natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This indicator does reflect a better quality of life as owner-occupied houses are usually not mortgaged.
Denna indikator återspeglar däremot bättre livskvalitet eftersom de egenägda bostäderna ofta inte är belånade.
Dwellings without a bath do reflect substandard living conditions, and the figure is very much higher the smaller city.
Bostäder utan badrum återspeglar undermåliga livsvillkor och detta är betydligt vanligare i små städer.
In this respect, quality of life is better in larger cities in Greece.
I detta hänseende är livskvaliteten bättre i stora städer i Grekland.
Though education levels do not reflect income categories, we could argue that there is a very sizeable middle class in Greek cities rather than a pyramid or a pear-shaped structure like the one posited for global cities (Sassen 1991).
-51 det finns en stor medelklass i grekiska städer snarare än en pyramid eller en päronformad struktur som den som antas gälla för världsstäder (Sassen 1991).
This indicator corroborates results of an earlier investigation, showing the pauperisation of the Athens large middle class, or homogenisation downward (Leontidou 1996b).
Denna indikator bekräftar de resultat som uppnåtts i en tidigare undersökning och som visade att Atens stora medelklass håller på att bli fattigare, eller att det sker en utjämning och försämring (Leontidou 1996b).
In all respects, a large middle class is thought to be conducive to social stability, as a buffer between the rich and the poor, and can thus be said to reflect a better quality of life.
I alla avseenden antas en stor medelklass skapa social stabilitet, som en buffert mellan fattiga och rika, och kan således sägas spegla bättre livskvalitet.
The rate of workers in the economy is lower in Greek medium-sized cities.
Andelen arbetstagare i näringslivet är lägre i grekiska mellanstora städer.
Exactly the reverse is true for the self-employed populations.
Precis det motsatta gäller för den del av befolkningen som är egenföretagare.
However, it is today the case that the latter category includes a large variety of people, from petty entrepreneurs with high incomes to informal-sector casual workers, and can therefore say little about the quality of life in cities.
I dag är det dock så att den senare kategorin omfattar ett stort antal olika sorters människor, alltifrån småföretagare med hög inkomst till tillfälliga arbetstagare i den informella sektorn, och därför inte kan säga så mycket om livskvaliteten i städerna.
16 - Indicators for Greek cities.
16 - Indikatorer för grekiska städer.
General data Population of urban agglomeration Population of Nomos (Prefecture) Internal disparities Unemployment rate % % of dwellings owners % of dwellings without, bath % of population > 10 years old with university degree % of population > 10 years old with no 3.08
% egenägda bostäder % bostäder utan badrum % av befolkningen > 10 år med 63,36 10,96 7,29
Sources: National Statistical Service of Greece (published and unpublished data, Census Data), National Tourism Organisation, and field work in Lesvos by the author.
% av befolkningen > 10 år utan utbildning % inkomsttagare (av den förvärvsarbetande befolkningen) % egenföretagare (av den förvärvsarbetande befolkningen) Källor: Greklands National Statistical Service (publicerade och opublicerade uppgifter, uppgifter från folkräkning), nationella organisationen för turism samt författarens fältstudier på Lesbos.
Note: 1991 except where otherwise stated: [2] for 1992. * Nomos (prefecture) where data for urban agglomeration is not available.
Anm.: 1991 där ej annat anges: [2] för 1992. Nomos (departement) där uppgifter för tätorten inte finns att tillgå.
For UK cities there are two considerations to make in respect to the data relating on internal disparities.
Vad gäller städerna i Storbritannien bör man ta hänsyn till två saker i samband med uppgifterna om inre skillnader.
First, we tried to capture gender issues by analysing the data by gender.
För det första försökte vi fånga skillnader mellan könen genom att analysera uppgifterna för de olika könen.
In this respect, the inequalities are confirmed in the categories of graduates and postgraduates with almost twice as many males as females.
Här bekräftas ojämlikheten mellan könen i fråga om akademisk examen och forskarutbildning, med nästan dubbelt så många män som kvinnor.
Only the category "with qualification" which includes teachers and nurses see a predominance of females over males.
Endast i kategorin "med yrkesutbildning", som inbegriper lärare och sjuksköterskor, finner man fler kvinnor än män.
Second, Sheffield appeared at the time of the 1991 Census to be significantly ahead of both Birmingham and Nottingham in relation to the level of available skills.
För det andra visade sig Sheffield vid tiden för 1991 års folkräkning ligga långt före både Birmingham och Nottingham vad gäller den befintliga kompetensnivån.
How far this is still the case remains to be demonstrated with more up-to-date data.
I vilken utsträckning detta fortfarande stämmer behövs mer aktuella uppgifter för att visa.
No data could be found on residents with no education.
Det fanns inga uppgifter om invånare som saknade utbildning.
% females with degree
% män m. fors­ karutb.
% male with degree
% kvinnor med yrkes­utbildning
% females with qualifications
% män med yrkes­utbildning
Birmingham Sheffield Nottingham Source: Census 1991
Birmingham 1,32 Sheffield 1,80 Nottingham 1,35 Källa: 1991 års folkräkning
18 - Workforce.
18­Arbetskraft.
Ratio/1000 inh
Kvinnliga chefer
Unskilled occupations: Total Ratio/1000 inh. employed females
Förhåll./1000 inv. 2,92 8,97 4,29
Managers/ unskilled
Chefer/män utan yrkesutbildning
Managers/unskilled females
Chefer/kvinnor utan yrkesutbildning
Source: 1991 Census
Källa: 1991 års folkräkning
Two main features can been seen from the table above.
Av ovanstående tabell kan man utläsa två viktiga saker.
Firstly, the gender gap is particularly strong in the managerial category with a ratio of approximately 2:1 for males, while there is balance or female dominance among the unskilled workers.
För det första är gapet mellan könen särskilt stort i chefskategorin, med ett ungefärligt förhållande på 2:1 för männen, medan det råder jämvikt eller kvinnlig dominans bland arbetstagarna utan yrkesutbildning.
This confirms the urgency of taking steps to address these imbalances particularly in the managerial positions.
Detta bekräftar hur viktigt det är att vidta åtgärder för att motverka dessa ojämlikheter, i synnerhet vad gäller chefsposterna.
Secondly, the comparison among the cities suggests that Sheffield had in 1991 almost 4 times as many managers as Birmingham and twice as many as Nottingham in relation to its population size.
För det andra antyds genom jämförelsen städerna emellan att Sheffield under 1991 hade nästan fyra gånger fler chefer än Birmingham och dubbelt så många som Nottingham i förhållande till befolkningsstorlek.
While this maybe seen as a positive feature for Sheffield, the ratio between managers and unskilled workers indicates the extent of social differences in the city, particularly among men.
Samtidigt som detta kan ses som ett positivt drag för Sheffield, antyder förhållandet mellan chefer och arbetstagare utan yrkesutbildning att det finns stora sociala skillnader i staden, i synnerhet bland män.
Hence this indicator can be seen as quite effective in exposing the gender and social class differences in the cities under study.
Denna indikator kan alltså ses som relativt effektiv när det gäller att avslöja de skillnader som finns mellan kön och olika samhällsklasser i de undersökta städerna.
An important issue in relation to internal disparities, relates to their concentration and dispersion over space.
En viktig fråga när det gäller inre skillnader är hur dessa är koncentrerade respektive spridda över ett geografiskt område.
As argued in Section 2.2.3, GIS and the diffusion of spatial databases, make it possible to bring data coming from different organisations together in a way that was not possible until very recently.
Såsom framgår av avsnitt 2.2.3, gör GIS och spridningen av geografiska databaser det möjligt att sammanföra olika uppgifter som kommer från olika organisationer på ett sätt som fram till nyligen inte var möjligt.
Whilst requiring careful consideration and clear policies to ensure that issues of privacy and confidentiality are not breached, these developments in geographic information can clearly benefit local governance and service delivery by exposing the areas in greatest needs and permitting the concentration of policies and resources in these areas.
Samtidigt som det krävs försiktighetsåtgärder och tydliga riktlinjer för att skydda mot intrång i privatlivet och förhindra brott mot sekretess, kan denna utveckling kring geografisk information vara till stor nytta för lokala myndigheter och tillhandahållandet av tjänster genom att framhålla de områden som är i störst behov av hjälp och därmed koncentrera politiken och resurserna till dessa områden.
Map 1: Most Deprived Areas in Sheffield 1981, (Townsend Deprivation Scores, Top Quartile)
Som exempel visas i kartorna 1 och 2 de förändringar i materiell marginalisering i Sheffield mellan 1981 och 1991 för vart och ett av stadens 1 000 "Enumeration Districts" (dvs. folkräkningsområden med en genomsnittlig befolkning på 400-500 människor).
Map 2: Most Deprived Areas in Sheffield 1991, (Townsend Deprivation Scores, Top Quartile)
Vad kartorna visar är att även om den relativa marginaliseringen minskade i Sheffield mellan 1981 och 1991, har det koncentrerats geografiskt till huvudsakligen två områden, ett norr och ett söder om stadskärnan.
In Table 19 the statistical data of two indicators for the cities in Germany and Italy are compiled.
I tabell 19 sammanställs de statistiska uppgifterna för två indikatorer för de tyska och italienska städerna.
The function of the indicators is to give a statement concerning the attractiveness of these cities.
Indikatorernas funktion är att ge en antydan om städemas dragningskraft.
The first indicator is the number of holiday residences related to the total number of dwellings of the city.
Den första indikatorn är antalet fritidsbostäder i förhållande till det totala antalet bostäder i staden.
A high percentage of holiday residences indicates also a high degree of attractiveness of the city as a holiday destination.
En hög andel fritidsbostäder visar på en hög dragningskraft för staden som destination för semesterfirandet.
As the second indicator the share of urban open-space areas has been selected.
Den andra indikatorn är andelen friluftsområden i staden.
21.83 m2 Dala between 1987 and 1994
Uppgifter mellan 1987 och 1994
For both indicators there are considerable differences between the cities of the two countries.
För båda indikatorerna finner man avsevärda skillnader mellan de båda ländemas städer.
On this occasion, the comparability of the indicators has to be commented on in a few brief words.
I detta sammanhang bör indikatorernas jämförbarhet kortfattat kommenteras.
Differences in survey design and in the definition of indicators have a strong influence on the values.
Skillnader i hur studien utformats och i hur indikatorerna definierats påverkar värdena.
For this reason, in many cases a comparative interpretation is possible only to a restricted extent.
Därför kan man i många fall endast i begränsad utsträckning göra en jämförelse.
Urban Recreation Areas.
Storstädernas rekreationsområden.
Some of the differences result from the national survey programmes.
Vissa skillnader härrör från de nationella kartläggningsprogrammen.
This applies in particular to all area details.
Detta gäller särskilt samtliga detaljer kring områdena.
In Italy for instance there exists no area survey that corresponds to those carried out in Germany in 1989 and 1993.
I Italien finns till exempel ingen områdesanalys som motsvarar dem som gjordes i Tyskland 1989 och 1993.
Therefore it is very difficult to define indicators relating to parts of the municipal areas such as the density of population which is calculated from inhabitants and built-up area.
Av denna anledning är det mycket svårt att definiera indikatorer som har att göra med delar av stadsområden som till exempel befolkningstäthet som beräknas utifrån befolkning och tätbebyggelse.
For this reason, a high degree of input is required to define this type of indicators in a country without any standardised area survey.
Därför krävs en mängd indata för att definiera denna typ av indikatorer i ett land utan någon standardiserad kartläggning av området.
One of the few available parameters concerning urban land development is the "recreation area" which is part of an environmental database (Legambiente 1994).
En av de få parametrar som finns tillgängliga när det gäller storstädemas utveckling är "rekreationsområden" som är en del av miljödatabasen (Legambiente 1994).
However, the accurate definition of this tenn is missing and the survey method is not documented.
Någon exakt definition av denna term finns dock inte att tillgå och undersökningsmetoden är inte dokumenterad.
Due to these circumstances this indicator in its absolute definition can not be compared to the according indicator in Germany.
På grund av dessa omständigheter kan denna indikator i sin absoluta definition inte jämföras med motsvarande indikator i Tyskland.
It is however, possible to look at the data within the individual countries.
Det är dock möjligt att betrakta dessa data inom de enskilda länderna.
In Italy the cities of the so-called Third Italy have the highest values Ferrara with 41 m2per inhabitant at the top.
I Italien har städerna i det så kallade "tredje Italien" de högsta värdena och Ferrara med 41 m2 per invånare ligger i täten.
In Germany above all the industrial cities with many open-space areas achieve high values.
Framför allt i Tyskland uppnår industristäderna med många friluftsområden höga värden.
The first two places are taken by Ingolstadt and Wolfsburg, two strongholds of the motor industry.
De första två platserna innehas av Ingolstadt och Wolfsburg, motorindustrins två högsäten.
Holiday Residences.
Fritidsbostäder.
The share of holiday residences related to the total number of dwellings yields particularly interesting results indicating the degree of attractiveness of the city.
Andelen fritidsbostäder i förhållande till det sammanlagda antalet bostäder ger särskilt intressanta resultat, då de ger en antydan om stadens dragningskraft.
Basically two components lead to a high percentage of holiday residences: on the one hand the attractiveness of the city with its cultural events and entertainment and on the other hand the scenic charm of the surroundings.
Det finns i synnerhet två beståndsdelar som skapar en hög andel fritidsbostäder, dels är det dragningskraften hos staden med dess kulturella evenemang och underhållning, dels den vackra miljön i omgivningarna.
It can be assumed that in most cases several factors are involved,
Man kan anta att flera faktorer i de flesta fall är inblandade.
100 200 300 400 500 600 Performances in theaters per 100,000 inhabitans/year
100 200 300 400 500 Teaterföreställningar per 100 000 invånare/år
In Germany the share of holiday residences is lower than in Italy.
I Tyskland är andelen fritidsbostäder lägre än i Italien.
The analysis proves that a high rate of holiday residences can be found in cities with a very good supply structure in the cultural and entertainment sectors.
Analysen visar alt en större andel fritidsbostäder återfinns i städer med mycket stort utbud i fråga om kultur och underhållning.
These include in particular the traditional university towns like Heidelberg, Freiburg and Regensburg.
Det gäller i synnerhet traditionella universitetsstäder som Heidelberg, Freiburg och Regensburg.
In Germany the first places are taken by Lübeck and Munich.
I Tyskland innehas de främsta placeringarna av Lübeck och München.
All cities in Germany with a high share of holiday residences show similar features.
Alla städer i Tyskland med en hög andel fritidsbostäder uppvisar liknande drag.
They provide many jobs in the service sector, above-average supply in view of cultural events and entertainment, historic town centres and in most cases an attractive scenery around (Fig. 4).
Där finns många arbetstillfällen inom tjänstesektorn, ett utbud av kulturella evenemang och underhållning som ligger över genomsnittet, historiska stadskärnor och i de flesta fall vackra omgivningar (flg. 4).
The majority of the cities with good values are situated in the South of Germany.
De flesta städer med bra värden ligger i södra Tyskland.
5 - Distribution of the Italian cities with more than inhabitants by holiday residences (1991).
5 ­ Italienska städer med över 100 000 invånare fördelade på fritidsbostäder (1991).
Dw ellings for holidays per 1000 dw ellings
Fritidsbostäder per 1000 bostäder
Mean = 26.7
Medelvärde = 26.7
0 Cities by rank
Flangordnade städer
The share of holiday residences in Italy is clearly higher than in Germany, nearly 27 per 1,000 dwellings on an average.
Andelen fritidsbostäder i Italien är betydligt högre än i Tyskland, med närmare 27 per 1 000 bostäder i genomsnitt.
The statistical distribution (Fig.
Den statistiska fördelningen (fig.
5) is characterised by a broad range whereas the three cities with the highest values are statistical outliers and can be identified as attractive holiday resorts due their outstanding position.
5) kännetecknas av en betydande spännvidd medan de tre städerna med de högsta värdena är statistiska undantag och kan beskrivas som attraktiva semesterorter tack vare deras framträdande placering.
In Italy the places with high values are all situated by the sea.
I Italien ligger alla de platser som fått höga värden vid havet.
The first places are taken by the three cities Siracusa, Lecce and Ravenna where almost 23% of all dwellings are used for holiday purposes.
De tre första placeringarna innehas av städerna Syracusa, Lecce och Ravenna där närmare 23 % av alla bostäder används för fritidsändamål.
Nights in hotels.
Gästnätter.
The number of overnight stays related to the number of inhabitants is an indicator for the attractiveness of cities.
Antalet övernattningar i förhållande till antalet invånare är även en indikator på städemas dragningskraft.
Between the three selected German cities the indicators vary to a considerable extent.
Bland de tre utvalda tyska städerna varierar indikatorerna avsevärt.
Hamburg, an attractive destination for tourists as well as for business travellers, ranks at the top in this respect.
Hamburg, ett attraktivt mål såväl för turister som för affärsresande hamnar här i toppen.
In Duisburg this indicator is notably lower due to the city being of little interest to tourists, whereas for Dessau it is relatively high.
I Duisburg är denna indikator betydligt lägre beroende på att staden inte är av något större intresse för turister medan den för Dessau är relativt hög.
20 - Indicators of attractiveness for the selected German cities.
20 - Indikatorer på de utvalda tyska städernas dragningskraft.
Indicator nights in hotels per 100,000 inh./year
Indikator gästnätter på hotell per 100 000 inv./år
It must be noted that for the UK cities, no data are available at city level referring to the number of nights in hotel.
Noteras bör att för städerna i Storbritannien finns inga uppgifter om antal gästnätter på hotell för de enskilda städerna.
Only regional data for external visitors can be used.
Endast regionala uppgifter för besökare utifrån kan användas.
Migration flow, despite indicators of attractiveness, have been already presented in section 3.2.1. in relation to the socioeconomic development of the cities.
Migrationsflöden har, trots indikatorer på dragningskraft, redan lagts fram i avsnitt 3.2.1. i samband med städemas socioekonomiska utveckling.
In this case, only UK data has been analysed as an example for the purpose of the study.
I detta avseende har endast uppgifter för Storbritannien analyserats som exempel för studien.
Table 21 indicates the number of students in higher education in the three cities including both university students and those in the colleges of higher education.
I tabell 21 visas antalet universitets- och högskolestuderande i de tre städerna.
As shown, Nottingham has a particularly high student rate when measured per 1000 inhabitants, indicating the key role that higher education plays in the city.
Som framgår av tabellen har Nottingham ett synnerligen högt antal studenter per 1 000 invånare, vilket visar hur viktig universitets- och högskoleutbildning är för en stad.
21 - Students in Higher Education, 1998.
21 - Antalet universitets- och högskolestuderande, 1998.
Population 1991 Students in Higher Education (source: UCAS 1998) Students/1000 pop
(källa: UCAS 1998) Studenter/1 000 inv.
Access and Use of ICT.
Tillgång till och bruk av informations- och kommunikationsteknik.
Whilst data on the number of mobile phones subscribers in each of the cities is still being investigated as a feasible indicator, table 22 gives the number of hardware and software computer stores and services in each city.
Medan uppgifter om antalet mobiltelefonabonnenter i varje stad håller på att undersökas som en möjlig indikator, visar tabell 22 antalet databutiker som säljer hård- och mjukvara.
The source of this data is the on-line Thompson Directory (an equivalent to the Yellow Pages).
Källan till dessa uppgifter är Thompson Directory på Internet (en motsvarighet till Gula sidorna).
Whilst not every country may have this facility on line, and there are limitations on the accuracy of the data provided by the Yellow Pages (i.e. entry in the Yellow Pages is voluntary, and therefore not every service is included), there is little doubt that this data source is very rich and up to date, and available in paper or electronic format in most countries.
Trots att inte alla länder har tillgång till denna service på nätet, och att noggrannheten av uppgifterna i Gula sidorna är begränsad (eftersom det är frivilligt att stå i Gula sidorna är inte alla verksamheter medräknade), råder det inga tvivel om att denna källa till information är mycket rik och aktuell. Den är dessutom tillgänglig antingen i pappersutgåva eller i elektronisk version i de flesta länder.
Hence, it promises valuable information for the purpose of this study.
Den är alltså en källa till värdefull information för denna studie.
22 - Number of Hardware and Software Stores, 1998.
22 - Antal hård- och mjukvarubutiker 1998.
Again, it's worth noting the much higher rate of stores/10,000 population in Nottingham compared to the other two casestudies.
Än en gång kan man peka på Nottinghams höga antal databutiker per 1 000 invånare, jämfört med de andra två städerna.
This may be partly related to the higher number of students, but may also be a signal of a more vibrant ICT-based economy.
Detta kan delvis bero på det höga antalet studenter, men kan också vara ert tecken på en mer pulserande ekonomi som är baserad på informations- och kommunikationsteknik
Whilst mapping of Internet flows is improving (see http://www.geog.ucl.ac.uk/casa/martin/atlas/geographic.html), it is largely an exercise in mapping the location of existing Internet providers, which is of limited use at for studies at the urban level.
Även om kartläggningen av Internetanvändningen ständigt förbättras (se http://www.geog.ucl.ac.uk/casa/martin/atlas/geographic.html) rör det sig till stor del om att kartlägga var Internetleverantörerna är lokaliserade, vilket bara kan användas till viss del för studier på storstadsnivå.
Therefore, as a proxy of the use and innovation potential of the three cities, their presence on the World Wide Web was measured using a range of search engines.
Som ett mått på bruk och innovationspotential i de tre städerna mätte man därför antalet förekomster på World Wide Web genom att använda en rad sökmotorer.
Altavista, Excite, and Infoseek are three search engines that will try and match one or more words to the content of the Web sites they have indexed.
Altavista, Excite och Infoseek är tre sökmotorer som försöker para ihop ett eller flera ord med innehållet i de registrerade adresserna.