natgillin/translations-raw huggingface dataset:
SMEs have less ready access to government funds than large companies, since only 9% of R & D spent by SMEs is financed by the government, compared to 13% of R & D spent by large companies.
Detta resulterar i en försämrad teknologisk bytes­balans (som inkluderar inkomster från licenser, patent, kunskap, etc). Balansen är positiv för USA och Japan.
Making it easier for SMEs to gain access to innovation financing would there­fore help to increase significantly the innovation performance of European industry.
För att vända denna nega­tiva trend bör europeiska uppfin­nare (universitet, företag, privata forskningsinstitut) uppmuntras att i högre grad patentera sina upptäckter och immateriella rättig­heter. (Bild III)
European private industry performs much less R & D than US and Japan­ese industry.
Av den FoU som privatfinansieras i Europa tillhandahålls 80 % av stora företag och 20 % av små och medelstora företag.
There are also fewer human resources devoted to R & D in Europe: 5 employees out of 1 000 are researchers in Europe, whereas the figures are 7 and 9 for the US and Japan.
De små och medelstora företagens andel är jämförelsevis lägre i USA (15 %) och Japan (6 %).
For the shift to a knowl­edge­based economy, Europe is thus less well endowed with human capi­tal than the US and Japan. (Fig.
Följaktligen är inno­vation i EU proportionellt mer beroende av små och medelstora företag än på andra håll.
This results in a deteriorating technological balan­ce of payments (which includes in­come from licensing, patents, know­how etc.). The balance is positive for the US and Japan.
Små och medelstora företag har mindre lätt att få tillgång till offentliga medel än större företag, då endast 9 % av små och medelstora företags FoU­utlägg finansieras av staten, jämfört med 13 % av de stora före­tagens FoU­utlägg.
The issue is not so much to increase funding for research performed by public institutions, but rather to induce the private sector to spend more on R & D. Nevertheless, there is also considerable scope
Det handlar inte så mycket att öka finansieringen av forskning som utförs av offentliga institutioner, utan snarare om att förmå den privata sektorn att spendera mer på FoU. Det finns likväl ett betydande
There is evidence that Europeans do not adequately protect the re­sults of their innovative activity through patents.
Det finns bevis för att européerna inte tillräckligt skyddar resultaten av sin innovationsverksamhet genom patent.
European firms have a relatively low propensity to patent compared to firms in
Europeiska företag
The venture capital industry is an increasingly important source of fi­nance for innovation and helps new ideas to become a business success.
Riskkapitalindustrin är en alltmer viktig källa till finansiering av innovation och hjälper nya idéer att bli affärsframgångar.
This industry has got off to a later start in Europe compared with the US and hence the Euro­pean market is less developed.
Denna industri har tagit längre tid att komma igång i Europa än i USA och följaktligen är den europeiska marknaden mindre utvecklad.
Venture capital in Europe is still strongly biased toward the later stage in the so­called venture ca­pital cycle.
Riskkapital i Europa är fortfarande i hög grad inriktat på det senare stadiet i den så kallade riskkapitalcykeln.
Early stage and start­up financing account for only a tiny part of venture capital finan­cing in Europe.
Finansiering på ett tidigt stadium och av nystartade företag står för endast en mycket liten del av riskkapitalfinansieringen i Europa.
It is this portion that provides the bulk of innova­tive business ideas and therefore needs to be supported. ■
Det är i denna fas som merparten av innovativa affärs­idéer skapas och därför behöver stödjas. ■
EUROPEAN INVESTMENT BANK Innovation and the Information Society change gions, in which the barriers to is participation could be lower.
EUROPEISKA INVESTERINGSBANKEN Innovation och informationssamhället cirka 15 % av BNP-tillväxten och skapar 25 % av nya jobb i den
Need for public action within the EU information society
Behov av offentliga åtgärder inom EU:s informationssamhälle trafiken i telekommunikationsnät och kommer att marginalisera rösttrafiken.
Data will very soon become the predominant traffic in telecom networks, marginalising voice traf fic. Some analysts believe that by 2005, as much as 90% of total traf fic may be linked to data, while voice traffic may represent just 10%.
Vissa analytiker tror att till år 2005 kommer så mycket som 90 % av den totala trafiken vara kopplad till data, medan rösttrafik kommer att utgöra endast 10 %.
This implies a dramatic change in every aspect of the telecom business, from organisation of the
Detta innebär en dramatisk förändring på alla sätt för telekommunikationsindustrin, från struktureringen av industrin, prispolitik och nätkonfiguration till investeringsstrategier.
The Information Society (IS) is de veloping apace in the EU (1), as shown, for instance, by the explo sion in Internet subscribers since 1995.
Informationssamhället (IS) utvecklas i snabb takt inom EU (1), vilket till exempel illustreras av den explosionsartade ökningen i antalet internetanvändare sedan 1995.
The EU seems to be catch ing up with the United States in this field, although the IS is still much less developed in the EU than in the US: total expenditure on Information and Communication Technologies (ICT) now represent about 6% of GDP for the EU as a whole, while this propor tion is 7.5% in the US and 7.4% in Japan.
EU ser ut att komma ikapp USA på detta område, även om IS fortfarande är mycket mindre utvecklat i EU än i USA: totala utgifter för informations- och kommunikationstekniker (ICT) utgör nu cirka 6% av BNP för EU som helhet, medan denna andel är 7,5% i USA och 7,4% i Japan.
Following the US experience, it has become clear in the EU that the economy is experiencing acceleration in innovation.
Efter USA:s erfarenhet står det klart för EU att ekonomin erfar en snabbare innovationstakt.
This should increase productivity and output over the long term, ac companied by an unprecedented wave of re structuring and emergence of new companies.
Detta bör öka produktiviteten och produktionen på lång sikt, tillsammans med en våg av omstruktureringar och framväxandet av nya företag som är utan motstycke.
Of course, innovation is not confined to information technologies, and technical advances are also found in many sec tors, but information technology is a significant factor of this pro ductivity and economic growth process.
Innovation är självfallet inte begränsat till informationsteknologi utan teknologiska framsteg kan också hittas i många andra sektorer, men informationsteknologi är en bety delsef u 11 faktor i denna process av ökad produktivitet och ekonomisk tillväxt.
However, the impact of new technologies on economic performance depends substantial ly on how flexible the economy is to adapt to changes, and some of the EU economies still present substantial rigidities.
Effekten av ny teknologi på den ekonomiska utvecklingen beror däremot till stor del på hur flexibel ekonomin är att anpassa sig till förändringar och vissa EU-ekonomier uppvisar fortfarande en betydande stelhet.
The expansion of ICT within the market place is not proceeding at the same speed in the different countries or regions, in particular during the early phase of market penetration.
Utbredningen av ICT på mark naden sker inte i samma takt i de olika länderna och regionerna, i synnerhet i början av marknadspenetreringen.
In 1998 there were substantial differences between EU countries in the number of PCs per 100 inhabitants, ranging from 10 to more than 50, and the same happened with Internet penetration: the number of Internet hosts varied from fewer than 5 to more than 90.
1998 fanns det stora skillnader mellan EU-länder avseende antalet persondatorer per 100 Invånare, som varierar mellan 10 till mer än 50 och samma gällde för Internets spridning: antalet internetleverantörer varierade från färre än 5 till mer än 90.
The spread of ICTs also differs between social groups, de pending mainly on their income le vel, and between economic sectors inside the various countries.
Spridningen av ICT skiljer sig också mellan socialgrupper - vilket i huvudsak beror på deras inkomst nivåer - och mellan ekonomiska sektorer i de olika länderna.
The expansion in Internet and other data traffic is increasing the demand for high-speed transmission or higher bandwidth.
Expansionen av Internet och övrig datatrafik ökar efterfrågan av höghastighetsöverföring eller större bandbredd.
The limited capacity of the majority of the local loops of telecommunications networks is a major bottleneck to expansion of data services.
Den begränsade kapaciteten i majoriteten av lokala accessnät i telekommunikationsnät utgör en stor flaskhals för expansionen av datatjänster.
To contend with this situation, two major initiatives are under way with a view, on the one hand, to upgrading of existing conventional telephone lines and cable networks, and on the other, to upgra-
För att kunna hävda sig i denna situation är två större initiativ på gång i syfte att dels uppgradera de existerande konventionella telefonlinjerna och kabelnäten och dels att uppgradera trådlösa nät, i synnerhet mobiltelefoninät.
The Internet has reinforced the historical trend towards rapid expansion of data traffic over the telecom network.
Internet har förstärkt den historiska trenden mot en snabb ökning av datatrafik över telekommunikationsnätet.
At worldwide level, the evolution of the Inter net is driven by two main factors: a dramatic increase in the number of users and an expansion in data-intensive internet applica tions.
Utvecklingen av Internet i världen drivs på av två huvudfaktorer: en dramatisk ökning av antalet användare och en ökning i dataintensiva internetapplikationer.
This implies that, increasing ly, access to high-speed services at affordable prices (flat tariffs in particular) is a key issue for the development of the Information Society.
Detta innebär i allt högre grad att anslutning till höghastighetstjänster till rimliga priser (i synnerhet fasta priser) är en förutsättning för utvecklingen av informations samhället.
(1) The term "Information Society" here is defined as "the society currently being put in place, where low-cost in formation and data-storage and trans mission technologies are in general use" (ECDG V, 1997).
(1) Begreppet "Informationssamhället" definieras här som "det samhälle som för närvarande växer fram där billig information och datalagring samt överföringstekniker används generellt" (EG DG V, 1997).
(2) European Commission, the 1999 Communications review
(2) Europeiska kommissionen, 1999 års kommunikationsöversyn.
lower incomes and in the less de­veloped regions of the EU.
Läroinstitut måste möta de ICT­behov som företag och industri har.
In line with this, the majority of the ten priority actions of the e­Europe initiative are related to similar measures, for instance the following: novative services and greater choices.
innovativa tjänster och ett större urval.
Prices in the international and domestic long­distance mar­kets have gone down substantial­ly: about 70% since liberalisation in some EU countries.
Priserna på den internationella och inhemska långdistansmarknaden har sjunkit kraftigt: cirka 70 % sedan liberaliseringen i vissa EU­länder.
However competition on local markets has remained very limited in the EU.
Konkurrensen på lokala marknader har däremot fortsatt att vara mycket begränsad i EU.
This is why competition in the telecom sector needs to be rein­forced, particularly at the local level.
Det är skälet till att konkurrensen i telekommunikations­sektorn behöver stärkas, i synnerhet på lokal nivå.
In this respect, the Commission is proposing to use its powers to en­courage local loop unbundling throughout the EU.
Av den anledningen föreslår Europeiska kommissionen att använda sina befogenheter för att främja okombinerade tjänster avseende tillgången till lokala accessnät i hela EU.
• Education and training has to be overhauled to match the ICT revo­lution, so that people are aware of the possibilities of the new technologies and are able to use them.
•Åtgärder måste vidtas för att öka införandet av informations­ och kommunikationsteknologi i små och medelstora företag.
ding of wireless networks, in parti­cular mobile cellular networks.
naden, är drivkraften bakom en ökning i investeringar i telekom­munikationssektorn.
• Action has to be taken to expand the adoption of Information and Communication Technologies in SMEs.
•Den offentliga sektorn i allmän­het måste stödjas för att göra det möjligt för den att införa ICT snabbt och att anpassa sig till de förändrade arbetssätten.
•The public sector, in general, has to be supported to enable it to adopt ICTs swiftly and to adapt to the new re­organised working methods.
Det finns en risk att låginkomstgrupper och de mindre utvecklade regionerna i EU inte kommer att lyckas att införa den nya teknologin
There is a risk that the lower income groups and the less developed regions of the Union will fail to adopt the new technologies
Kapitalinvesteringar för att tillmötesgå den framtida expansionen av data­ och hög­hastighetstjänster kommer att representera merparten av den samlade framtida investeringen.
New players and innovative/broad­band service providers will first ad­dress the optimum segments of the market.
Nya aktörer och innovativa / bred­bandsleverantörer kommer att först inrikta sig på de optimala marknadssegmenten.
These segments are es­sentially in the most developed re­gions and in the clusters of high telecom consumers.
Dessa segment finns till största delen i de mest utvecklade regionerna och i grupperna av stora telekom­munikationskunder.
Deployment in the less attractive segments of the market will follow later.
Introduktionen i de mindre attraktiva segmenten av marknaden kommer att följa senare.
This puts small businesses, low­income resi­dential consumers and, in general, less developed regions at a dis­advantage.
Detta försätter småföretag, låginkomsttagare och mindre utvecklade regioner i en generellt sett sämre situation.
Therefore the issue of providing equal access to broad­band services needs to be ad­dressed (as, for instance, through the recent Swedish initiative).
Därför måste man ta itu med frågan om att tillhandahålla lika anslutning till bredbandstjänster (till exempel genom det svenska initiativet nyligen).
The devel­opment of the IS Is also driving the rapid expansion of new ICT businesses, particularly those related to Internet.
Övergången till IS ­ en viktig prioritering
Public action related to new ICT business has to be seen in the context of the strategy to support the development of innovation in general.
Offentliga åtgärder kopplade till nya ICT­affärsområden måste ses i ett strategiskt sammanhang för att stödja utvecklingen av innovation i stort.
Market liberalisation is the main policy measure to develop the telecom and related sectors in Europe and thus facilitate the expansion of the IS.
Marknadsliberalisering är den viktigaste politiska åtgärden för att utveckla telekommunikations­sektorn och närstående affärs­sektorer i Europa och på så sätt underlätta utbredningen av infor­mationssamhället.
However, the transition to competition is far from complete.
Övergången till konkurrens är däremot långt ifrån fullständig.
The established operators will retain a dominant position in the communication market for many years to come.
De etablerade operatö­rerna kommer att fortsätta ha en dominerande ställning på telekom­munikationsmarknaden under många år framöver.
Therefore, regulation must ensure that dominant players do not abuse their market power, and should encourage competition.
Därför måste bestämmelser säkerställa att domine­rande aktörer inte missbrukar sin marknadsställning och främja konkurrens. Regleringen kommer att minskas i takt med att marknaderna blir mer konkurrensutsatta.
The previous points illustrate the significant economic and social im­pacts of the IS.
Den ökade användningen av ICT innebär ofta förändrade arbetssätt, organisation av företag och livsstil.
It stands as an op­portunity to improve living stan­dards, but could threaten progress, if the Union does not succeed in adopting the new technologies in a timely manner. ■
Även om människors uppfattning om fördelarna med denna teknologi förändras mycket snabbt, så finns det fortfarande en stor andel av konsumenter och småföretag som inte kan se fördelarna med att använda ICT.
The expansion of the usage of ICTs often implies changing working practices, organisation of enterpri­ses and lifestyle.
De tidigare punkterna åskådliggör den betydande ekonomiska och sociala inverkan av informations­samhället.
Although people's perception of the benefits of these technologies is changing very fast, still a large proportion of consu­mers and small businesses cannot see the benefit of using ICT.
Det utgör en möjlighet att förbättra levnadsstandarder, men skulle kunna hota framstegen om EU inte lyckas att anta de nya teknikerna i tid. ■
Strong public action is needed to face up to the barriers to the devel­opment of ICT, in particular for the
Omfattande offentliga åtgärder behövs för att ta ¡tu med de hinder som finns för utvecklingen av ICT, i synnerhet för låginkomsttagare och mindre utvecklade regioner i EU. I
The liberalisation of the EU tele­communications market since 1 January 1998 has dramatically transformed the traditional tele­com sector into a dynamic one, able to adapt quickly to the new challenges at national and global level.
Liberaliseringen av EU:s telekom­munikationsmarknad sedan den 1 januari 1998 har dramatiskt förändrat den traditionella telekom­munikationssektorn till en dynamisk industri, som kan anpassa sig snabbt till nya utmaningar på nationell och global nivå.
The rapid development of competition can be illustrated by falling prices, growth of new in­
Den snabba utveck­lingen av konkurrens framgår av sjunkande priser, en ökning i nya
EUROPEAN INVESTMENT BANK EIB venture capital operations in the EU
EUROPEISKA INVESTERINGSBANKEN EIB:s riskkapitalverksamhet i unionen
Within three years the EIB has become a key public­sector player in the European venture capital market
EIB har på tre år blivit en viktig offentlig aktör på den europeiska riskkapital marknaden
EUR 50 million for pan­European biosciences fund
50 miljoner euro till paneuropeisk bioteknologifond
Alert to this situation, the EIB has taken forward its initiative to promote high­growth SMEs, largely depen­dent on injections of equity capital for their development.
EIB har ingått ett avtal på 50 miljoner euro (33 miljoner pund) med Merlin European Biosciences Fund för att tillhandahålla egenkapital till ledande europeiska bioteknologiföretag.
The EIB has concluded a EUR 50 million (GB£ 33 million) agree­ment with Merlin European Biosciences Fund to provide equity ca­pital for leading European bioscience companies.
Det är utifrån dessa fakta som EIB inrättat sitt initiativ för utveckling av små och medelstora företag med hög tillväxtpotential, vars utveckling i hög grad är beroende av tillskott av egenkapital.
The Merlin Fund will be managed and advised by Cambridge­based Merlin Biosciences, a leading European venture capital group speciali­sing in investing in bioscience enterprises.
Merlinfonden kommer att förvaltas och rådgivas av Merlin Biosciences i Cambridge, som är en ledande europeisk riskkapitalgrupp som specialiserar sig på investeringar i bioteknologiföretag.
The EIB sees the bioscience sector as of strategic importance in helping to underpin European competitiveness.
EIB ville delta i fonden då bioteknologisektorn är av strategisk betydelse för att hjälpa till att understödja den europeiska konkurrenskraften.
The new bio­technology industry is growing rapidly in Europe and has great potential for creating growth and employment.
Den nya bioteknologindustrin växer snabbt i Europa och har en stor potential när det gäller att skapa tillväxt och sysselsättning.
Since this initiative was endorsed by the Amsterdam European Council, in its Resolution on Growth and Employment, on 16 June 1997, the EIB has channelled either directly or under mandate via its sister institution ­ the Euro­pean Investment Fund (EIF) ­ more than one billion euro into a broad range of venture capital funds, be­coming in the process a major pub­lic­sector player on this market in Europe.
Sedan denna idé formaliserades av Europeiska rådet i Amsterdam, i resolutionen om tillväxt och sysselsättning av den 16 juni 1997, har EIB såväl direkt som genom mandat till sin närstående organisation Europeiska investerings fonden anslagit över en miljard euro till ett brett utbud av riskkapitalfonder. Därmed har EIB blivit en viktig offentlig aktör på denna marknad i Europa.
The EIB and Westdeutsche Landesbank (WestLB) are cornerstone in­vestors in the Fund, which has a funding target of EUR 250 million (GBP 160 million).
EIB och Westdeutsche Landesbank (WestLB) är huvudinvesterare i fonden, som har ett finansieringsmål på 250 miljoner euro (160 miljoner pund).
The Fund will focus on taking minority equity or equity­related stakes in some 20­35 unlisted ventures with proven track records in pharmaceutical, healthcare, food, beverage and che­mical process industries.
Fonden kommer att inriktas på att förvärva minoritetsandelar eller aktierelaterade andelar i cirka 20-35 onoterade företag som har bekräftat goda historiska resultat i läkemedels-, hälsovårds-, livsmedels-, dryckes- och den kemiska processindustrin.
On the basis of these very encoura­ging results, the special European Council in Lisbon, in March 2000, invited the Bank to expand its ven­
Med hänvisning till detta positiva resultat uppmanade det särskilda Europeiska rådet i Lissabon vid mötet i mars 2000, banken att
The latter are becoming increasingly active in Eu rope, thereby making beneficial contributions in terms of co-invest ment or transfer of expertise.
mer aktiva i Europa, vilket ger ett positivt bidrag när det gäller saminvesteringar eller överföring av know-how.
ture capital operations, emphasi sing the positive role played by this instrument in "preparing the transition to a competitive, dyna mic and knowledge-based econo my".
utvidga sin riskkapitalverksamhet och betonade den positiva roll som detta instrument spelat i förberedandet av "en konkurrenskraftig och dynamisk kunskapsbaserad ekonomi."
A dynamic market
En marknad i snabb omvandling
The main bottleneck in the Euro pean market remains the shortage of investment professionals with relevant experience.
Den största flaskhalsen för den europeiska marknaden består i bristen på branschfolk med erfarenhet.
Their scarcity relative to investment opportunities - in this very new area - justi fies support for development of high-quality teams or a transfer of know-how between foreign mana gers and newly-established Euro pean teams.
Eftersom bristen på anställda är så stor i förhållande till investerings möjligheterna - vilket i sin tur beror på att yrket är så nytt - är det motiverat att stödja inrättandet av team med hög kapacitet eller överföring av know-how mellan utländska förvaltare och de europeiska team som nyligen inrättats.
Moreover, the level of development of the major Euro pean venture capital markets va ries enormously from one country to another: in terms of volume, Germany, Italy and France together combined have a market only half the size of that in the United Kingdom alone.
Dessutom har de stora europeiska riskkapitalmarknaderna också mycket olika utvecklingsnivåer. Tyskland, Italien och Frankrike utgör tillsammans volymmässigt en marknad som är hälften så stor som Förenade kungariket.
But here the ac cent is on large transactions, chiefly MBOs, with only very small sums going to high-tech investment (less than 5% of the total).
Men Förenade kungariket koncentrerar sig framför allt på stora transaktioner som huvudsakligen gäller MBO-verk-samhet, med mycket begränsade belopp avsedda för teknologiinvesteringar (mindre än 5 % av det totala beloppet).
In contrast, investment in technologyoriented start-ups is attracting considerable sums in Germany, Scandinavia and Finland.
Investeringar i "start-ups" inom teknologi däremot drar till sig avsevärda medel i Tyskland, Skandinavien och Finland.