natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This is notably the case in Hungary, though in other countries, education participa­tion tended to rise only slightly if at all and failed to match the decline in la­bour force participation.
I vissa regioner har den tidigare negli­gerade tertiära sektorn utvecklats i en sådan utsträckning att den kompense­rar minskningen i arbetstillfällen i den övriga ekonomin (exempelvis i Prag). Något som syns vara en paradox, åt­
Map 46 Activity rates in Central and Eastern Europe, 1995
Karta 46 Förvärvsfrekvens i Central- och Östeuropa, 1995
Labour force as % of population 15-64
Arbetskraften i % av befolkningen 15­64
< 62 62-67 67-72 72- 77 > 77 No data 170
_BAR_ 72­77 _BAR_ > 77 Ί Inga uppgifter 170
In Poland and Romania, by contrast, labour force par ticipation remains high in predominantly rural areas, while many industrial regions have experienced a significant reduction as large enterprises have con tracted or have closed down.
Del 4 Utvidgning dan många industriregioner har erfarit en betydande nedgång när stora företag har krympt eller slagit igen.
In Poland, this has re sulted in marked differences in participation rates between the two types of region, while in Romania, participation rates in Bucharest and the South-East, have fallen to well below that in other, more rural, parts of the country where employment in agriculture has expanded.
I Polen har detta resulterat i tydliga skillnader i delta gandet mellan dessa två slags regioner, medan del tagandet i Bukarest och sydost i Rumänien har fallit till nivåer klart under dem i andra, mer landsbygdsbetonade delar av landet, där jordbrukssysselsättningen har ökat.
Subsidies were gradually reduced and loan facilities for less efficient state-run companies diminished to promote industrial restructuring and to expose enterprises to market forces.
4.3 Ekonomi successivt ner och lånemöjligheterna för mindre ef fektivt skötta statliga företag minskades för att uppmuntra industriell strukturomvandling och utsätta företagen för marknadskrafter.
Moreover, the reforms coincided with the disintegration of the former trading system (CMEA) and the collapse of trade with the former Soviet Union as well as within the region itself, which ceased to be on preferential terms supported by subsidised energy and other inputs.
Dessutom samman föll reformerna med att det tidigare handelssystemet (CMEA) upplöstes och att handeln såväl med det for na Sovjetunionen som handeln inom regionen, som upphörde att ske på förmånliga villkor med subventionerad energi och andra inputs, kollapsade.
Demand from Russia and the CIS states which had been the main export market de clined dramatically, while global recession reduced the beneficial impact of the re-opening of Western markets.
Efter frågan från Ryssland och OSS-republikerna, som hade varit den huvudsakliga exportmarknaden, föll dramatiskt, samtidigt som den globala recessionen minskade den fördelaktiga effekten av att marknader na i väst åter öppnades.
The scale and timing of the contraction in GDP varies between the CEE countries.
Omfattningen och tidpunkten för BNP-minskningen varierar mellan CÖE-länderna.
Between 1990 and 1993, nearly all of them experienced a significant fall in pro duction.
Mellan år 1990 och 1993, erfor nästan alla av dem en betydande produktionsnedgång.
In terms of the volume of goods and services produced, estimates put the reduction at around 50% in Lithuania, over 40% in Latvia and around 30% or more in Estonia, Bulgaria and Romania.
I termer av den producerade volymen varor och tjänster säger skattningar att den var omkring 50% i Litauen, över 40% i Lettland och omkring 30% eller mer i Estland, Bulgarien och Rumänien.
Although the fall in production in Poland, the Czech Republic, Hungary, Slovenia and Slovakia was less, it was still around 20%.
Fastän produktionsminskningen i Polen, Tjeckiska re publiken, Ungern, Slovenien och Slovakien var mindre, var den ändå omkring 20%.
The change in GDP in CEE countries since the transition began is difficult to assess for two reasons.
Förändringen i BNP i CÖE-länderna sedan övergång ens början är svår att bedöma av två skäl.
First, there is a lack of reliable figures, especially for the earlier years of the transition, which partly stems from the change in accounting conventions from the con cept of net material product, which tends to underestimate the output of services, to the valuation method used in market economies.
För det första är det brist på tillförlitliga uppgifter, särskilt för över gångens tidigare år, delvis på grund av ändringar i bokföringskonventioner från begreppet materiell nettoprodukt, som underskattar tjänsteproduktion, till den värderingsmetod som används i marknadsekonomier.
Secondly, and more importantly, even if reliable estimates of the change in the volume cf output produced did exist, these would be impossible to interpret meaningfully because of the fundamental change in the nature of production, from a system where this was determined by central planners to one where it is determined largely by con sumer demand.
För det andra, och viktigare, även om tillförlitliga skattningar av förändringen i produktionen skulle ha funnits, skulle de vara omöjliga att tolka på ett me ningsfullt sätt på grund av den fundamentala förändringen i produktionens karaktär; från ett system där produktionen bestämdes av centralplanerare till ett där den i stort sett bestäms av konsumenternas efter frågan.
Whereas under the previous regime, choice of what to buy was restricted to a limited number of products, the development of a market economy has seen the range of goods and services on sale widen considerably, with a consequent immeasurable increase in consumer satisfaction.
Medan köpvaien under det tidigare systemet var begränsade till ett begränsat antal produkter, har utvecklingen av marknadsekonomin inneburit att det tillgängliga utbudet av varor och tjänster breddats av sevärt, med en åtföljande omätbar ökning av konsumenternas tillfredsställelse.
As a re sult, present figures for GDP are not comparable with
Därför är inte dagens BNP-siffror jämförbara med dem före, eller strax efter, övergångens början.
From 1993 on — and from 1991, in the case of Poland — many economies began the process of recovery.
Från och med år 1993 — och i Polens fall från 1991 — påbörjades i många ekonomier en återhämtning.
This resulted in growth in 1993 in the region as a whole of some 1 %.
Denna resulterade i regionen som helhet i en tillväxt på omkring 1% år 1993.
While GDP continued to fall in Bulgaria (-1.5%), Hungary (-0.6%) and Slovakia (-3.7%), it increased in Poland (3.8%), Romania (1.5%) and Slovenia (2.8%).
Medan BNP fortsatte att minska i Bulgarien (-1,5%), Ungern (-0,6%) och Slovakien (-3,7%), ökade den i Polen (3,8%), Rumänien (1,5%) och Slovenien (2,8%).
Although output grew in Romania, this was caused by a rise in domestic consumption mainly fuelled by government subsidies to industry, By comrast, there was a significant fall in GDP in the
Fastän produktionen växte i Rumänien, orsakades detta av en uppgång i inhemsk konsumtion, huvudsakligen understödd av statliga subventioner till industrin.
Where economic restructuring was delayed, either for internal reasons, as in Romania and Bul­garia, or for external reasons, as in the Baltic States (which did not become independent before 1991), the fall in GDP has been more severe.
Där strukturomvandlingen fördröjdes, antingen av interna orsaker, som i Rumänien eller Bulgarien, eller av ex­terna orsaker, som i de baltiska staterna (som inte blev oberoende förrän år 1991), har fallet i BNP blivit större.
A catchingup process?
En upphinnarprocess?
Since then, most economies have continued to grow.
Sedan dess har de flesta ekonomierna fortsatt att växa.
In 1996, GDP in the region increased by 4%, though growth slowed down in 1997 to 3'/2%.
År 1996 ökade BNP i regionen med 4%, även om tillväxten saktade ner till 3,5% år 1997.
Growth was highest once again in Poland and the Slovakia, at around 6-7%.
Tillväxten var återigen snabbast i Polen och Slovakien, på omk­ring 6­7%.
By 1997, recovery was established in the Baltic States, with GDP increasing by 11 % in Esto­nia and 6% in Latvia and Lithuania.
Till år 1997 hade återhämtningen nått även de baltiska staterna, där BNP ökade med 11% i Estland och 6% i Lettland och Litauen.
In Hungary and Slovenia, growth was lower at around 4%.
I Ungern och Slovenien var tillväxten lägre på omkring 4%.
In the Czech Republic, however, economic and political cri­sis resulted in GDP growth declining to 1% in 1997.
I Tjeck­iska republiken resulterade emellertid ekonomisk och politisk kris i att BNP­tillväxten gick nertill 1 % år 1997.
By contrast, in Bulgaria and Romania, politicai and economic problems remain which could threaten fur­ther progress.
I motsats till detta består politiska och ekonomiska problem som kan hota vidare framsteg i Bulgarien och Rumänien.
In 1996 and 1997, GDP in Bulgara fell by 10% and 7%, respectively, while in Romania, it de­clined by over 6% in 1997.
År 1996 och 1997 föll BNP i Bulgarien med 10% respektive 7%, medan den minskade med över 6% i Rumänien år 1997.
Notwithstanding recovery in recent years, the level of output in most CEE countries remains well below pre-
Trots återhämtningen under de senaste åren är pro­duktionsnivån i de flesta CÖE­länderna fortfarande klart under nivåerna före övergången.
As a result of the fall in output, real income in CEE countries, measured in terms of GDP per head, has declined.
I allmänhet har de länder som först började genom­föra ekonomiska reformer tenderat att få mindre ned­
As reliable GDP per head figures, in terms of purchasing power standards (PPS) to take account of differences in price levels between countries, are not available prior to 1993, the magnitude of this de­cline is difficult to assess.
Slovenien hade högst BNP per capita år 1995 på 65% av EU­genomsnittet, tätt följt av Tjeckiska republiken på 62%. I Slovakien och Ungern var också BNP per capita över regionens genomsnitt på 43­45% av EU­genomsnittet, medan den i Polen var strax under ge­nomsnittet på 36% (Figur 39).
In 1995, GDP per head, in PPS terms, in the CEE countries was only 38% of the EU average, a major difference not only compared with the average of EU Member States but also in rela­
De lägsta nivåerna återfanns i Rumänien och Estland (32% av EU­genomsnittet), Bulgarien (28%) och de baltiska sta­
38 GDP growth in Central and Eastern Europe, 1993-97 tion to the Cohesion countries (Ireland, Spain, Portugal and Greece), whose average GDP per head was 76% of the EU average in 1995.
38 BNP-tillväxt i Central- och Östeuropa, 1993 till 1997 terna Estland (32%) och Litauen (28%) med den lägsta nivån på BNP per capi­ta av alla länderna i Lettland på bara 25% av EU­genomsnittet.
From left to right: 1993 to 1997
Från vänster till höger: 1993 till 1997
The lowest levels were in Romania and Estonia (32% of the EU average), Bulgaria (28%) and the Bal­tic States, of Estonia (32%) and Lithua­
Gapet har emellertid inte krympt i alla länderna, och där det har gjort det har det skett i varierande grad. Sedan
By 1995, the share of services in GDP ranged from some 35% in Romania to close to 65% in Estonia and Hungary, with the Baltic States, the Czech Re­public and Slovakia experiencing the highest in­crease.
Del 4 Utvidgning manien och nära 65% i Estland och Ungern, med den snabbaste ökningen i de baltiska staterna, Tjeckiska republiken och Slovakien.
Since 1995, GDP growth was substantially higher than the EU average in Poland, the Slovak Republic, Slovenia and the Baltic States and slightly higher in Hungary.
1995 har BNP­tillväxten varit betydligt högre än EU­genomsnittet i Polen, Slovakiska republiken, Sloveni­en och de baltiska staterna och något högre i Ungern.
Between 1995 and 1997, the catching­up process was most marked in Estonia, where GDP per head in­creased from 32% of the EU average to 37%, in Po­land, where it rose from 36% to 40% and Slovakia, where it rose from 43% to 47%.
Mellan år 1995 och 1997 var upphinnareffekten mest påtaglig i Estland, där BNP per capita ökade från 32% av EU­genomsnittet till 37%, i Polen, där den ökade från 36% till 40% och i Slovakien, där den öka­de från 43% till 47%.
In Slovenia, the in­crease was from 65% to 68% — to much the same level in 1997, therefore, as in Greece.
I Slovenien var ökningen från 65% till 68%, till ungefär samma nivå som Grekland år 1997.
Growth in the Czech Republic was a little below that in the EU, so that its relative level of GDP per head has remained much the same, while in Romania and Bulgaria, GDP fell sc that the gap with the EU widened.
Tillväxten i Tjeckiska republiken var något lägre än i EU, så dess relativa BNP per capita har förblivit ungefärligen oförändrad, medan BNP i Rumänien och Bulgarien föll, så att gapet till EU ökade.
The development of agriculture has been more di­verse.
Utvecklingen i jordbruket har varit mer olikartad.
In most countries, production declined sharply in the early years of transition as farms were priva­tised and collectivisation was abandoned, leading to an increase in the number of separate units, a reduc­tion in average size and reduced efficiency.
I de flesta länderna minskade produktionen snabbt under övergångens tidigare år när gårdar privatiserades och kollektiviseringen övergavs, vilket ledde till ett ökat an­tal enheter, en minskning av den genomsnittliga storle­ken och lägre effektivitet.
The fall in output was reinforced by the withdrawal of subsidies and by 1995, agricultural production accounted for less than 10% of GDP in most CEE countries.
Produktionsminskningen förstärktes av att subventionerna drogs in och år 1995 svarade jordbruket för mindre än 10% av BNP i de fles­ta CÖE­länderna.
The de­cline was especially marked in Poland, the Baltic States and Hungary, in all of which agriculture had been a major source of output.
Minskningen var särskilt uttalad i Po­len, de baltiska staterna och Ungern, alla länder där jordbruket hade varit en viktig produktionskälla.
It was also significant in the Czech Republic, Slovakia and Slovenia, where the sector was less important.
Den var också betydande i Tjeckiska republiken, Slovakien och Slovenien, där sektorn var mindre betydelsefull.
By contrast, in Bulgaria and Romania, agricultural production has remained
I motsats till detta har jordbruksproduktionen i Bulgarien och Rumänien fortfarande samma andel av BNP som innan övergången inleddes.
GDP per head in Central and Eastern Europe, 1995 and 1997
BNP per capita i Central- och Östeuropa, 1995 och 1997
The CEE countries have experienced a significant shift in the sectoral composition of production during the transition, with, in general, a decline in industrial output and an expansion of services.
I motsats till industrin har tjänsternas underutveckla­de karaktär före reformerna och den undertryckta ef­terfrågan som övergången har släppt loss medfört en betydande produktionsökning i sektorn.
This reflects, in part, the underdeveloped nature of the latter and the inability of many enterprises in the industrial sector to compete with imports from market economies as trade barriers were reduced and subsidies with­drawn.
Detta har va­rit mest uttalat i detaljhandel, hotell och restauranger, finansiella tjänster och turisttjänster.
The fall in industrial production was markedly greater than of GDP as a whole throughout the region, particularly in the early years of the transition. How­
År 1995 låg tjänsternas andel av BNP mellan ungefär 35% i Ru­
4 Enlargement at much the same level in relation to GDP as before the transition began.
Del 4 Utvidgning södra och centrala delarna av landet, drabbats av nedgången i jordbruksproduktionen.
Additionally, Western regions also tend to be more prosperous and these, together with urban regions, typically have a better endowment of infrastructure, much greater inward flows of foreign investment and a higher rate of expansion of services.
regioner, har typiskt en bättre infrastruktur, mycket större inflöden av utländska investeringar och en snabbare tillväxt i tjänstesektorn.
Conversely, most other regions have generally been more affected by the decline in industrial and/or agricultural production which has only partially been compensated by expanding services.
Omvänt har de flesta andra regionerna påverkats mer av nedgången i industri- och/eller jordbruksproduktion som bara delvis har uppvägts av expanderande tjänsteproduktion.
This is particularly the case for Eastern parts of Poland, North-Eastern Romania and major parts of Bulgaria, Latvia and Lithuania where GDP per head was below 30% of the EU average in 1995.
Detta gäller särskilt de östra delar na av Polen, nordöstra Rumänien och stora delar av Bulgarien, Lettland och Litauen, där BNP per capita var under 30% av EU-genomsnittet år 1995.
Regional disparities in Romania mainly reflect the spatially-differentiated impact of economic and, in particular, industrial decline.
De regionala skillnaderna i Rumänien återspeglar hu vudsakligen den rumsligt differentierade effekten av ekonomisk, och särskilt industriell, nedgång.
The Eastern regions, es pecially the North-East, have the lowest GDP per head, while the level is highest in Bucharest, though below 50% of the EL) average in 1995.
De östra regionerna, särskilt de nordöstra, har den lägsta BNP per capita, medan nivån är högst i Bukarest, som dock var under 50% av EU-genomsnittet år 1995.
In Bulgaria, GDP per head is highest in the capital, Sofia, and the surrounding region as well as in Burgas in the West, whereas in the rest of the country, especially in the North, it was under 30% of the EU average in 1995.
I Bulgarien är BNP per capita högst i huvudstaden, So fia, och den omkringliggande regionen liksom i Burgas i väst, medan BNP per capita i resten av landet, särskilt i norr, var under 30% av EU-genomsnittet år 1995.
In the Czech Republic, economic activity is spread relatively evenly across the country and regional disparities are small.
I Tjeckiska republiken är den ekonomiska verksamheten relativt jämnt spridd över landet och de regio nal skillnaderna är små.
Central Bohemia has the lowest GDP per head, but this is probably a reflection of ex tensive commuting to the capital which largely ex plains the high GDP per head in Prague.
Centrala Böhmen har lägst BNP per capita, men detta återspeglar sannolikt den utbredda pendlingen till huvudstaden som i hög grad förklarar den höga BNP per capita i Prag.
At the same time, Prague has clearly benefited from the expansion of services and international contacts.
Samtidigt har Prag tydligt dragit nytta av tjänstesektorns expansion och internationella kontakter.
This is also true of Budapest, which is estimated to account for close to 60% of total FDI going to Hungary and over 50% of foreign trade.
Detta gäller också Budapest, som uppskattas svara för nästan 60% av de utländska direktinvesteringarna i Ungern och över 50% av utrikeshandeln.
As a result, GDP per head in the city of Budapest was over 75% of the EU average in 1995, though the level was below this in the re gion as a whole.
Därför var BNP per capita i staden Budapest över 75% av EU-genomsnittet år 1995, fastän nivån var lägre än så i regionen som helhet.
Regional disparities are more pronounced in Hungary, with Eastern parts, notably the North-East, particularly affected by declining in dustrial and agricultural production.
De regionala skillnaderna är mer uttalade i Ung ern, där de östra, speciellt nordöstra, delarna påverkas särskilt av tillbakagående industri- och jordbruksproduktion.
The number in employment has declined substantially in CEE countries over the transition period, partly reflecting the large fall in output, partly the process of rationalisation and restructuring to reduce overmanning.
Antalet sysselsatta har minskat påtagligt i CÖE-länderna under övergångsperioden, delvis återspeglande den stora produktionsminskningen, delvis ra tionaliseringsprocessen och strukturomvandling för att minska överbemanning.
Because of data problems in the early transition years — problems which have subsequently been largely resolved through the introduction of household-based labour force surveys in nearly all the countries — it is difficult to be precise about the con traction of employment which occurred in the early 1990s.
På grund av dataproblem under övergångens tidigaste år — problem som se nare i stort sett har lösts genom hushållsbaserade ar betskraftsundersökningar i nästan alla länderna — är det svårt att vara precis angående den sysselsätt ningsnedgång som ägde rum under det tidiga 1990talet.
However, estimates suggest a fall in the number employed in the countries excluding the Baltic States of somewhat over 6 million between 1989 and 1995, a reduction of some 14%.H In the Baltic States, employment is estimated to have contracted by V? million.
Skattningar antyder emellertid ett sysselsätt ningsfall i länderna exklusive de baltiska staterna på något över 6 miljoner mellan 1989 och 1995, ett fall på omkring 14%.81 de baltiska staterna uppskattas sysselsättningen ha minskat med en halv miljon.
In general, the largest fall occurred in the early years of transition (1989 to 1993). By 1994 or 1995,
I allmän het inträffade den största minskningen under över gångens tidiga år (1989 till 1993).
Map 47 GDP per head by region in Central and Eastern Europe, 1996
Karta 47 BNP per capita i regionerna (KKP) i Central- och Östeuropa, 1996
BG.CZ. R0: 1995 Regional figures are approximate
BG.CZ, RO: 1995 De regionala uppgifterna är ungefärliga och provisoriska
Source: Eurostat o
50-75 > 75 Inga uppgifter Källa: Eurostat
4 Enlargement employment had stabilised with some countries even registering a small rise.
Del 4 Utvidgning högre nivå än om långtgående reformer hade ge nomförts.
Employment of women has been more stable than that of men.
Kvinnornas sysselsättning har varit stabilare än män nens.
Except for the Czech Republic, employ ment rates of women have contracted less than those of men, which is not loo surprising given the sectoral distribution of the fall in employment, which occurred primarily in industry, traditionally a male-dominated sector, while services, in which a disproportionate number of jobs are performed by women, expanded.
Med undantag för i Tjeckiska republiken har kvinnornas sysselsättningsgrad minskat mindre än männens, vilket inte är så förvånande mot bakgrund av sysselsättningsnedgångens sektorsfördelning; nedgången ägde framför allt rum i industrin, traditionellt en mansdominerad sektor, medan tjänstesektorn, i vilken ett oproportionerligt antal jobb utförs av kvinnor, expanderade.
The change in employment in the Baltic States over the period is difficult to assess because of the lack of reliable data.
Sysselsättningsförändringen i de baltiska staterna under perioden är svår att fastställa på grund av bristen på tillförlitliga data.
The reduction in employment, however, is generally believed to have been smaller since the main reforms were introduced later than in the other countries.
Sysselsättningsminskningen tros emellertid allmänt ha varit mindre eftersom reformerna introducerades senare än i de andra länderna.
Lithuania, for example, had legal limitations on lay-offs until the end of 1992, and employers relied on unpaid leave and shorter working hours to cut labour inputs.
Litauen hade exempelvis lagliga begränsningar på avskedanden fram till slutet av år 1992 och arbetsgivarna var hänvisade till obetald ledighet och kortare arbetstider för att minska arbetsinsatsen.
At the same time, the recorded figures, including those based on labour force surveys, understate the true level of employment (just as the GDP figures un derstate the actual level of output and income) be cause of the significant numbers working in the informal, or black economy.
Samtidigt underskattar dessa siffror, inklusive dem som baseras på arbetskraftsundersökningar, den sanna sysselsättningsnivån (precis som BNP-siffrorna underskattar den faktiska produktionen och inkomsterna) på grund av det stora antal människor som arbetar i den informella, eller svarta ekonomin.