien med 8 procentenheter till 24,0%, medan arbetslösheten annorstä
Since then, however, the situation has improved.
Därefter har emellertid läget förbättrats.
Un employment has declined, though the fall has been concentrated in the stronger regions; between 1995 and 1997, rates in Uusimaa in the South fell from 14VP% to 12%, while rates in the East remained un changed at around 20%.
Arbetslösheten har gått ner, även om nedgången har koncentrerats till de starka regionerna; mellan 1995 och 1997 föll nivån i Uusimaa i söder från 14,5% till 12%, medan nivån i öster var oförändrad på omkring 20%.
Structural unemployment, on the other hand, seems to be low so unemployment is likely to come down significantly as the economy recovers.
Strukturarbetslösheten verkar å andra sidan vara låg, så ar betslösheten kan sannolikt sjunka påtagligt när ekonomin återhämtar sig.
Partly because of the long tradition of active labour market measures in Finland, less than a quarter of the unemployed have been out of work for a year or more, even in the worst affected regions.
Delvis tack vare den aktiva arbetsmarknadspolitikens långa tradition i Finland har mindre än en fjärdedel av de arbetslösa varit utan jobb ett år eller mer, även i de hårdast drabbade re-
1.2 Unemployment and the labour market and not just higher productivity.
1.2 Arbetslösheten och arbetsmarknaden gionerna.
The job-content of growth, in other words, needs to be increased;
Huvudproblemet är att ungdomsarbetslösheten är hög, omkring 38%.
The prospects for a significant future reduction, however, remain uncertain, not least because of the greater reliance than elsewhere in the Union on public sector employment.
I alla regioner behövs flexibilitet på arbets marknaden för att se till att investeringar leder till att det skapas jobb och inte bara högre produktivitet. Tillväxtens sysselsättningsinnehåll måste, med andra ord, ökas;
Conclusions around half of unemployment seems to be structural, linked to problems on the supply side, such as a lack of appropriate skills, which leads to marginalisation or the effective exclusion of certain people from the labour market.
Regioner i Sverige har upplevt liknande problem, även om i mindre omfattning. Den genomsnittliga ar betslösheten steg från 2% år 1987 till 9,5% år 1994 och 10% år 1997.
While measures to create jobs are necessary, they need to be combined with measures to promote access tc these jobs, equalising the opportunities for those marginalised.
Som i Finland drabbade ökningen de glesbefolkade norra regionerna hårdast, och ar betslösheten är där omkring 13%.
Such measures include in creased training or retraining to help workers adapt to structural change and assistance to help people find a job, especially the most disadvantaged, such as the longterm unemployed, young people lacking sufficient skills and women seeking to return to work after caring for children.
Strukturarbetslösheten tycks emellertid vara låg; de långtidsarbetslösa är bara en tredjedel av de arbetslösa, vilket delvis återspeglar den aktiva arbetsmarknadspolitikens långa historia, och det finns få tecken på utslagning bland kvinnor och ungdomar.
High unemployment is the major economic problem in the Union.
Den höga arbetslösheten är unionens viktigaste ekonomiska problem.
At the end of 1998, just under one in ten of the labour force — 16/2 million people — was with out a job.
Vid slutet av år 1998 var strax under en av tio i arbetskraften — 16,5 miljoner människor — utan arbete.
In addition, low rates of labour force participation, particularly among women, indicate a vast pool of human resources which is lying idle.
Dessutom visar lågt arbetskraftsdeltagande, särskilt bland kvinnor, att det finns en stor mängd mänskliga resurser som är oanvända.