natgillin/translations-raw huggingface dataset:
■ how to maximize the contribution of the Structural Funds to promoting best practice in using new technology and developing a new culture of anticipation.
■ Hur skall man, när arbetstagarens rätts­liga status förändras allt oftare (mellan anställd och egenföretagare, mellan för­värvsarbete och utbildning, mellan olika yrken och arbetsplatser) kunna samordna arbetsrätt, socialt skydd och en social trygghet för att anpassa sig till de förän­dringar som sker och samtidigt leva upp till principerna om social rättvisa och eko­nomisk effektivitet?
Employment in the information society than the USA and Japan over the past two decades — some 60 c/c compared with 70 % or
Sysselsättningen i informationssamhället
The main economic, social and political problem in Europe is high and persistent unem­ployment.
Europas ekonomiska, sociala och politiska huvudproblem är den konstant höga arbetslös­heten.
Some 18 million people are unem­ployed, half of them have been out of work for a year or more.
Arton miljoner människor saknar arbete och hälften av dessa har varit arbetslösa längre än ett år.
There are at least 9 million more discouraged workers who would look for a job if they thought the work existed.
Utöver dessa arbetslösa finns det ytterligare minst nio miljoner människor som skulle söka arbete om de trodde att det fanns något arbete för dem.
However, it can also be observed that the rate of employment growth has remained almost unchanged over the last three-and-a-half decades across different areas of the developed world, albeit at different rates — at around 2 CA in the USA, around 1c/c in Japan and 0.3 % in Europe.
Dock kan man konstatera att ökningen av sysselsättningen under de senaste 35 åren varit mer eller mindre konstant i olika delar av den industrialiserade världen, även om den procen­tuellt sett varierat från ca 2 c/c i USA till ca 1 % i Japan och 0,3 % i Europa.
It is worth noting that the rate of employment growth has not significantly slowed since 1973, the year of the first oil shock and the starting point for the slowdown of economic growth.
Värt att notera är också att antalet nyskapade arbetstillfällen inte har sjunkit nämnvärt sedan 1973, året då den första oljekrisen kom och den ekonomiska tillväxten började avta.
This depressing situation has led to a debate on the 'end of work' and of 'jobless growth' linked to the effects of ICTs on work­ing life.
Denna deprimerande situation har lett till en debatt om att "arbetet tar slut" och "tillväxt utan nya arbetstillfällen" som skylls på infor­mations­ och kommunikationsteknologins effekter.
Several major studies have been under­taken by the International Labour Organization (ILO) and the Organization for Economic-Cooperation and Development (OECD) as well as by the EU during the last few years to gain a better understanding of the nature of the employment problem in Europe, focusing on specific issues such as the relationship between technology and employment, as well as the more general relationship between macro economic and structural policies.
Under de senaste åren har flera stora undersökningar genomförts av ILO, OECD och EU för att få en bättre förståelse av vilka orsakerna till arbetslösheten i Europa är. I dessa undersökningar har särskild uppmärksamhet ägnats frågor som t.ex. sambandet mellan tek­nologi och sysselsättning, men även mer gene­rella samband mellan makroekonomiska och strukturpolitiska åtgärder.
Hence, far from reflecting a decline in the amount of work provided, the rise in European unemployment is largely related to the fact that employment growth (0.3 % on average per year) lagged behind labour force growth (0.6 CA on average per year).
Ökningen av den europeiska arbetslösheten beror alltså inte alls på att antalet nyskapade arbetstillfällen minskat, utan istället på att anta­let nya arbetssökande (i genomsnitt 0,6% per år) överstigit antalet nyskapade arbetstillfällen (i genomsnitt 0,3 % per år).
The steadiness of employment growth over the whole period from 1960 to 1995 does not support the view that jobs are inexorably disappearing, only that employment failed to grow sufficiently to keep up with the growth in the labour force.
Den stadiga ökning­en av antalet nyskapade arbetstillfällen under hela perioden från 1960 till 1995 ger inte stöd för teorin att arbetet håller på att försvinna, utan visar bara att arbetstillfällena inte ökade i takt med arbetskraften.
The transition towards the information soci­ety is already taking place, and this will inevit­ably provoke significant changes in the living and working patterns of European citizens.
Övergången till informationssamhället hål­ler redan på att ske, något som tveklöst kom­mer att medföra stora förändringar både i var­dagen och i arbetslivet för Europas invånare.
The challenge is to shape the emerging information society so that we neither miss out in the global stakes nor weaken the solidarity of Europeans.
Utmaningen som informationssamhället ställer oss inför är att varken gå miste om de globala möjligheterna som informations­ och kommu­nikationsteknologin medför eller låta förändring­en försvaga solidariteten mellan européerna.
There are three aspects that deserve special attention in this Green Paper:
Det finns tre aspekter som förtjänar särskild uppmärksamhet i denna grönbok:
D the overall effect of ICT on employment;
D De övergripande effekterna som informa­tions­ och kommunikationsteknologierna har för sysselsättningen.
Π more effective management of the process of job transformation;
I] Bättre administration av arbetet med att förändra arbetsuppgifter.
Contrary to some claims that technical progress can only be labour saving, existing data suggest growth has become slightly more rather than less job-intensive, with the pace of job creation remaining steady in the face of the sharply reduced rate of economic growth in the 1970s and 1980s.
Trots påståenden om att den tekniska utvecklingen bara sparar in på arbetstillfällen, framgår det av befintliga uppgifter att tillväxten snarare har blivit något mer arbetsintensiv. inte mindre. Samtidigt är antalet nyskapade arbets­tillfällen mer eller mindre konstant trots att den ekonomiska tillväxttakten sjunkit avsevärt sedan 70­ och 80­talen.
The data also suggest that the relative capacities of United States and Euro­pean economies to create employment have not changed since 1973.
Av befintliga uppgifter framgår också att de amerikanska och euro­peiska ekonomiernas relativa förmåga att skapa nya arbetstillfällen inte förändrats sedan 1973.
Until then, annual growth of 4.3 % was required for the economy to start creating employment in Europe, and 2 % was required in the United States.
Fram till denna tidpunkt krävdes det en årlig tillväxt på 4,3% för att de europeiska ekono­mierna skulle skapa nya arbetstillfällen, medan siffran för USA var 2%.
New jobs are now being created as soon as growth reaches 2 %, in Europe, and 0.6 % in the USA.
Idag skapas nya arbetstillfällen sä snart den årliga tillväxten uppgår till 2% i Europa och 0,6% i USA.
It is well recognized that the EU has had, on average, a much lower rate of employment
Nya arbetstillfällen har skapats både inom den dynamiska och den traditionella delen.
This new growth and employment pattern is reflected in the slowdown in measured prod­uctivity growth after 1973.
Denna nya form av tillväxt och sysselsättning återspeglas i att produktivitetsökningen blivit långsammare efter 1973.
The rate of growth of productivity and GDP fell, even though more and more ICTs were introduced, while the growth in employment continued at much the same speed as before. Whatever the
Tillväxttakten i produktiviteten och BNP sjönk trots att allt mer informations- och kommunikationsteknologi infördes, samtidigt som nya arbetstillfällen fortsattes att skapas i ungefär samma takt som tidigare.
computer services has seen steady growth, almost tripling its size since 1980 and employ ing nowadays around 750 000 workers in the Union.
Oavsett vad förklaringen till denna paradox är - och debatten och analysen av detta pågår fortfarande - så är det i alla fall klart att befintliga uppgifter inte ger stöd för på ståenden om att "arbetet tar slut" eller ens en tillväxt utan nya arbetstillfällen.
This sector remains an area in which there are particularly high hopes for employ ment growth, especially in new high-skill, knowledge-intensive services, such as multimedia software and end-user training.
Att USA, Kanada och Japan kan uppvisa bättre sysselsättningsläge kan inte förklaras med att dessa i mindre utsträckning skulle använda sig av informations- och kommunikationsteknologi som rationaliserar bort arbetstillfällen.
The more successful employ ment performance in the USA.
Bakom detta döljer sig dock ganska heterogena utvecklingar.
Canada and Japan, cannot be explained by less use of labour saving ICTs.
Antalet arbetstillfällen inom hemelektroniksektorn, databehandling och tillverkning av telekommunikationsutrustning har minskat.
On the contrary, the development and introduction of ICTs have, in general, been more extensive in these countries — and particularly the US — than in the European countries.
Tvärtom så har man i dessa länder, särskilt i USA, i allmänhet utvecklat och introducerat ny informations- och kommunikationsteknologi i större utsträckning än i europeiska länder.
Moreover, within the EU the Member States which are more advanced in terms of ICTs also tend to have the highest employment rates.
Dessutom kan man göra iakttagelsen att de medlemsstater inom unionen som har kommit längst vid genomförandet av ny informationsoch kommunikationsteknologi också har en tendens att procentuellt sett ha lägst arbetslöshet.
As with all technological change, the spread of ICTs is a growth factor, and there is a positive link between technological progress, productivity and economic growth which offers the potential for the growth of new forms of employment.
Precis som med all annan teknologisk förändring, är spridningen av informations- och kommunikationsteknologi i sig en tillväxtfaktor, och det finns ett positivt samband mellan teknologiska framsteg, produktivitet och eko nomisk tillväxt vilket skapar en potential för framväxten av nya former av arbetstillfällen.
Technological progress spurs innovation, thus creating the potential for new entrepreneurial opportunities, especially for SMEs.
Teknologiska framsteg medför innovation och skapar därigenom nya möjligheter för entreprenörer, särskilt små och medelstora företag.
This higher growth potential must be exploited if unemployment is to be reduced and the European economies are not to fall behind in the global stakes.
Denna högre tillväxtpotential måste utnyttjas om arbetslösheten i Europa skall kunna reduceras och de europeiska ekonomierna inte skall förlora mark i förhållande till den globala konkurrensen.
Overall, these trends are expected to be maintained in the short run, with the exception of telecommunication services, where expected job losses due to digitalization and liberalization will not be compensated by the new entrants' job creation in the short term.
Dessa trender förväntas hålla i sig på kort sikt, med undantag för telekommunikationstjänsterna, där man p.g.a. den fortsatta digitaliseringen och avregleringen räknar med förluster av arbetstillfällen som i alla fall på kort sikt inte kommer att kunna kompenseras av nyskapade arbetstillfällen inom de nya områdena.
How ever, these trends do not take account of job creation in other areas related to the informa tion society.
Dessa beräkningar tar dock inte hänsyn till de arbetstillfällen, som skapas inom andra områden som har ett samband med informationssamhället.
Audiovisual services have shown a noticeable employment growth, with a 37 % increase over the period 1983-92, and the prospects are also good for further job growth.
Audiovisuella tjänster har haft en märkbar ökning av antalet nya arbetstillfällen, under perioden 1983-1992 var ökningen 37%, och det finns goda utsikter för ytterligare nya arbetstillfällen.
Additional ICT-related job creation has taken place in areas such as teleservices, telebanking. and retail distribution, but precise figures are difficult to trace statistically.
Ytterligare arbetstillfällen har skapats inom områden som t.ex. teletjänster, telefonbanker och distribution inom detaljhandeln, men det är svårt att få fram statistiskt exakta uppgifter.
The statistical observation of these new developments in the economy, and especially in the related service industries, is a challenge for the statistical system.
Den statistiska övervakningen av dessa nya utvecklingstendenser i ekonomin, och då särskilt utvecklingen inom närliggande
The main impact of ICTs in relation to employment is a radical restructuring of jobs and the world of work.
tjänstesektorer, är en utmaning för det statistiska systemet.
Manufacturing industry has declined, but this decline has not been uniform. Within manufacturing, low-technology, low-skill and low-wage jobs have been shed.
600 000 extra arbetstillfällen skapats inom utbildning och ytterligare 900 000 inom hälsooch sjukvården - områden där informationsoch kommunikationsteknologi har en stor betydelse.
High-technology, high-skill and high-wage employment has expanded.
Den enda tjänstesektor som under perioden 1990-1994 uppvisade en förlust av arbetsplatser var grossister och detaljister, något som dock främst berodde på avtagande efterfrågan snarare än en produktivitetsökning.
The main source for employment growth is the service sector.
Dessa nya trender har också påverkat könsfördelningen på arbetsmarknaden.
Job gains are coming both from the dynamic part and from the more traditional part.
Tillväxten inom tjänstesektorn har gett kvinnor nya möjligheter på arbetsmarknaden.
Employment gains associated with new technologies have more than compensated for any labour displacement.
Antalet kvinnor som förvärvsarbetar har ökat från mitten av 60-talet till mitten av 90-talet.
In fact, employment growth in services has been faster in those countries which have invested most in the application of new technologies.
Till skillnad från den långsiktiga trenden med fler nya arbetstillfällen för kvinnor, så har antalet arbetstillfällen för män sjunkit ända sedan 1965, med undantag för några år i slutet på 80-talet.
In addition, the positive employment effects of the information society are not expected to be concentrated only in the ICT and other IS sectors.
De positiva sysselsättningseffekterna som informationssamhället för med sig förväntas dessutom inte bara koncentrera sig till direkt relaterade områden inom informations- och kommunikationssektorerna.
Research undertaken by the Commission is showing that liberalization of telecommunications combined with a rapid adoption of ICTs will lead to job creation and improved welfare in the rest of the economy.
Undersökningar som kommissionen genomfört visar att en avreglering av telekommunikationerna i kombination med en snabb tillämpning av informations- och kommunikationsteknologin kommer att leda till att nya arbetstillfällen skapas och välfärden ökar i övriga delar av ekonomin.
The boost of investment in new telecommunication and data processing equipment, combined with the general price reductions and the real income increases resulting from the reductions in telecommunications tariffs, will yield positive effects in terms of employment and value added in the rest of the economy in the medium and long term.
Det uppsving som investeringar i ny utrustning för telekommunikation och databehandling kom mer att ge, i kombination med de allmänt sjunkande priserna och ökningen av realinkomster som blir resultatet av sänkta teletaxor, kommer på medellång och lång sikt att ha positiva effekter på antalet arbetstillfällen, och även på ekonomin i övrigt.
These job gains will largely compensate for any job losses that could take place in the telecommunication sector.
Denna ökning av antalet arbetstillfällen kommer mer än väl att kompensera förlusten av de arbetstillfällen som eventuellt kan komma att ske inom telekommunikationssektorn.
This mechanism applies not only to telecommunications but also to the diffusion of all ICTs.
Denna mekanism fungerar inte bara när det gäller telekommunikationssektorn, utan även spridningen av övrig informations- och kommunikationsteknologi.
The problem, however, is in managing the time lag between these processes, and in helping individuals adapt to the new challenges and opportunities of the labour market.
Utmaning en som uppstår är att hantera tidsskillnaden som uppstår mellan dessa processer, och att hjälpa individerna att anpassa sig till de nya utmaningarna och möjligheterna på arbetsmarknaden. naden.
A number of factors — including macroeconomic developments — played a role in the emergence and scale of unemployment.
Ett antal faktorer, inklusive makroekonomisk utveckling, spelade en roll för framväxten och omfattningen av arbetslösheten.
How ever, it is important to understand the structural aspects.
Det är dock viktigt att förstå de strukturella aspekterna.
The high level of unemployment is due to the lengthening of unemployment spells.
Den höga nivån på arbetslösheten beror på att arbetslöshetsperioderna blivit längre.
Unemployment has been turned into longterm unemployment and social exclusion as a consequence of the passivity of labour market policies, offering mainly income support to the majority of the unemployed, but no new skills for a restart in the new, more skill- and qualification-based labour market.
På grund av arbetsmarknadspolitikens passivitet har arbetslösheten förvandlats till långtidsarbetslöshet och social utslagning. Arbetsmarknadspolitiken ger ett inkomststöd till majoriteten av de arbetslösa, men hjälper dem inte att få nya
Over the period 1985-94 employment in the service sector in the EU grew by some 10 million.
Under perioden 1985-1994 ökade antalet arbetstillfällen inom tjänstesektorn inom FU med ca K) miljoner.
Although 80% of this overall growth in employment took place in the period 198590. the second half of the period still saw a growth of 2 million jobs in business, computers and research, the same increase as in the earlier period — with 0.6 million extra jobs in education, and 0.9 m jobs in health and sanitation — all sectors where ICT has an important impact.
Även om 80% av dessa nya arbetstillfällen skapades under perioden 1985-1990. var tillväxten under periodens andra hälft ändå två miljoner arbetstillfällen inom handel, datorer och forskning, samma ökning som under tidigare period - varvid
The only significant area of service sector job loss in the 1990-94 period was in wholesaling and retailing, where the decline in employment has been primarily due to lack of demand, not increased productivity.
sen och kompensation för skapande av arbete i den lokala och regionala ekonomin.
With the single market, Europe is taking a great leap forward in the modernization of the economy.
I och med den inre marknaden tar Europa ett stort steg framåt vad gäller modernisering av ekonomin.
It is not only a huge structural improvement. It also offers new conditions for growth and employment-oriented macroeconomic policies.
Den är inte endast en mycket stor strukturell förbättring, utan erbjuder också nya förutsättningar för tillväxt och sysselsättningsinriktad makroekonomisk politik.
Member States must make better use of the multiplier effect, as emphasized in the Commission's 'Action for employment in Europe — A confidence pact'. It highlights the potential of the integration process.
Medlemsstaterna måste utnyttja multiplikatoreffekten bättre, såsom det betonas i kommissionens europeiska förtroendepakt för sysselsättningen, som framhäver potentialen i integrationsprocessen.
This potential has not yet been used to optimum effect. This is especially true in the fight for jobs.
Denna potential har hittills inte utnyttjats optimalt, vilket gäller särskilt i kampen för arbetstillfällen.
These new employment patterns are also affecting the gender balance of the labour market. The growth in the service sector has offered new opportunities for women entering the labour market.
För att på ett effektivt sätt hantera förändringsprocessen skall alla ekonomiska och institutionella parter - arbetsgivare, arbetstagare, offentliga myndigheter på alla nivåer, utbildningsinstitutioner och stödtjänster för företag -vara involverade.
Employment for women has been increasing from the middle of the 1960s to the beginning of the 1990s.
Framåtsträvande företags agerande behöver i många fall stöd utifrån.
Women have increased their share in the workforce, and a significant proportion of the new female jobs are part-time jobs.
Denna process kan underlättas genom utveckling av samarbetsavtal mellan företag och partnerskap, samt privata och offentliga partnerskap för att stärka de lokala stödstrukturerna för företag.
In contrast to the longterm trend for female employment growth, employ ment for men has been decreasing ever since 1965, except for some years at the end of the 1980s.
Detta är särskilt av betydelse för små och medelstora företag, som behöver stöd jas och tas med i nätverk för att höja innovationskapaciteten, fastställa företagsstrategier och förutse kunskapsbehoven.
Across the labour market, one conclusion which must be drawn from past developments is that weak employment growth in Europe, around 0.3 9c a year, and concomitant high and persistent unemployment, must be explained by factors other than technological ones.
Detta innebär att om arbetstagarna skall delta i den fortgående förändringsprocess som informationssamhället kräver, måste man hitta nya vägar att hantera denna omvandlingsprocess av arbetet.
Unemployment in Europe started to increase in the
För detta ansvarar både regeringarna och arbetsmarknadens parter.
The high degree of European economic integration and interdependence has intensified.
Den redan omfattande europeiska ekonomiska integrationen och det ekonomiska ömsesidiga beroendet har förstärkts ytterligare.
Consequently, sustained coordinated action gives more value-added than the sum of individual, disparate, measures in each Member State.
Följaktligen leder långvariga samordnade åtgärder till ett större mervärde än alla enskilda splittrade åtgärder i varje medlemsstat.
This approach will be addressed in the policy report being prepared at the request of the European Council in Florence, on the capacity of the European Union as an entity for employment policy.
Detta tillvägagångssätt kommer att behandlas i den rapport, som utarbetas på begäran av Europeiska rådet i Florens, om riktlinjer för de möjligheter Europeiska unionen har som helhet inom sysselsättningspolitiken.
This involves replacing the zero-sum game of beggar-thy-neighbour policies with a plus-sum game of coordinated growth policy, creating confidence among consumers and investors.
Detta inbegriper att särintressens noll summespel ersätts med en samordnad tillväxtpolitiks nollsummespel som skapar förtroende bland konsumenter och investerare.
Such a growth-oriented policy would substantially improve the conditions for the development of jobs in the in formation society.
En sådan tillväxtorienterad politik skulle avsevärt förbättra villkoren för att skapa arbetstillfällen i informationssamhället.
stronger basic skills in numeracy and literacy, but also a new form of basic skill, the skill of interaction with the new technology, let us call it 'informacy'.
Revolutionen inom informations- och kom munikationsteknologi är av stor betydelse för arbetsmarknadens funktion genom att den omformar arbete, kunskapsstrukturer och arbetsorganisationen.
Job destruction and job creation are an integral part of the process of structural change resulting from the introduction of ICTs.
Avskaffande och skapande av arbetstillfällen är en beståndsdel i den strukturförändring som är ett resultat av införandet av informations- och kommunikationsteknologi.
Enterprises can do much to absorb these shocks by planning employment requirements, and there are now many examples of imaginative policies negotiated between social partners.
Företagen kan göra mycket för att mildra chocken genom att förutse sysselsättningskraven, och det finns många exempel på fantasifulla åtgärder som har förhandlats fram mellan arbetsmarknadens parter.