natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Since much of the sector is performing well, manufacturing regions are often successful; the 25 regions in which em ployment is most concentrated in manufacturing have an output per head 8% above the EU average and unemployment of over 1 Vi? percentage points below the average.
Eftersom det på de flesta håll går bra för tillverkningsindustrin går det också ofta bra för regioner med mycket sådan in dustri. I de 25 regioner där sysselsättningen i första hand återfinns inom tillverkningsindustrin ligger produktionen per capita 8% över EU-genomsnittet, och arbetslösheten är mer än 1,5 procentenheter lägre än genomsnittet.
However, a minority of industrial regions particularly affected by restructuring have high rates of unemployment, some times (but not always) combined with moderately low GDP per head.
I ett mindre antal industriregioner som drabbats särskilt hårt av strukturomvandlingen är emellertid ar betslöshetssiffrorna höga, ibland (men inte alltid) i kombination med en tämligen låg BNP per capita. ta.
A particular concern is the scale of longterm unem ployment; 49% of the unemployed have been out of work for a year or more, 30% for at least two years.
Särskilt bekymmersam är den omfattande långtidsarbetslösheten; 49% av de arbetslösa har varit utan ar bete i mer än ett år och 30% av dem i åtminstone två år.
A closely related problem is the exclusion from the la bour market of certain individuals and social groups — such as many women and young people.
Ett problem som är nära relaterat till detta är att vis sa personer och vissa socialgrupper blir utestängda från arbetsmarknaden — t. ex. många kvinnor och ungdomar.
These forms of unemployment are particularly worrying, since they seem largely resistant to general improve ments in the economy.
Dessa två typer av arbetslöshet är särskilt oroande eftersom de inte tycks påverkas av allmänna förbättringar i ekonomin.
The 25 regions with the high est unemployment rates are particularly affected by such problems.
De 25 regioner som har högst arbetslöshet drabbas särskilt hårt av problem som dessa.
In these regions, the longterm unem ployed account for 60% of total unemployment (as against 30% in the 25 regions with the lowest unem ployment).
Där utgör nämligen långtidsarbetslösheten 60% av den totala arbetslösheten (medan denna siffra är 30% i de 25 regioner som har lägst arbetslös het).
Moreover, only 30% of women of working age have a job and youth unemployment rates average 47%.
Till råga på allt har endast 30% av kvinnorna i ar betsför ålder arbete, och ungdomsarbetslösheten uppgår i genomsnitt till 47%.
These regions generally perform reasonably well in terms of unemployment, although problems may show up in other ways, eg in terms of high outward migration.
Om tillväxten åter tar fart kommer detta inte ensamt att kunna lösa problem av det här slaget.
However, some agricultural subsectors are low valueadded and face significant restructuring pressures.
Vad som be hövs är ett integrerat synsätt där man stärker den ekonomiska basen i kombination med utbildningsinsatser som ger missgynnade grupper bättre kvalifikationer och i förlängningen ett arbete.
The 25 re gions with the very highest dependence on agriculture (and this can be extreme, covering anything up to 40% of the labour force) are particularly affected and have an average unemploy ment rate of 14.7%.
Efter som så många kvinnor och ungdomar är utestängda från en yrkeskarriär och från att bidra till att bygga upp vårt välstånd måste man låta åtgärder som riktar sig till dessa grupper få en framträdande plats i EU:s politik.
This underlines the importance of facilitating diversification.
Detta är inte ett frivilligt val utan en nödvändig het.
The resumption of growth alone will not resolve such problems.
Dessa regioner kla rar i allmänhet av att hålla arbetslösheten stången, även om andra problem, som till exempel en utflyttning i stor skala, kan dyka upp.
What is needed is an integrated approach combining a strengthening of the economic base with training measures aimed at improving the skills of those disadvantaged in the labour market and getting them into work.
Inom vissa sektorer av jordbruket är emellertid förädlingsvärdet mycket lågt, och där står man nu inför ett betydande strukturomvandlingstryck.
In addition, where so many women and young people are excluded from pursuing work ing careers and from contributing to the generation of economic wealth, mainstreaming of policies aimed at them is not an option but a necessity.
De 25 regioner som är mest beroende av jordbruket (i vissa fall extremt beroende, vilket kan innebära ända upp till 40% av arbetsstyrkan) drabbas särskilt hårt och har en genomsnittlig arbetslöshet på 14,7%.
The regions of the EU can be roughly divided into three types (though some regions do not fit neatly into a single category):
Bland EU:s regioner går det att i stora drag urskilja tre typer (även om vissa regioner inte renodlat kan sägas tillhöra en enda kategori):
Policy must, therefore, be tailored to the different types of need in different regions.
Politiken måste därför skräddarsys utifrån olika regio ners behov.
For regions under going restructuring, the main problem is unemploy ment, rather than low output and underdevelopment.
I de regioner som genomgår strukturomvandling är det arbetslösheten som är huvudproblemet, inte i första hand låg produktion eller underutveckling.
Unemployment blackspots are often found in other wise successful areas, despite the opportunities sur rounding them.
I områden som för övrigt klarar sig utmärkt förekommer det ofta krisområden med ar betslöshet, trots alla möjligheter som finns runt omkring.
For these regions, an integrated approach is, therefore, needed, not just increasing lo cal economic activity, for example, but equipping the people who live there, particularly those who are disadvantaged, to play a full part in the economy.
Därför behövs det ett integrerat synsätt för des sa områden.
Demographic trends are likely to affect the EU labour market substantially in the long-term, and the report examines projections to 2025. Three factors stand out in particular:
Det gäller t. ex. inte bara att få fart på den lokala ekonomin, utan också att ge de människor som bor där, särskilt de mindre gynnade, förutsättningar att spela en fullvärdig roll i det ekonomiska livet.
Large urban service centres.
Storstadsområden, med en tyngdpunkt på tjänstesektorn.
These regions typically perform well in terms of both GDP and em ployment.
Dessa regioner klarar sig i allmänhet bra, både i fråga om BNP och sysselsättning.
The 25 regions most concentrated in services have an output per head 27% above the EU average.
De 25 regioner som har starkast koncentration på tjänstesektorn har en produktion per capita som ligger 27% över EU-genomsnittet.
Since the service sector is the main source of employment in the EU — jobs in market services in particular increasing by 12 million over the past decade — service centres generate significant employment opportunities, often ex tending well beyond the region concerned. Nevertheless, there can still be serious unem ployment blackspots within the cities themselves.
Eftersom det i EU är tjänstesektorn som är dominerande i fråga om antalet anställda — särskilt marknadstjänster, där antalet sysselsatta har ökat med över 12 miljoner under det senaste decenniet — skapas det ett stort antal sysselsättningstillfällen i dessa om råden, vilket ofta får effekter som sprider sig långt
By 2025, the effects will be most pronounced in Northern It aly and central France where the number of over-
Demografiska utvecklingstendenser kommer troligen att på lång sikt påverka EU:s arbetsmarknad högst
65s for every 100 people of working age will have nearly doubled, increasing to 40 or more.
Begreppet konkurrenskraft har två dimensioner — produktivitet och sysselsättning.
The number of over-80s, a critical determinant of the need for longterm care and the demands on the health service, will increase everywhere, but par ticularly in Greece, Spain and Italy, with consequent pressure on public budgets.
Detta sätter fingret på en öm punkt, nämligen att de stora problem vi måste lösa i fråga om EU:s konkurrenskraft är arbetsmarknaden i dess helhet och nödvändigheten att i första hand öka de sysselsättningsintensiva inslagen i tillväxten.
Lagging regions face the double challenge of catching up with the present, as well as adapting to the future.
Låga födelsetal leder till en allt äldre befolkning, vilket får konsekvenser för såväl pensioner som sjukvård.
For some regions, notably in Ireland, Spain and Southern Italy, productivity is close to (or in the case of Ireland, above) the EU average and the main challenge is the generation of employment.
Under de kommande fem till tio åren blir detta särskilt uttalat i de norra regionerna i Italien, södra och östra Tyskland, södra Frankrike och på grekiska fastlandet.
Conversely, Portugal and the new Länder in Eastern Germany have relatively high employment rates, but in both, productivity would need to increase by 50% to con verge to the EU average.
År 2025 kommer effekterna att märkas allra tydligast i norra Italien och centra la Frankrike, där antalet personer över 65 år per 100 personer i arbetsför ålder nästan kommer att ha fördubblats till 40 eller fler.
In Greece, significant in creases would need to take place in both productivity (by 40%) and employment (20%).
Antalet 80-åringar och äldre, vilket ofta är den kritiska åldern i fråga om behov av långtidsvård och sjukvård, kommer att öka överallt, men i synnerhet i Grekland, Spa nien och Italien, vilket i sin tur leder till en påfrestning för de offentliga finanserna.
Similarly, the labour force will continue to age, raising questions about its future adaptability to technological change.
Detta leder också till att arbetsstyrkan blir allt äldre, vilket väcker frågor till liv om förmågan att i framtiden anpassa sig till ny teknik.
The provision of lifelong learning is, therefore, likely to become a more pressing issue in the future.
Att kunna er bjuda ett livslångt lärande blir därför förmodligen en allt angelägnare fråga i framtiden.
An unfavourable sectoral structure together with a lack of innovative capacity seems to be among the most important factors underlying lagging competitiveness, suggesting that the key development challenge in the regions affected is to improve the productive base and their potential for growth.
De regioner som släpar efter brottas med två problem på samma gång: just nu gäller det att komma ikapp övriga regioner, men de måste samtidigt anpassa sig till framtiden.
Poor accessibility and low levels of education among the work force are often contributing factors to reduced competitiveness but, for the most part, regional disparities in these respects are less important than they were.
I några regioner, framför allt i Irland, Spanien och södra Italien ligger produktiviteten på en nivå i närheten av (eller som i Irland, över) genomsnittet i EU, och det stora problemet är att skapa ny sysselsättning.
Labour supply is projected to increase up to 2005, due mainly to increasing female participation rates and, less so, to continued inward migration.
Portugal och de nya tyska delstaterna har också en ganska hög sysselsättningsgrad, men produktiviteten måste i båda fallen öka med 50% för att komma upp till EU-genomsnittet.
From then on, declining population of working age should begin to have an effect and the labour force is projected to start shrinking from around 2010 onwards.
I Grekland be hövs det stora ökningar i både produktivitet (40%) och sysselsättning (20%).
However, the distribution of the decline between regions means that it cannot be relied on to resolve regional disparities in labour market balance.
En ofördelaktig sektoriell struktur i kombination med bristande innovativ förmåga tycks vara bland de viktigaste faktorerna bakom en eftersläpande konkurrenskraft.
In some regions with relatively low unemployment, notably in Northern Italy, labour supply may even start to de cline in the next few years, possibly creating la bour shortages, though it is also possible that growth in demand for labour would give rise to in creased participation.
Detta tyder på att det avgörande utvecklingsproblemet i de drabbade regionerna handlar om att stärka både den produktiva basen och tillväxt potentialen.
In some high unemploy ment regions, notably in the Southern parts of Spain and France, labour supply is expected to go on rising for some time to come and is unlikely to help reduce unemployment in the mediumterm.
Att regionerna är svårtillgängliga och att arbetskraften har för låg utbildning är faktorer som ofta bidrar till minskad konkurrenskraft, även om re gionala klyftor i dessa avseenden för det mesta är av mindre betydelse idag än tidigare.
There is also evidence, however, of the key importance of less tangible factors which cannot easily be quantified, particularly the efficiency — or lack of it — of public administration, the extent and effectiveness of business support services, the availability of social facilities, the prevailing business culture and various other aspects of the institutional structure, which create a favourable environment for the necessary changes in the more tangible factors to occur.
Det står också helt klart att mindre konkreta faktorer spelar en avgörande roll. Det är inte så lätt att kvantifiera dessa, men det handlar om t. ex. följande: effektiviteten — eller bristen på sådan — i den offentliga för valtningen; i vilken utsträckning det förekommer stöd till företagen i form av olika tjänster, och vilken effekt detta får; tillgång till social service; den rådande före tagskulturen, samt till sist även andra aspekter av hur olika institutioner fungerar.
The success of Northern Italy, for example, or the lagging development of many parts of the South, cannot be explained simply in terms of the structure of economic activity, accessibility and education levels.
Det är alla dessa faktorer tillsammans som skapar en gynnsam miljö i vilken
Competitiveness has two main dimensions — pro ductivity and employment.
Arbetskraftsutbudet kommer enligt prognoserna att öka fram till år 2005, främst tack vare att kvinnorna i ökad utsträckning kommer ut på arbets marknaden och, fast i mindre omfattning, en fort satt invandring.
The EU is performing reasonably well on the former and badly on the latter; income and output growth of just over 2% over the last decade came mainly from increased productivity, which grew by almost 2% a year, while employment rose by less than 1/2% a year.
Därefter börjar effekterna av en minskande befolkning i arbetsför ålder att visa sig, och arbetskraften spås börja minska från och med ungefär år 2010 och framåt.
This pinpoints the labour market in general and the need to increase the em ployment-intensity of growth, in particular, as signifi cant challenges to competitiveness in the EU.
Det sätt på vilket denna nedgång yttrar sig i olika regioner innebär att man inte kan lita på att just detta skall lösa problemet med regionala skillnader i fråga om balans på arbetsmarknaden.
This, therefore, argues strongly for an integrated approach to regional development which explicitly ac knowledges the complexity of the process and takes due account of the interaction between factors, intangible as well as tangible.
I vissa regioner med relativt låg arbetslöshet, i synnerhet i norra Italien, kan arbetskraftsutbudet börja sjunka re dan under de närmast kommande åren, och det kan till och med uppstå brist på arbetskraft, även om en ökande arbetskraftsefterfrågan kan stimulera ett ökande arbetskraftsdeltagande.
The need, in sum, is for a longterm strategy which addresses simultaneously the many aspects of the problem of a lack of competitiveness and attempts to build up the social capital of a region — its business culture, administrative structure, institutional relationships and so on — in parallel with its physical infrastructure, the skills of its work force and its productive base.
I några regioner med hög arbetslöshet, särskilt i södra Spanien och Frankrike, förväntas utbudet på ar betskraft fortsätta att öka under viss tid framåt, och därför kan man knappast räkna med att detta skall bidra till att på medellång sikt minska ar betslösheten.
Despite progress in recent years, significant disparities in transport infrastructure remain between re gions, and the four Cohesion countries still lag behind other parts of the Union, particularly in terms of the standard of provision.
utom tycks de små och medelstora företagen vara koncentrerade till de mer framgångsrika regionerna i de här länderna, och i synnerhet till huvudstäderna, medan det finns relativt få i de fattigaste regionerna.
Even more progress has been made in reducing disparities in telecommunications infrastructure.
Att råda bot på sådana obalanser måste ingå i den helhetssyn som krävs i fråga om den regionala utvecklingen.
The Cohesion countries still have somewhat less extensive networks, as measured by the number of telephone lines per 100 inhabitants.
I denna måste man också ta hänsyn till hur de små och medelstora företagen är fördelade på olika sektorer och i viken utsträckning de är verksamma i mer dynamiska sektorer.
However, with the notable exception of Greece, the gap in the quality of networks, as measured by the ex tent of digitalisation, has largely been eliminated.
Enligt forskningen på sena re tid krävs det andra förutsättningar för att de små och medelstora företagen skall kunna bidra till utvecklingen, t. ex att de har tillgång till stödtjänster, att de har knutit kontakter med stora företag och/eller har skapat nätverk sinsemellan.
The disparities are most significant in terms of output indicators, ie in terms of the innovations which stem from research and development, underlining the need to improve the efficiency of the process by which research effort is translated into new products or more efficient ways of doing things in lagging regions.
Man måste klart och tydligt utgå från att det rör sig om en komplex process och verkligen ta hänsyn till att olika faktorer samverkar, konkreta såväl som mer ogripbara.
In this respect, it is important to bear in mind that companies can innovate and become more competitive through the transfer of technology, possibly by means of direct in vestment, without necessarily having to do their own RTD and applying for patents.
Vad som till syvende och sist behövs är en långsiktig strategi i vilken man griper sig an de många aspekterna av problematiken med bristande konkurrenskraft, samtidigt som man försöker bygga upp såväl regionens sociala kapital — företagskulturen, förvaltningsstrukturen, relationer mellan olika institutioner och så vidare — som den fysiska infrastrukturen, arbetskraftens yrkeskunskaper och den produktiva basen.
Disparities in human capital, ie the education levels of the work force, are also tending to narrow, though sig nificant differences remain in the relative number of young people remaining in education and initial vocational training beyond compulsory schooling.
Utländska direktinvesteringar bidrar till den regionala utvecklingen, inte bara genom att öka kapitalstocken utan också genom att nya produkter och ny teknik kan lanseras.
The weight of the past is reflected in the high proportion of people of working age with only a basic level of education.
För att de eftersläpande regionerna skall kunna dra nytta fullt ut av dessa utländska direktinvesteringar är det emellertid viktigt att de företag som investerar integreras i den lokala ekonomin.
Three-quarters of those aged 25 to 59 in Portugal and twothirds in Spain have no qualifications beyond basic schooling.
Under det senaste decenniet har EU varit världens ledande investerare utomlands, men det har också förekom mit en ström av utländska direktinvesteringar in i EU.
These figures are substantially lower, however, for the 25 to 34 age group, re flecting the progress being made to raise levels.
I relation till BNP har särskilt Irland, men också Portugal och Spanien, kunnat dra fördel av ett större än ge nomsnittligt inflöde av investeringar från såväl länder utanför EU som från andra medlemsstater.
SMEs play a major role in employment creation and the development of lagging regions.
Trots framsteg under senare år kvarstår många ojämlikheter mellan regionerna i fråga om transportinfrastruktur.
The number of SMEs is highest in the Southern Member States, al though this is partly due to their different pattern of sectoral specialisation.
De fyra sammanhållningsländerna ligger fort farande långt efter övriga delar av unionen, främst i fråga om den standard som erbjuds.
In addition, SMEs tend to be concentrated in more favoured regions of these countries, particularly capital cities, while in the poor est regions there are comparatively few.
Ännu större framsteg har gjorts i fråga om att minska ojämlikheterna i infrastrukturen för telekommunikationer.
Tackling such imbalances must be part of an integrated approach to regional development which also takes ac count of the sectoral distribution of SMEs and the extent of their presence in the more dynamic sectors.
Sam manhållningsländernas nät är fortfarande inte lika väl utbyggda, mätt i antal telefonlinjer per 100 invånare.
Recent research suggests that the potential contribution of SMEs to development depends on other conditions, such as the availability of support services and on their links with large firms and/or the networks be tween them.
Med Grekland som ett anmärkningsvärt undantag har emellertid skillnaderna i nätens kvalitet, mätt i digitaliseringsgrad, till stor del försvunnit.
Institutional factors are increasingly seen as key elements in competitiveness.
Även om teknikklyftan har minskat en del under sena re år kvarstår dessa skillnader (som mäts med hjälp av indikatorer som patentansökningar och satsningar på forskning) mellan sammanhållningsländerna och övriga medlemsstater i betydligt större utsträckning än skillnaderna i BNP per capita (utom för Irland som i stort sett har kommit ikapp i båda dessa avseenden).
Such factors include the endowment of social capital, in the form of the busi ness culture and shared social norms of behaviour which facilitate cooperation and enterprise, which is of particular importance for regional development.
Skillnaderna är tydligast i fråga om produktionsindikatorer, dvs. innovationer, som är ett resultat av forskning och utveckling, vilket understryker hur viktigt det är att förbättra effektiviteten i den process som in nebär att satsningar på forskning resulterar i att man i de regioner som släpar efter får fram nya produkter eller börjar tillämpa effektivare metoder.
Networks between firms are both a product of social capital and an element of it. These combine the economies of scale normally open only to large firms with the dynamism and flexibility of small units and, as such, are especially important for innovation.
I detta avseende bör det påpekas att företag kan vara nyskapande och bli mer konkurrenskraftiga genom tekniköverföring, vilket kan ske genom direktinvesteringar och utan att de nödvändigtvis bedriver en egen FoU-verksamhet och ansöker om patent.
In fact, social capital (or the lack of it) is a key factor in a broad range of elements contributing to regional competitiveness and is cited as an important issue underlying aspects as diverse as innovation and in ner city social problems.
De små och medelstora företagen spelar en mycket stor roll när det gäller att skapa nya sysselsättning stillfällen och få fart på utvecklingen i eftersläpande regioner.
In order for lagging regions to derive the full benefits of FDI, however, it is important that the firms making the investment become integrated into the lo cal economy.
Att för en rimlig kostnad ha tillgång till säkra energikällor har ett nära samband med ekonomisk tillväxt och utveckling.
Over the past 10 years, the EU has been the world's major investor abroad, but it has also received large inflows of FDI.
Investeringar i energiinfrastruktur är nödvändiga för att komma till rätta med kvarstående olikheter i försörjningen.