natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This means that about 6 % of expendi­ture is excluded (essentially expenditure made outside the Union plus some very small items which, for technical or conceptual reasons, are too difficult to allocate).
Detta innebär att cirka 6 procent av utgifterna utesluts (huvudsakligen utgifter utanför unionen samt några mindre poster som av administrativa eller analytiska skäl är alltför svåra att fördela).
Also included is administrative expenditure and expenditure in favour of the other EU institutions.
Administrativa utgifter och utgifter för övriga EU-institu-tioner ingår.
This definition also uses cash data. The most important implications of this definition are:
Denna definition grundas också på kontant principen och innebär främst följande:
While the estimates that emerge from these dif­ferent definitions do not change the picture substantially for the larger Member States, the use of different definitions can produce substantially different results for the smaller ones and may distort significantly the compar­isons from year to year.
Beräkningarna bör därför helst illustreras i en tabell med ytterligare en rad 16 för övriga världen och en rad 17 som visar överskjutande betalningar för innevarande år samt överför ingar av tidigare års överskott (med motsvarande justeringar i de femton raderna för medlemsstaterna) samt utgifterna enligt del A i budgeten.
The first is the only one that has a degree of formal recognition, being based on the Fon­tainebleau agreement and also in the determi­nation of the UK rebate; the second is consis­tent with the information the Commission has been supplying to the Member States annually since 1995, albeit on a confidential basis.
( > ) För enkelhetens skull har beräkningarna gjorts utan hänsyn till den så kallade fördelen för Förenade kungariket i det nya systemet och enligt kontantprincipen i stället för enligt periodiseringsprincipen.
The budgetary compensation for the United Kingdom
Förenade kungarikets budgetkompensation
This annex reviews the performance of the compensation mechanism for the United Kingdom set up under the 1984 Fontainebleau agreement.
I denna bilaga vill vi undersöka hur den kom pensationsmekanism har fungerat som upprättades till fördel för Förenade kungariket genom Fontainebleau-avtalet 1984.
It starts by recalling the steps which led to this decision and its contents.
Vi redovisar först vägen fram till beslutet och dess innehåll.
Subsequently it reviews the past trend of the budgetary imbalance of the United Kingdom and discusses its possible future evolution in the light of the reform proposals presented by the Commission (Agenda 2000).
Därefter undersöker vi de senaste årens obalans i budgeten för Förenade kungarikets del och diskuterar hur den kan utvecklas i framtiden med tanke på de reformförslag som kommissionen lagt fram (Agenda 2000).
The third section assesses the operation of the mechanism and discusses some issues it raises.
I det tredje avsnittet utvärderas hur mekanis men har fungerat och behandlas några av de frågor den ger upphov till.
The final section examines its consequences for the rate of call of the VAT resource and analyses the possibility of permanently fixing this rate.
Slutligen undersöks dess konsekvenser för uttagssatsen för egna medel från moms och analyseras möjligheten att fastställa denna permanent.
Graph 1 — Budgetary imbalance of the UK and compensation
Figur 1 — Förenade kungarikets budgetobalans och kompensation
(operational balance before and after compensation; percentage of the GNP of the UK)
("verklig" balans före och efter kompensation, procent av BNI)
After compensation
1997 efter kompensation före kompensation
Member States, which has resulted in lower CAP spending in the United Kingdom;
Mekanismens uppkomst ii) Landets bidrag till gemenskapens budget var proportionellt sett större än andras, därför att det har en relativt sett högre andel av den harmoniserade momsbasen än av gemenskapens samlade BNI.
The question of the budgetary imbalance of the United Kingdom appeared immediately after the accession of the country to the Eur opean Community.
Frågan om Förenade kungarikets budgetmässiga obalans kom upp så snart landet hade bli vit medlem av Europeiska gemenskapen.
The large imbalance was essentially due to two factors:
Den stora obalansen berodde framför allt på två faktorer: i)
D an agricultural sector relatively smaller and structurally different from those of other
En första mekanism med syfte att lösa frågan om Förenade kungarikets budgetmässiga obalans avtalades i mars 1975 i Dublin.
D a proportionally larger contribution to the financing of the Community budget due to the fact that the United Kingdom has a relatively higher share in the harmonised VAT base than in the total GNP of the Community. munity.
Jordbrukssektorn var relativt sett mindre och skilde sig strukturellt från den i andra medlemsstater, vilket gjorde att landet fick mindre pengar från den gemensamma jordbrukspolitiken.
Graph 2 — Budgetary balance of the United Kingdom
Figur 2 — Förenade kungarikets budgetbalans
(UK rebate definition; percentages of GNP; actual data, see Table 7, Annex 8 and this Annex; 1998: forecast)
(enligt definitionen för rabatten; procent av BNI; för siffror se tabell 7, bilaga 1 och denna bilaga; 1998: prognos)
A first mechanism aimed at addressing the issue of the budgetary imbalance of the United Kingdom was agreed in March 1975 in Dublin.
för Förenade kungarikets del, nödvändiggjorde det vissa justeringar i kompensationsmekanismen.
This mechanism, known as the 'dynamic brakes', aimed at preventing the size of the United Kingdom contribution to the EU budget from becoming too large.
De var följande: i) visas i kolumn 5 korrigeringen för Förenade kungariket för år t (dvs. summan av den slut liga korrigeringen för kxt — 4 och den preliminära för år t — T) och i kolumn 2 den slutliga för år t — 4.
The contribution would be capped if three conditions were met simultaneously (GDP per capita lower than 85 % of the Community average, rate of economic growth less than 120 % of the Community average, share in own resource payment more than 10 % higher than the share in GDP).
Återbetalningssumman beräknades som om budgeten fortfarande finansierades till fullo med icke-begränsad moms (enligt systemet före 1988).
The three conditions never applied for any Member State and the mechanism was never triggered.
ii) Förenade kungarikets rabatt enligt denna beräkning minskades med den minskning (') av landets bidrag som följde av de förändringar som infördes 1988 (Förenade kungarikets fördel av det nya systemet).
A second arrangement was introduced at another Dublin Council in November 1979.
iii) Korrigeringen till Förenade kungarikets förmån finansierades av de övriga med lemsstaterna i förhållande till deras andel av gemenskapens BNI.
It provided for a compensation on the expenditure side in the form of specific measures for the United Kingdom.
Minskningen med en tredjedel för Tyskland behölls.
D the contribution of the United Kingdom to the Community budget is reduced by an amount equal to 66 % of its budgetary imbal ance.
Budgeteringsreglerna föreskriver också att man för att beräkna den slutliga korrigeringen för kxt — 4 skall konstruera en fiktiv obalans för Förenade kungariket på grundval av utfallet i fråga om BNI, mervärdesskatt och fördelade utgifter för kr t —4 som de är kända vid slutet av år / (alltså fyra år senare).
This imbalance is calculated by multiplying the difference between the UK's percentage share in VAT payments to the Community budget and its share in allocated expenditure times allocated expenditure (see below).
Med hjälp av dessa siffror beräknas den fiktiva obalansen för år t —4, som visas i kolumn 2 (tabell 7 i bilaga 8).
Given that some expenditure (e.g. external expenditure) cannot be considered to have been made for the benefit of any particular Member State, in the calculation of the share of the United Kingdom in the payments made by the Community and in that of the overall imbalance, total Community payments are replaced by the total of all payments that can be allocated to an individual country (usually referred to as 'allocated expenditure' — see footnote 2, p. 67, Annex 3);
Märk också att Förenade kungarikets obalans mätt på detta sätt skiljer sig från obalansen som den är noterad i tabellerna 6a och 6b i bilaga 8 - den senare beräknas utifrån utfallet av BNI, mervärdesskatt och fördelade utgifter så som dessa är kända ett år efter budgetåret.
The current mechanism was decided in Fontainebleau in June 1984 and given effect by the decision of 7 May 1985.
Det finns ingen klar tendens i vare sig Förenade kungarikets budgetmässiga obalans eller återbetalningen (se figur 1).
This decision contained a transitional arrangement — a reduction of ECU 1 billion in the VAT contribution of the United Kingdom for 1985 — and the
Bortsett från kortsiktiga fluktuationer har Förenade kungarikets budgetmässiga obalans sedan 1985 varit relativt stabil: obalansen före korrigering har i genomsnitt legat på en halv procent av landets BNI.
D the shortfall in financing is made up by all the Member States in accordance with their respective percentage shares of VAT payments (with the exception of Germany, which pays only two thirds of its normal share, the bal-
Som redan berörts ligger ursprunget till Förenade kunga rikets budgetmässiga obalans i två faktorer: dess relativt höga andel av de sammanlagda moms- och BNI-underlagen på inkomstsidan och de låga jordbruksbidragen på utgiftssidan.
Graph 3 — UK compensation
Figur 3 — Kompensationen till Förenade kungariket
(percentage of GNP; accruals figures; 1995-97: provisional figures; 1998: forecasts)
(procent av BNI, periodiserade siffror: 1995-1997: preliminära siffror, 1998: prognos)
Graph 4 — Share of the United Kingdom in VAT and GNP pay ments and in EU allocated expenditure
Figur 4 — Förenade kungarikets andel av moms- och BNI-betalningar och av EU:s fördelade utgifter
(percentage of totals; accruals figures; 1995-97: provisional figures; 1998: forecasts)
(procent av totalerna beräknade enligt "beräkningsmetoden" — se KOM(88) SEK(88) 926; periodiserade siffror: 1995-1997: preliminära siffror, 1998: prognos)
Payments by the EU
Betalningar från EU
The reduction in the relative weight of the VAT resource brought about by the decisions of 1988 and 1992 should have contributed to a reduction in the imbalance and in the rebate.
Mer grundläggande förändringar har ägt rum på utgiftssidan i EU:s budget.
However, the effect on the rebate was explicitly excluded by the provision which imposed the continuation of its computation on the basis of the pre-1988 system and of the reduction of the result by an amount corresponding to the socalled 'advantage' that the United
Jordbruksutgifterna, som 1984 stod för omkring sjuttio procent av de fördelade utgifterna, utgör nu bara omkring femtio procent.
Kingdom was obtaining from the new system.
Detta borde i och för sig ha bidragit till att Förenade kungarikets obalans minskade.
The calculations of this advantage which are done every year show that until now the effect of the changes on the imbalance have been very small.
Emellertid har den utgiftskomponent som har växt snabbast under samma period varit strukturfonderna.
They may have become more significant over the last two or three years in cor respondence with the effective reduction of the weight of the VAT resource, but even so their order of magnitude is not large enough to be discernible in the overall trend.
Efter som denna typ av utgift uttryckligen syftar till omfördelning och är koncentrerad till "sammanhållningsländerna", har Förenade kunga rikets andel av EU:s utbetalningar inte kunnat öka. Faktum är att omfördelningsinslaget i EU:s totala utgifter bara blivit starkare sedan 1992.
tion in the United Kingdom's budgetary imbalance.
ii) Förenade kungarikets budgetmässiga obalans är inte längre unik.
As Graph 1 shows, over recent years the UK's negative budgetary balance, after correction, has averaged around 0.2 to 0.3 % of GNP.
Som ses av figur 5 var Förenade kungarikets obalans före korrigering under lång tid den största i gemenskapen.
However, some of the conditions that pre­vailed at the time the mechanism was decided do not apply any more:
Ar 1997 har ytterligare fyra länder budgetmässiga obalanser som är lika stora som eller större än Förenade kungarikets.
More fundamental changes have taken place on the expenditure side of the EU budget. Agricultural spending, which in 1984 repre­sented about 70% of allocated expenditure, is now down to about 50 %.
De faktorer som kraftigast har påverkat rabatten - och i synnerhet de årliga fluktuationerna - har varit skillnaden mellan Förenade kungarikets och de övriga medlemsstaternas ekonomiska tillväxttakt och valutakursernas instabilitet.
Per se, this change should have contributed to reducing the imbal­ance of the United Kingdom.
Sedan slutet av 1980-talet har För enade kungarikets ekonomiska cykel markant skilt sig från den övriga unionens.
In fact, since 1992 the redistributive component in total EU spending has become stronger.
Dessutom har pundet fluktuerat kraftigt gentemot de övriga EU-valutorna mellan 1992 och 1997.
D The changes in the composition of EU spending have modified the rationale of the compensation.
iii) Klyftan mellan Förenade kungarikets och de övriga nettobidragsgivarnas relativa välstånd har krympt.
Whereas in 1984, it had essen­tially the nature of a correction for the specific agricultural problem (CAP represented about 70 % of total allocated expenditure), it has now lost to a great extent this characteristic since it corrects equally the persistent agricul­tural problem as well as the United Kingdom's contribution to the solidarity effort of the EU and to its other policies.
Förenade kungariket har ett relativt välstånd eller en relativ betalningsförmåga (beroende på vilken måttstock man använder) som ligger nära EU-genomsnittet, och efter den kom mande utvidgningen kommer landet för visso att ligga över genomsnittet.
The factors which have played the greatest role in determining the trend of the rebate, and especially its fluctuations from year to year, have been the difference between the rate of growth of the economy of the United King­dom and that of the other Member States and the instability of exchange rates.
Utgiftstendenserna under samma tid har också varit betydelsefulla, även om de kvantitativt har varit mindre viktiga och stått i skuggan av de makroekonomiska tendenser som nämnts ovan.
Since the end of the 1980s, the economic cycle of the United Kingdom has been markedly different from that of the rest of the Union.
Ar 1994 lyckades Förenade kungariket till exempel dra till sig stora strukturfondssatsningar, och 1997-1998 gjorde BSE-krisen att jordbruksbidragen ökade i landet.
In addition, pound sterling fluctuated signifi­cantly vis­à­vis the other European currencies between 1992 and 1997.
Mekanismen har också vissa nackdelar, som varken är nya eller oväntade men ändå värda att ta upp i dag.
As Graph 5 shows, in recent years, the imbalance of the United Kingdom, before correction, was the largest of the Community.
Under kommande år förväntas Förenade kungarikets obalans (och kompensationen) stiga något.
In 1997, four more countries had budgetary imbalances as large as or even larger than that of the United King­dom.
Den viktigaste orsaken är utvidgningen av unionen med ett antal länder som med säkerhet kommer att bli nettobidragstagare.
Underlying expenditure trends have also played a significant role, although in quantita­tive terms they have been less important and have been overshadowed by the macroeco­nomic developments mentioned above.
D Återbetalningen får till följd att det bidrag Förenade kungariket betalar utgör en lägre andel av landets inkomst än den de övriga medlemsstaterna betalar.
For instance, in 1994 the United Kingdom was very successful in drawing on Structural Funds spending and in 1997­98 the bovine spongi­form encephalopathy (BSE) crisis led to increased agricultural spending in the country.
Detta står i motsats till principen om horisontell rättvisa. På nationell nivå skulle det motsvaras av att enskilda fick skattebefrielse därför att de inte kan utnyttja vissa allmännyttiga tjänster eller inte mottar socialbidrag.
D The gap in relative prosperity between the United Kingdom and the other largest contri­butors to the EU budget has narrowed.
Aterbetalningsmekanismen har åstadkommit vad den var avsedd att göra: att avsevärt minska Förenade kungarikets budgetmässiga obalans.
Depending on the measure used, the United Kingdom has a relative prosperity or a relative capacity to pay around the EU average and will certainly be above this mark after the forthcoming enlargement of the EU.
Som figur 1 visar har landets negativa budgetbalans efter korrigering de senaste åren i genomsnitt legat omkring 0,2-0,3 procent av BNI.
The mechanism has also some drawbacks, which although not new or unexpected, are worth recalling at this stage.
En del av de förhållanden som rådde vid den tid då beslutet om mekanismen fattades är emellertid inte tillämpliga längre: i)
Over the next years the imbalance of the Uni­ted Kingdom and its compensation are expected to increase somewhat.
D Kompensationsmekanismen fungerar som stötdämpare i alla förändringar som påverkar Förenade kungarikets obalans och ger landet en unik ställning i fråga om gemensamma budgetbeslut.
This will be essentially the result of the enlargement of the Union to a number of countries that will certainly be net beneficiaries.
Ett beslut i en budgetfråga som skulle kosta en annan medlemsstat 100 ecu netto kostar sålunda bara 33 ecu för Förenade kungariket.
The rebate mechanism has been effective in achieving its intended goal: a significant reduc­
Detta kan få till följd att Förenade kungariket kopplas bort från beslutsfattandet kring budgeten och kan dessutom medföra stora nackdelar vid utvidgningen.
D The existence of the rebate leads to the con­tribution paid by the United Kingdom repre­senting a lower proportion of its income than those paid by the other Member States.
Att ett stort antal nya medlemsstater med mycket låg levnadsstandard blir medlem mar av unionen förväntas få negativ inverkan på de nuvarande medlemsstaternas budgetbalans.
This situation contrasts with the principle of hori­zontal equity.
Förenade kungarikets budgetbalans kommer emellertid bara att försämras med en tredjedel av vad det skulle ha blivit utan korrigeringsmekanismen.
At the national level, this would be analogous to granting tax relief to indivi­duals who cannot use some public services or who are not recipients of public assistance.
Detta ifrågasätter den rättvisa fördelningen av de bördor som utvidgningen kommer att medföra.
Graph 5 — Budgetary balances of the UK, Germany, and the Netherlands
Figur 5 — Förenade kungarikets, Tysklands och Nederländernas budgetbalans (definitionen för Förenade kungarikets rabatt; siffror före rabatten; procent av BNI)
States, some items of present expenditure in these countries (e.g. PHARE) will be replaced by full participation in EU policies.
Förenade kungariket tion som är typiska för strukturfonderna, men att det finns olika andra slag av utgifter som från ekonomisk synpunkt ligger mellan dessa båda ytterligheter.
This will lead to their reclassification from external expenditure (excluded from the calculation of the rebate) to internal expenditure (included in the calculation) leading to a mechanical increase in the size of the UK rebate.
Det skulle alltså vara godtyckligt att enbart skilja ut de administrativa utgifterna, när till exempel vissa forskningsanslag är av mycket likartad karaktär.
D The compensation mechanism works as a shock absorber for all changes in the imbal ance of the United Kingdom and places it in a unique position with respect to common budgetary decisions.
D I detta sammanhang kommer det också att bli nödvändigt att anpassa definitionen av fördelade utgifter för att inte Förenade kungariket skall dra fördel av rent statistiska faktorer.
For example, a budgetary decision that would have a net cost of ECU 100 to a Member State in fact costs the UK ECU 33.
I och med de nya medlemsstaternas inträde kommer de nuvarande utgiftsposterna i dessa länder (t.ex. Phare) att ersättas av fullt deltagande i EU:s åtgärdsområden.
Conversely, a measure that would improve the balance of another country by 100 improves the balance of the United Kingdom again by only one third of this amount.
Där med blir de omklassificerade från yttre utgifter (räknas inte in vid beräkningen av återbetalningen) till interna utgifter (ingår i underlagen för återbetalningen).
This situation not only risks decoupling the UK from budgetary decision-making, but will also have significant adverse effects at the time of enlargement.
På så sätt kommer återbetalningen till Förenade kunga riket automatiskt att stiga.
The accession of a large number of new Member States with very low standards of living is expected to have a negative effect on the budgetary balances of the current Member States.
I reglerna för hur återbetalningen till Förenade kungariket skall beräknas och finansieras finns bestämmelser som påverkar uttagssatsen för momsmedlen.
But the United Kingdom will see its budgetary balance deteriorate by only one third of what would have happened in the absence of the correction mechanism.
När mekanismen inrättades 1984, spelade momsmedlen rollen av kompletterande resurs, som skulle tas i bruk när så behövdes för att finansiera gemenskapens budget.
This puts into question a fair-sharing out of the burden resulting from enlargement.
Det var alltså logiskt att återbetalningen skulle finansieras utifrån varje lands andel av denna resurs (utom Tyskland som fick en reduktion).
D Also in this context, it will be necessary to adapt the definition of allocated expenditure to prevent the United Kingdom from benefit ing from purely statistical factors.
1988 års beslut innebar att momsmedlens roll skulle minska och en ny resurs, grundad på BNI, skulle införas.
D The Commission indicated that it would take into consideration, on the re-examination of the correction system, the opposition of Belgium and Luxembourg to current procedures governing entry in the accounts and the allocation of administrative expenditure.
D Kommissionen har angett att den vid omprövningen av korrigeringssystemet kom mer att ta hänsyn till Belgiens och Luxemburgs motstånd mot nuvarande förfarande i fråga om bokföringen och fördelningen av de administrativa utgifterna.
The position of the Commission was that administrative expenditure could not be treated differently from other expenditure and that it is, therefore, appropriate to include it in the determination of allocated expenditure to any given country.
Kommissionens inställning är att administrativa utgifter inte kan behandlas annorlunda än andra utgifter och att det därför är motiverat att ta med dem vid bestämningen av de fördelade utgifterna för ett visst land.
It would be arbitrary to make a distinction for administrative expenditure only when, for instance, some items of research spending have a very similar nature.
Denna inställning grundar sig på argumentet att administrativa utgifter ekonomiskt sett visserligen skiljer sig mycket från de överföringar utan motpresta
rate of call. This rate of call changes every year depending on the size of the UK rebate and shows the same high variability.
rollen av kompletterande resurs, och det beslöts att återbetalningen till Förenade kungariket skulle finansieras enligt varje lands andel i denna nya och mer rättvisande resurs.
In 1984, when the mechanism was established, the VAT resource played the role of the complementary resource to be called up on the occasion needed to finance the bud get of the Community.
Medlemsstaternas andelar av moms- och BNI-underlagen är emellertid inte lika, och införandet av BNI-resursen gynnade vissa länder i förhållande till andra.
It was therefore logical that the rebate be financed according to the share of each country in this resource (with the exception of Germany which was granted a reduction).
De länder som ytterligare önskade minska momsmedlens roll lyckades visserligen inte få till stånd en sänkning av momstaket, men fick indirekt ändå en viss minskning "bakvägen" via återbetalningsmekanismen.