natgillin/translations-raw huggingface dataset:
All together the weight of the social economy in Germany is around 7% of German workforce.
Sammanlagt arbetar 7 % av Tysklands arbetskraft inom den sociala ekonomin.
The Pfefferwerk gGmbH is a charity based in Berlin - Germany -Fehrbelliner Str. 92.
Pfefferwerk gGmbH är en välgörenhetsorganisation i Berlin, Tyskland med adress Fehrbelliner Str. 92.
The charity is employing more than 200 people and constitutes one of the major local employers.
Välgörenhetsorganisationen sysselsätter över 200 personer och är en av de större lokala arbetsgivarna.
The association was created in 1991 by the pre-existing Pfefferwerk association, created the year before by a wide network of small groups, social and ecological initiatives, artists and craftsmen of the area.
Organisationen inrättades 1991 av den då redan befintliga organisationen Pfefferwerk , som startades ett år tidigare av ett brett nätverk bestående av mindre grupper, diverse samhälls- och miljöorganisationer, konstnärer och hantverkare i området.
The fields of activity of the Association are the child care, accommodation improvement, development of local culture, environmental activities.
Organisationens verksamhetsområde: barnomsorg, boendeanpassning samt utveckling av lokal kultur och miljöverksamhet.
The target group, related to the kind of activity carried out, is represented by all public at the widest extent at the neighbourhood level.
Målgruppen varierar för respektive verksamhet och omfattar hela befolkningen i dess vidaste bemärkelse på stadsdelsnivå.
The innovation aspects have to be seen in the networking model, with the participation of differing social groups.
Innovativa aspekter: organisationens nätverksmodell med deltagande av olika samhällsgrupper.
Under the point of view of the realisations, the association works for the creation of integrated services for all the population.
Organisationen tillhandahåller integrerad service för hela befolkningen.
The relationships with the Local Authority are based on the entrusting of services to the association, on the basis of a market or quasi-market criteria.
Aspekter partnerskapet avseende Relationerna med lokalförvaltningen präglas av att organisationen tillhandahåller tjänster på uppdrag av lokalförvaltningen enligt marknads- eller markandsliknande villkor.
The procedures are differing depending on the kind of service required.
Förfarandena skiljer sig åt beroende på den tjänst som tillhandahålls.
Under the point of view of the contributions for job creation, the association applies directly to the Berlin senate.
Organisationen ansöker om bidrag för sysselsättningsskapande verksamhet direkt hos senaten i Berlin.
It is not far from the truth to say that social economy has not yet been precisely defined in Greece.
Generellt kan sägas att begreppet social ekonomi ännu inte har tagit fast form i Grekland.
In the past there has been no contact between cooperatives, mutual societies, associations and foundation, even if these categories do exist.
Även om det finns kooperativ, ömsesidiga bolag, föreningar och stiftelser har dessa traditionellt arbetat fullständigt oberoende av varandra.
With the encouragement of the European Commission, a National Union of Organisations of Social Economy (PANCO) was established with the aim to elaborate an inventory of the social economy organisations existing in the country.
Med stöd från Europeiska kommissionen inrättades ett nationellt förbund för organisationer inom social ekonomi (PANCO) i syfte att kartlägga samtliga socialekonomiska organisationer i landet. Än så länge kan man bara göra en grov kvantitativ bedömning.
At this stage only a very rough quantitative assessment can be made, counting the Greek social economy around 2% of total employment.
En sådan beräkning visar att ca 2 % av den förvärvsarbetande befolkningen arbetar inom den sociala ekonomin i Grekland.
In 1999, Greece has innovated its cooperative law by creating the rules to be applied for social-co-operatives in the frame on development and modernization of services regarding mental health.
År 1999 uppdaterades Greklands kooperativlagstiftning och bestämmelser infördes för sociala kooperativ inom ramen för utveckling och modernisering av vård av mentalt handikappade.
There is a strong tradition on non-profit organisations in Ireland.
Det finns en lång tradition av ickevinstdrivande organisationer i Irland.
They play a very significant role in the provision and delivery of health, education and personal social services.
Dessa fyller en mycket viktig funktion i samband med tillhandahållande av tjänster inom hälsovård, utbildning och social trygghet.
The weight of this sector is estimated around 118,000 jobs, where the educational sector counts for more than the half.
Sektorn har ca 118 000 anställda, varav hälften arbetar inom utbildningssektorn.
The cooperative movement has also a long history, with a first dairy co-op in the late
Även kooperativrörelsen har en lång historia, det första mejerikooperativet inrättades i slutet av 1800talet.
19th century. Today it is still the agricultural sector where cooperatives are significant (35,000 jobs), non-agricultural cooperatives are not quite important apart from the Credit Union movement (435 registered credit unions).
Det är fortfarande inom jordbrukssektorn som kooperativen är starkast (35 000 anställda), kooperativ inom andra sektorer är inte lika betydelsefulla, förutom Credit Union med 435 registrerade kreditförbund.
The voluntary and community sector is becoming increasingly important (500 organisations).
Frivillig- och gemenskapssektorn växer sig allt starkare (500 organisationer).
Local partnerships and social enterprises are seen in Ireland as constituting a distinct sector related to social economy issues.
De lokala partnerskapen och sociala företagen betraktas här som en separat sektor som arbetar med frågor kopplade till den sociala ekonomin.
They have emerged and grown in the context of specific public programmes to address social exclusion and to promote "bottom up" development.
De har vuxit fram och utvecklats inom ramen för särskilda statliga program i syfte att komma till rätta med social utslagning och främja utvecklingen av "nedifrån-och-upp-principen".
There are around 100 local partnerships and social enterprises are categorized as work integration enterprises.
Det finns ca 100 lokala partnerskap och sociala företag, vilka klassificeras som arbetsintegrationsföretag.
In Ireland the terms "social economy" and "social enterprises" have become part of the policy discourse only since the mid 90s.
Det var först under mitten av 1990-talet som begreppen social ekonomi och sociala företag togs upp i den politiska debatten.
The social economy is part of the "Partnership 2000 for inclusion, Employment and Competitiveness".
Social ekonomi ingår i "Partnerskap 2000 för integration, sysselsättning och konkurrens".
The Italian Social Economy is dominated by the cooperative sector with more than 30,000 enterprises and a workforce of more than 0.5 million.
Den sociala ekonomin i Italien domineras av kooperativsektorn med över 30 000 företag och mer än en halv miljon anställda.
Labour cooperatives and social co operatives carry a particular weight in this reality.
Arbetskooperativ och sociala kooperativ fyller en särskilt viktig funktion i detta sammanhang.
In the mid 90s was formed in Italy the "Permanent Forum of the Third Sector" where the majority of Italian non-profit organisations are participating.
I mitten av 1990-talet upprättades det ständiga forumet för den tredje sektorn i Italien, som omfattar större delen av de italienska ickevinstdrivande företagen.
The organisations in the non-profit sector as a whole in Italy are employing about 420,000 people, mainly concentrated in the fields of welfare services (33%) and education and research (28.5%).
De olika organisationerna inom den ickevinstdrivande sektorn i Italien har sammanlagt ca 420 000 anställda, främst inom området för social trygghet (33 %) samt utbildning och forskning (28,5 %).
Social cooperatives, regulated by law since 1991 (first law), represent the most original legal form of the Italian Social Economy as they represent its "social entrepreneurial" component.
(första lagen) och representerar den mest ursprungliga rättsliga formen för italiensk social ekonomi, dvs. "socialt företagande".
There are two types, social service co-ops and social integration of disadvantaged co-operatives.
Det finns två typer av socialt företagande, kooperativ verksamma inom området för social trygghet och kooperativ som verkar för social integration av utsatta grupper.
From several hundreds in the early 90s, they count today for more than 6,000 enterprises with around 80,000 jobs.
I dag beräknas denna sektor omfatta över 6000 företag med ca 80 000 anställda, vilket kan jämföras med situationen i början av 1990-talet, då det enbart fanns några hundra sådana företag.
Banking foundations arise from the privatisation of public saving banks.
Stiftelser inom banksektorn växer fram till följd av privatiseringen av statliga sparbanker.
They number around one-hundred with EUR 35 billion of assets and will essentially focus their operations on the achievement of the "purposes of social usefulness".
Dessa uppgår till ett hundratal med ett sammanlagt värde på 35 miljarder euro. Huvudsyftet är att uppnå målsättningar av intresse för allmänheten.
They are becoming the largest single group within the non-profit making sector in Italy.
Dessa stiftelser håller på att bli den största enskilda gruppen inom den ickevinstdrivande sektorn i Italien.
The Centro Servizi Integrato per Immigrati - Integrated Services Centre for Immigrants - is an association based in Genova - Italy - Via Milano 42.
Beskrivning av initiativet Centro Servizi Integrato per Immigrati - Integrerade servicecentrat för invandrare är en organisation i Genua, Italien med adress Via Milano 42.
The association was created in 1992 following an initiative of the Federazione Regionale Solidarietà e Lavoro (Regional Federations for work and solidarity), The Immigrants Coordination Committee, the Municipality of Genova and the Trade Unions.
Organisationen inrättades 1992 på initiativ av Regionala samarbetsorganisationen för arbete och solidaritet, Invandrarnas samordningskommitté, Genua kommun och diverse fackföreningar.
The field of activity is represented by services of social secretariat, first welcome, legal counselling, work orientation and insertion, housing problems' counselling, information and promotion of the right to education, cultural mediation.
Organisationens verksamhetsområde: tjänster vid sociala sekretariatet, mottagningsverksamhet, juridisk assistans, vägledning och åtgärder för integration på arbetsmarknaden, bostadsrådgivning, information om och främjande av rätten till utbildning, kulturell medling.
The target group of the activity of the Centre are Immigrants and Minorities living in the town of Genova.
Målgruppen är invandrare och minoriteter som bor i staden Genua.
The innovation aspects related to the activity have to be seen essentially in the setting-up of a service in favour of immigrants, aiming at bettering their social integration.
Innovativa aspekter: främst den service till invandrare som syftar till att underlätta deras integration i samhället.
Moreover, the activity has a function of reduction of social tension and disorder and of reduction of illegal work.
Verksamheten syftar också till att minska spänningar och motverka konflikter i samhället samt att minska omfattningen av svartarbete.
Under the organisational point of view, the initiative accomplishes a networking between different subject dealing with immigration problems from both the third system and the public authority.
Organisationen består av ett nätverk av olika aktörer som arbetar med invandringsproblem, både frivilligorganisationer och offentliga myndigheter.
Another relevant innovation aspect is related to the employment created by the association: the employees are in fact mostly immigrants, and the director of the Association is actually an immigrant.
En annan relevant innovativ aspekt hänger samman med organisationens sysselsättningsskapande verksamhet: de anställda är till största delen invandrare och organisationens direktör är själv invandrare.
The Local partnership is based on a form of mixed management.
avseende Det lokala partnerskapet bygger på en form av blandad förvaltning.
As said, the Municipality was among the creators of the initiative and provides the total economic support.
Kommunen var som nämnts ovan en av initiativtagarna till organisationen och finansierar hela verksamheten.
Since the beginning of the 90s, the concepts of third sector and social economy get a stronger echo inside the Luxembourg society.
Sedan början av 1990-talet har begreppen tredje sektorn och social ekonomi blivit allt mer uppmärksammade i det luxemburgska samhället.
Nevertheless public policy in favour of this sector isn't developed.
Trots det har utvecklingen av en politik till stöd för denna sektor inte kommit särskilt långt.
The non-profit sector is strongly depended on public subsidies covers the main areas of social services.
De ickevinstdrivande företagen är i stor utsträckning beroende av statligt stöd, och täcker större delen av den sociala sektorn.
There are around 5,000 jobs in this sector.
Man räknar med ca 5000 arbetstillfällen inom sektorn.
Cooperatives are mainly linked to agriculture, where they are an essential player.
Kooperativ är främst kopplade till jordbrukssektorn, där de betraktas som en viktig aktör.
There are also cooperatives in the banking sector and some consumer co-ops.
Det finns även kooperativ inom banksektorn samt ett antal konsumentkooperativ.
All together cooperatives count for some 2,000 jobs (1.2% of employment).
Sammanlagt svarar kooperativen för ca 2000 arbetstillfällen (1,2 % av sysselsättningen).
Mutuais are complementary to the social security system, and count for 2% of all social security interventions in Luxembourg.
Ömsesidiga försäkringsbolag utgör ett komplement till socialförsäkringssystemet och står för 2 % av samtliga socialförsäkringsingripanden i Luxemburg.
The most dynamic part of the social economy in Luxembourg are associations and cooperatives for social and job integration of marginalized groups.
Den mest dynamiska delen av den sociala ekonomin i Luxemburg utgörs av föreningar och kooperativ som arbetar med att integrera marginaliserade grupper i samhället och på arbetsmarknaden.
Neither the concept of "third sector" nor that of "social economy" is commonly used in the Netherlands.
Varken begreppet "tredje sektorn" eller "social ekonomi" används särskilt ofta i Nederländerna.
Today the main legal tools to perform "social economy" activities is the "stichting" or foundation, the "vereniging" or non-profit association and the "coöperatieve vereniging" or cooperative association.
De främsta juridiska instrumenten för att utöva någon form av verksamhet inom ramen för social ekonomi är stiftelser, ickevinstdrivande föreningar och kooperativa föreningar.
Netherlands accounts for more than 14% of the employment and is one of the largest in the world.
Sammanlagt räknar man med att den sociala ekonomin i Nederländerna svarar för över 14 % av sysselsättningen, bland de högsta siffrorna i världen.
Some 86% of these jobs are found in the non-profit sector.
Den ickevinstdrivande sektorn står för ca 86 % av dessa arbetstillfällen.
Between significant examples of Dutch social economy are the cooperative bank "Rabobank" one of the main banks in the Netherlands which was a social economy company in the beginning but it is nowadays a 100% profit commercial bank, and the housing associations which own 2.4 million rental housing units for the so called social sector out of a total of 3.2 million units.
Som viktiga exempel kan nämnas kooperativbanken "Rabobank", en av de största bankerna i Nederländerna, som från början var ett företag i den sociala ekonomin men som numera helt och hållet är en vinstdrivande kommersiell bank, och bostadsföreningarna som äger 2,4 miljoner hyresbostäder för den så kallade sociala sektorn av sammanlagt 3,2 miljoner.
More recently there are new forms of social entrepreneurs emerging in the so-called neighbourhood economy.
Under senare tid har nya former av sociala företag växt fram inom den så kallade "grannskapsekonomin".
Neighbourhood enterprises came into being in the 1990s.
Stadsdelsförvaltningsföretagen inrättades under 90-talet.
There are now ten such enterprises in The Hague which provide work for some 550 people.
Det finns i genomsnitt 10 stadsdelsförvaltningsföretag i Haag och dessa sysselsätter cirka 550 personer.
The aim of neighbourhood enterprises is to employ long-term unemployed persons to carry out small-scale back-up projects to enhance the quality of life in closely defined parts of town or cities (one or more districts).
Stadsdelsförvaltningsföretagens målsättning är att låta långtidsarbetslösa utföra småskaligt utvecklingsarbete inom ett begränsat område (en eller flera stadsdelar).
The work involved supplements the basic services provided by local authorities.
Denna verksamhet kompletterar kommunens basutbud.
Examples of such work are. The administration of local facilities (such as neighbourhood parts and urban recreational farms for children); additional street cleaning and cleaning of industrial sites; removal of dog mess; and the upkeep of doorways; and the maintenance of street furniture and green spaces.
Exempel på verksamhet är skötsel av diverse anläggningar i stadsdelen (parker eller bondgårdar där barn kan leka med djur), gatusopning och städning av industriområden, borttagande av hundbajs, underhåll av trapphus och gatumöbler samt skötsel av grönområden.
These enterprises have a positive impact on the actual quality of life (work carried out under such schemes would otherwise not be carried out).
Initiativet att inrätta ett stadsdelsförvaltningsföretag tas av stadsdelens invånare och förvaltningsansvaret är delat.
Furthermore, neighbourhood enterprises provide work for long-term unemployed persons who have no chance of finding jobs on the ordinary labour market because they suffer from handicaps such as social and psychological problems, alcohol and/or drug-related problems or an inadequate level of education.
Stadsdelsförvaltningsföretagen bidrar således till att göra medborgarna mer delaktiga i stadsdelens boende- och livsmiljö.
Aspects partnership the Neighbourhood enterprises are self-governing bodies.
Aspekter partnerskapet avseende Stadsdelsförvaltningsföretagen är stiftelser med egen förvaltning.
The initiative for setting up such enterprises comes from the public.
Initiativet att inrätta ett stadsdelsförvaltningsföretag tas av befolkningen.
These enterprises thus differ as regards size and also as regards the work they undertake.
Företagen skiljer sig därför åt, både i fråga om storlek och verksamhet.
For the first three years after they have been set up, neighbourhood enterprises receive start-up grants from local authorities.
Företagen får ett kommunalt startbidrag under de tre första verksamhetsåren.
After this period they have to rely on commissions to pay their way.
Efter denna period måste företagets verksamhet gå runt ekonomiskt genom inkomstbringande uppdrag.
These ventures appear to be successful in practice.
I praktiken tycks företagen ha lyckats med detta.
In addition to local services, key customers of the neighbourhood enterprises include housing corporations.
Viktiga uppdragsgivare vid sidan om kommunen är bostadsbolagen.
Most of the employees of neighbourhood enterprises - approximately 80% - are employed under the "I/D employment scheme". Under this (national) scheme, non-profit-making establishments working in the field of administration and care services can have their wage costs reimbursed if they employ long-term unemployed persons.
De flesta arbetstagare - cirka 80 % - är anställda med stöd av bestämmelserna för integrations- och genomströmningsarbeten som gör det möjligt för ickevinstdrivande organisationer med förvaltnings- och tillsynsverksamhet att få statlig ersättning för att finansiera lönekostnaderna för långtidsarbetslösa.
It is therefore important that neighbourhood enterprises do not compete with commercial firms so that there can be no question of distortion of competition.
Det är därför viktigt att stadsdelsförvaltningsföretagen inte konkurrerar med kommersiella företag, så att konkurrensen inte snedvrids.
In practice, neighbourhood enterprises therefore only take on work which is not a commercially attractive proposition.
I praktiken utför dessa företag arbetsuppgifter som inte är kommersiellt intressanta.
The concept of social economy has been debated a lot in Portugal following the definition of social economy established by the European Commission in 1989.
Begreppet social ekonomi har debatterats flitigt i Portugal alltsedan Europeiska kommissionen fastställde en definition av begreppet 1989.
In Portugal social economy organisations cover the following entities, cooperatives, private institutions for social welfare, mutual societies, misericordias, other non-profit associations.
Organisationerna inom den sociala ekonomin i Portugal omfattar kooperativ, privata institutioner för social trygghet, ömsesidiga försäkringsbolag, välgörenhetsorganisationer och andra ickevinstdrivande föreningar.
It is estimated that co operatives employ 50,000 people, they are non-profit making and self-supporting.
Kooperativen, som är ickevinstdrivande och självförsörjande, beräknas ha 50 000 anställda.
The most important growth in the sector is in the field of education and welfare services.
Den huvudsakliga tillväxten inom sektorn sker inom utbildning och social trygghet.
An important and very particular part of the Portuguese social economy are the private institutions for Social Welfare (IPSS).
En viktig del av den portugisiska sociala ekonomin utgörs av privata institutioner för social trygghet (IPSS).
They are organised in different legal forms, as social welfare associations, associations of social volunteers, mutual societies, social welfare foundations and misericordias.
Juridiskt sett kan dessa vara utformade på olika sätt, det rör sig exempelvis om sociala trygghetsorganisationer, ideella sociala föreningar, ömsesidiga försäkringsbolag, stiftelser för social trygghet och välgörenhetsorganisationer.
There exist around 3,000 of these IPSS.
Det finns ca 3000 sådana organisationer i Portugal.
As far as funding is concerned, the IPSS are supported by the State, either by means of co operation agreements or by occasional grants.
Dessa erhåller statligt stöd, antingen genom samarbetsavtal eller genom tillfälliga anslag.
The historical misericordias (mainly religious associations) are providing assistance in the fields of health and social aid.
De traditionella välgörenhetsorganisationerna (i huvudsak religiösa föreningar) är verksamma inom hälsovård och social trygghet.
13,000 people are working in this type of associations.
13 000 människor arbetar inom denna typ av organisation.
All together, social economy is estimated as counting between 3 and 4% of Portuguese employment and being an essential player in the field of social welfare.
Sammanlagt räknar man med att den sociala ekonomin, som är en viktig aktör inom området för social trygghet, svarar för 34 % av den portugisiska sysselsättningen.
In the last years, the concept of social economy has achieved a certain legitimacy.
Under senare år har begreppet social ekonomi nått visst erkännande.
In 1994 for the first time an Institute for Social Economy was established in Sweden (Östersund).
År 1994 inrättades för första gången ett institut för social ekonomi i Sverige (Östersund).
Social economy organisations have been an explicit target group in several of the Swedish EU Structural Fund programmes because of their recognized contribution to new enterprises and new jobs.
Organisationer inom social ekonomi har varit en specifik målgrupp för flera av EU:s strukturfondsprogram i Sverige på grund av deras uppenbara bidrag till skapandet av nya företag och arbetstillfällen.
In the year 2000, the Government published a study on the social economy and nominated a Minister for Social Economy.
År 2000 publicerade regeringen en studie om social ekonomi och utsåg en minister med ansvar för social ekonomi.