natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The first attempt was to search for the name of the city without other specification.
Först gjorde man en sökning på stadens namn utan att ange ytterligare specifikationer.
This does not work well because it also returns references to Cities with the same name located in different countries (e.g. the USA).
Det var ingen effektiv metod eftersom man fick upp referenser till städer med samma namn i andra länder (t.ex. USA).
Hence the query < cityname AND Great Britain > was used to limit the search to only the pertinent sites. Of the three engines, Altavista performed best. As a control, the same query was run with Yahoo, and the Yellow Pages which are based on categories rather than free text (i.e. they search the number of entries in their categories which include the name of the city). Table 23 summarises the results. Tab.
Därför sökte man på < stad AND Great Britain > för att begränsa sökningen till relevanta adresser. Av de tre sökmotorerna visade sig Altavista vara den bästa. För att kontrollera resultatet sökte man på samma kombination i Yahoo och Gula sidorna som är baserade på kategorier i stället för löpande text (de söker antalet förekomster i de olika kategorierna där namnet på en viss stad ingår). I tabell 23 ges en sammanfattning av resultaten. Tab.
23 - Internet Presence of the Selected Case-Studies, 1998.
23 - Förekomst av de utvalda städerna på Internet 1998.
Hits with Altavista (name of city + GB) Hits/10,000 population
Träffar med Altavista (stad + Great Britain) Träffar/10 000 invånare
Refs with Yahoo (name+GB) Refs/10000 population
Hänvisningar till staden med www.ycll.co.uk Hänvisningar/10 000 inv.
As the table above shows, Nottingham generally fares higher if not in absolute terms, certainly in terms of presence rates (i.e. in relation to population size), indicating a higher potential that the other two cities in respect to the opportunities opened up by the Information Society.
Som framgår av tabellen klarar Nottingham sig i regel bättre, om inte i absoluta termer, så i alla fall i fråga om andelen förekomster (i förhållande till befolkningsstorleken), vilket tyder på en högre potential i jämförelse med de andra städerna när det gäller att utnyttja informationssamhällets möjligheter.
It should be stressed that these are only preliminary results to test the robustness of the methods and variables selected.
Det bör betonas att dessa resultat endast är preliminära resultat för att kontrollera tillförlitligheten av de utvalda metoderna och variablerna.
Clearly, they need to be tested in a cross-national comparison, and the results need to be evaluated also in respect to some notion of national average, or average in a wide selection of cities.
Självfallet bör de testas i jämförelser mellan olika länder, och resultaten bör utvärderas och jämföras med det nationella medelvärdet, eller medelvärdet för ett stort urval av städer.
They nevertheless provide a first indication of how the identified need to include some dimension of the Information Society developments in the study of quality of life might be undertaken.
Trots det ger resultaten en första indikation på hur man skall gå till väga för att studien om livskvalitet även skall omfatta en dimension av utvecklingen i informationssamhället.
Future directions for the implementation of statistical data
Framtida riktlinjer för tillämpningen av statistiska uppgifter
According to Martinotti (1993, 1996, 1998) contemporary cities are characterised by the presence of different urban populations.
Enligt Martinotti (1993, 1996, 1998) kännetecknas dagens städer av olika stadspopulationer.
Not only residents but also, commuters, city-users and businessmen.
De inbegriper inte bara stadens bofasta invånare utan även pendlare, stadsanvändare och affärsmän.
This new pattern introduced great changes in the organization of cities, but it is not totally disruptive of their original structures.
Detta nya mönster gav upphov till stora förändringar i städemas organisation men deras ursprungliga strukturer upplöstes inte helt.
For one thing the commuter population spend most of the time in the central city secluded in working organizations and largely separated from the rest of the city population.
Dels tillbringar pendlarna större delen av sin tid i stadskärnan isolerade i arbetsorganisationer och till stor del avskilda från resten av befolkningen.
Changes are indirect, affecting the socio economic traits of urban regions, and creating problems in the superimposition of new functional entities on existing administrative subdivisions.
Förändringar är indirekta och påverkar storstadsregionernas socioekonomiska drag samt skapar.problem då nya funktionella enheter.placeras över befintliga administrativa underavdelningar.
The increased mobility of people, combined with the availability of greater income and leisure, allowed the differentiation of a third population, the city users.
Människors ökade rörlighet, kombinerat med högre inkomster och mer fritid, har gjort att man kunnat urskilja en tredje befolkningsgrupp, stadsanvändarna.
Namely a population composed of persons moving to a city in order to use its private and public services: from shopping, to movies, to museums, to restaurants.' This is a swelling population that has increasing effects on the structure of cities and actually uses them in a rather uncontrolled way.
Det rör sig om en population bestående av personer som förflyttar sig till en stad för att använda dess privata och offentliga tjänster, alltifrån butiker till biografer, museer och restauranger.7 Detta är en växande befolkning som får allt större betydelse för städemas struktur och som använder dem på ett tämligen okontrollerat sätt.
There are cities that have a very small population of inhabitants, a slightly larger population of commuters, but a vast population of city users.
Det finns städer som har ett väldigt litet antal invånare, ett något större antal pendlare, men ett mycket stort antal stadsanvändare.
Venice is the extreme case, but many other cities of the world experience phenomena of this kind.
Venedig är ett exempel på en ytterlighet, men många andra städer i världen befinner sig i en liknande situation.
Contrary to commuters, city users make in fact use of the public areas of the city more often than not in a rather barbaric way.
I motsats till pendlarna använder sig stadsanvändarna oftast av stadens allmänna områden på ett ganska barbariskt sätt.
Finally there is a small but very specialised population of metropolitan businessmen.
Slutligen finns det en relativt liten men ganska specialiserad population bestående av storstädernas affärsmän.
People who get into central cities to do business and establish professional contacts: businessmen and professional visiting their customers, convention-goers, consultants and international managers.
Det rör sig om människor som tar sig in till stadens centrum för att göra affärer och upprätta affärskontakter, såsom affärsmän och fackmän på kundbesök, kongressdeltagare, konsulter och chefer för internationella företag.
This fourth population, relatively small but growing, is characterised by having a considerable availability of both private and corporate money.
Denna fjärde befolkningsgrupp är relativt liten men växer ständigt, och kännetecknas av att den förfogar över både sina egna och företagets pengar.
It typically stays for a few days, but sometimes for more extended periods, but it is not a permanent population.
Den stannar vanligtvis ett par dagar men ibland under en längre tid, men det är inte någon bofast befolkningsgrupp.
It spends part of the time doing business, but part using the city, although at a relatively high levels of consumption.
Den tillbringar en del av sin tid med att göra affärer, men en del med att använda staden, och då med ganska omfattande konsumtion.
This is a population of expert urbanités, individuals composing it tend to know their way around, be very selective in term of shopping and hotel and restaurant use, as well as in the use of top cultural amenities, such as concerts, exhibitions, museums, but also saunas and gyms.
Detta är en population av experter på livet i storstäderna. De individer som gruppen utgörs av tenderar att röra sig obehindrat i staden, vara selektiva när det gäller val av butiker, hotell och restauranger samt i fråga om det bästa kultarutbudet, som exempelvis konserter, utställningar och museer, men också när det gäller anläggningar som badhus och gym.
Increasingly business and top level tourism go together.
Affärer och turism på högsta nivå sammanfaller i allt större utsträckning.
From a methodological and statistical point of view these aspects relates to the necessity to construct new kind of urban indicators.
Ur en metodologisk och statistisk synvinkel hänger dessa aspekter samman med behovet att skapa nya typer av storstadsindikatorer.
They must be based not only on the availability of the services in relation to the inhabitants, but also oriented to analyse the problem of real accessibility of the services themselves due to the presence/concentration of these new population.
De måste grunda sig inte bara på tillgången till tjänster i förhållande till befolkningen, utan också ha en sådan inriktning att man kan analysera problemet med verklig tillgång till själva tjänsterna beroende på närvaron/koncentrationen av dessa nya befolkningsgrupper.
While the term is similar, the meaning of this label is different from the one in Jansen-Verbecke (1985).
Aven om termen är densamma skiljer sig innebörden från den som används hos Jansen-Vcrbecke (1985).
Actually the Dutch scholar refers to the consumption patterns behaviour of city residents. See also Lichtenberger (1976).
Denna holländska forskare åsyftar storstädemas bofasta invånares konsumtionsmönster. Se även Lichtenberger (1976).
Time constitutes, from this point of view, an important perspective for the evaluation of the accessibility of the services.
Tiden utgör ur denna synvinkel ett viktigt perspektiv för utvärderingen av tjänstemas tillgänglighet.
Time to go to the airport in the rush hours from downtown, time to wait for a medical visit, queue for a theatre ticket or for a sportive event, and so on can be considered as important indicators of quality of life in a city, despite problems linked to the availability of data.
Den tid det tar att ta sig till flygplatsen från stadens centrum under rusningstid, väntetiden för ett läkarbesök, den tid man måste köa för en teaterbiljett eller för ett idrottsevenemang och så vidare kan betraktas som viktiga indikatorer på livskvalitet i städerna, trots de problem som är kopplade till uppgifternas tillgänglighet.
The organisation of the private time as well as of the public one can be various and based on alternative socioeconomic structures as well on informal individual life practices.
Organisationen av den privata tiden kan, liksom den offentliga tiden, variera och utgå ifrån olika socioekonomiska strukturer samt den enskildes informella levnadsvanor.
In particular, during the last three decades time became one of the most important issues for analysing, on one side, living conditions and styles of the population and, on the other side, the urban policy actions developed in order to solve the emerging problems.
Framför allt under de senaste trettio åren, har tiden blivit en av de viktigaste faktorerna vid analysen av, å ena sidan, befolkningens livsvillkor och livsstil samt, å andra sidan, de storstadspolitiska åtgärder som utarbetas för att lösa de problem som uppstår.
The origin of the studies can be found in the time-budget analysis and in particular in the research oriented to evaluate people well-being according to their use of the time.
Studierna grundar sig på en analys av tidsbudgeten och i synnerhet på forskning som är inriktad på att utvärdera människors välbefinnande utifrån deras tidsanvändning.
The main contributions to the subject include the work of Szalai (1972) in the seventies and continued over the years (Juster and Stafford 1985, Dow and Juster 1985), till the more recent studies (Gershuny, 1995).
De viktigaste insatserna i ämnet innefattar arbeten av Szalai (1972) under sjuttiotalet och har fortsatt under årens lopp (Juster och Stafford 1985, Dow och Juster 1985) till senare stadier (Gershuny 1995).
These studies are mainly aimed at researching the availability of human time and the set of factors that determine the effectiveness with which time is used as determinants of individual well-being.
Genom dessa stadier syftar man huvudsakligen till att utreda tillgången på mänsklig tid samt de olika faktorer som bestämmer hur effektivt tiden används och som är avgörande för den enskildes välbefinnande.
According to such a tradition, time opportunities and constrains can be considered as crucial aspects in determining quantity and quality of social relationships, consuming practices, labour activities and therefore constitute important variables for the definition of a new socioeconomic budget not only based on the availability of money and goods but also on the integration of market and non-market resources, relational practices and networks.
Enligt den traditionen kan tillgång och brist på tid betraktas som avgörande faktorer när det gäller att fastställa kvalitet och kvantitet i fråga om sociala förbindelser, konsumtionsvanor och arbete. De utgör därför viktiga variabler för definitionen av en ny socioekonomisk budget som inte enbart grundar sig på tillgången på pengar och varor utan också på integrationen av marknadsrelaterade och icke-marknadsrelalerade resurser, sociala mönster och nätverk.
This approach for analysing living conditions should be implemented through comparative studies oriented to study the connections between the structure of services and transports, on one side, and the organisation of the family, on the other.
Detta angreppssätt när det gäller att analysera livsvillkor bör tillämpas genom jämförande stadier där man inriktar sig på att studera de förhållanden som råder mellan å ena sidan tjänste­ och transportstrukturen, och, å andra sidan, hur familjen är uppbyggd.
Focus on time increased recently and mainly in relation to the analysis of spatial mobility, relational and professional network, use of technological devices in the everyday life.
Den tonvikt som läggs vid tid ökade nyligen och huvudsakligen i förhållande till analysen av rumslig rörlighet, sociala och professionella nätverk och användningen av tekniska apparater i vardagen.
Possible choices in use of time and tools are today part of a process of trade-offthat regards several outputs like: commuting practices, level of information and participation, income and wage, family organisation and family costs and, more in general, life styles.
Idag är valfriheten när det gäller användningen av tid och verktyg en del av kompromiss-processen som tar sig flera olika uttryck som t.ex. pendling, nivån på information och deltagande, inkomst och lön, familjens uppbyggnad och kostnader och, mer allmänt, livsstil.
In particular, technological goods (fax, cellular telephone, computer) are determining the rapid evolution of private and public life and ask for a more constant monitoring of the transformations.
I synnerhet håller de tekniska produkterna (fax, mobiltelefoner, datorer) på att bestämma den snabba utvecklingstakten inom det privata och det offentliga livet och ge upphov till en önskan om mer konstant övervakning av den totala förändring som håller på att ske.
New survey research should insist on the analysis of level of confidence and competence of the people in performing modern self-services practices necessary to question the informative system or to auto-produce a service (card for consuming and banking, home robots, communications instruments).
Nya forskningsresultat bör innehålla en analys av människomas förtroende och kompetens vad gäller moderna egenutförda tjänster dvs. de förfaranden som krävs för att använda sig av ett informationssystem eller
As a matter of fact, new form of inequalities and segregation are emerging.
Faktum är att nya typer av ojämlikheter och segregation håller på att uppstå.
They are not immediately linked to socioeconomic classes but rather to different patterns and opportunities in using modern technologies.
De är inte direkt kopplade till de socioekonomiska klasserna utan snarare till olika mönster och möjligheter när det gäller bruket av modem teknik.
To summarise our findings, future research on urban quality of life should be oriented to:
För att sammanfatta resultaten bör framtida forskning kring livskvalitet i städerna inriktas på att
define and update new functional city boundaries, define population living, working and consuming in the city, evaluate time for moving and services using in the city, develop survey on time-budget analysis, develop survey on level of skill and competence in different groups of population in using technological tools, develop survey focused upon the way in which social divisions among different social classes, races, ethnic groups, age and gender categories create different needs for life quality, 7. develop typologies of cities in distressed areas based not only on the classical socioeconomic indicators but also on the new dimension here identified, develop spatial information frameworks at city level enabling geographically focused analysis and policy implementation.
fastställa nya, aktuella och funktionella avgränsningar för städerna, fastställa vilka befolkningsgrupper som bor, arbetar och konsumerar i staden, utvärdera den tid det tar för att förflytta sig och använda sig av tjänsterna i staden, göra stadier som analyserar tidsbudget, göra studier om kompetensnivån och kunnandet när det gäller att använda tekniska verktyg för olika delar av befolkningen, göra studier som koncentrerar sig på hur sociala splittringar bland olika samhällsklasser, raser, etniska grupper, åldrar och mellan könen skapar olika behov när det gäller livskvalitet, utarbeta typologier för städer i eftersatta områden som inte enbart grundar sig på de traditionella socioekonomiska indikatorerna utan också på den nya dimension som fastställts här, utveckla ramar för rumslig information på stadsnivå som gör det möjligt att göra geografiskt fokuserade analyser och genomföra politiska handlingslinjer.
Survey data are crucial for constructing profiles of citizens dealing in different ways with structural system (resources and services) in order to improve their quality of life (Fig. 6).
De data som ingår i studien är viktiga för att kunna upprätta profiler för medborgarnas olika sätt att hantera strukturella system (resurser och tjänster) för att förbättra den egna livskvaliteten (fig. 6).
As many authors points out the combination of objective and subjective files of data will be fundamental for a better analysis of the living condition in the cities.
Som många författare påpekar är kombinationen av objektiva och subjektiva system av data grundläggande för att bättre kunna analysera livsvillkoren i städerna.
6 - Individual and collective paths toward quality of life.
6 ­ Individuella och kollektiva sätt att uppnå livskvalitet.
Life styles, values and cultural system, personal resources (material and non)
Livsstil, värderingar och kulturella system, personliga tillgångar (materiella och icke­materiella)
Urban complexity as framework for the integration of individual and collective issues
Socioekonomisk struktur, organisation av tjänster, miljö
Socioeconomic structure, services organisation, environment
Storstadens komplexitet som ram för integrationen för enskilda och gemensamma frågor
This report has identified some of the key theoretical and methodological issues involved in defining and constructing quality of life indicators.
I denna rapport har vi behandlat några av de viktigaste teoretiska och metodologiska frågor som uppstår när man skall definiera och skapa indikatorer för livskvalitet.
The rapid evolution and transformation of the modern society make it necessary to up date the conceptual and the empirical approaches needed to study living conditions in the urban areas.
Att det modenia samhället utvecklas och förändras så snabbt gör att det blir nödvändigt att uppdatera de begreppsmässiga och empiriska betraktelsesätt som krävs när man studerar livsvillkoren i storstadsområden.
In particular, quality of life has to be redefined considering disparities, disamenities, and all the contradictions linked to the socioeconomic and technological development of the cities.
I synnerhet måste livskvalitet omdefinieras med hänsyn till skillnader, negativa effekter på miljön och alla de motsättningar som är förknippade med den socioekonomiska och tekniska utvecklingen i städerna.
From a more methodological point of view the evolution of the concepts also requires the identification and combination of both classical and innovative indicators able to measure in a more appropriate way the complexity of our society.
Ur en mer metodologisk synvinkel krävs det i och med begreppsutvecklingen dessutom att man fastställer oeh kombinerar både traditionella och nyskapande indikatorer med vilka man bättre kan mäta dagens komplexa samhälle.
Even the simple distinction between material and nonmaterial human needs is no more sufficient to interpret quality of life.
Inte ens den enkla skillnaden mellan materiella och icke-materiella mänskliga behov är längre tillräckligt för att bedöma livskvaliteten.
New analytical perspectives must be therefore drafted or improved.
Nya analytiska perspektiv måste därför utarbetas eller förbättras.
These mainly concern the evaluation of the intersection between collective services and opportunities, on one side, and individual capabilities in terms of competence, information, participation, integration, freedom of choice, on the other.
De rör främst utvärderingen av skärningspunkter mellan å ena sidan kollektiva tjänster och möjligheter och, å andra sidan, den individuella förmågan i form av kompetens, information, deltagande, integration och valfrihet.
Contradictions of modern society as: competitiveness vs. social cohesion, attractiveness vs. standard of living of the local population, technology vs. exclusion and impersonal relationships, standardisation of communication vs. cultural differences, must be permanently considered in urban studies on quality of life and should be analysed combining the objective-ecological approach with the more subjective one based on survey data.
Motsättningar i det moderna samhället som t.ex. konkurrenskraft kontra social sammanhållning, dragningskraft kontra befolkningens levnadsstandard, teknik kontra utslagning och opersonliga relationer, standardisering av kommunikation kontra kulturella skillnader, måste ständigt beaktas i studier om livskvaliteten i storstäderna. De bör analyseras genom det objektiva, miljörclateradc angreppssättet i kombination med det mer subjektiva som grundar sig på uppgifter ur studien.
This goal are to be achieved in order to find out different living profiles characterising a complex urban society not merely based on the classical socio economic differentiation but also on spatial and technological constrains and opportunities.
Detta mål måste uppnås för att man skall få fram olika profiler för livet i ett komplext storstadssamhälle som inte enbart grundar sig på den traditionella socioekonomiska differentieringen utan också på rumsliga och tekniska möjligheter och begränsningar.
Several general contributions (Mega 1996, CEC, 1997) and specific case study (ALG, The London Study 1997) point out the relationships between competitiveness, equity and environmental sustainability of the cities in favouring better living conditions.
I flera allmänna inlägg (Mega 1996, kommissionen 1997) och särskilda fallstudier (ALG, 77¡e London Study 1997) utpekas förhållandet mellan konkurrenskraft, jämlikhet och en hållbar miljö i städerna när det gäller att främja bättre livsvillkor.