natgillin/translations-raw huggingface dataset:
HAVING REGARD TO the Commission's decision, under Article 3 of the Protocol on Social Policy annexed to the Treaty establishing the European Communities to ask the social partners to what extent they wished to address the issue of parttime work/atypical work,
Kommissionens beslut om att, enligt protokollen om social- och arbetsmarknadspolitiken (artikel 3), tillfråga arbetsmarknadens parter om huruvida de vill förhandla i frågan om deltidsarbete/atypiska anställningsvillkor.
HAVING REGARD TO the tripartite framework agreement on parttime work concluded on 6 June 1997 by UNICE, the CEEP and the ETUC,
UNICE:s, CEEP:s och EFS:s ramavtal av den 6 juni 1997 om deltid.
HAVING REGARD TO the Commission's proposal of 27 July 1997 (COM(97) 392 final to upgrade the tripartite agreement into an EU directive,
Kommissionens förslag av den 23 juli 1997 (dok. KOM(97) 392 slutlig) att göra UNICE:s, CEEP:s och EFS:s avtal till europeiskt gemenskapsdirektiv.
HAVING REGARD TO the Presidency's conclusions at the Amsterdam Summit held on 16/17 June 1997,
Ordförandeskapets slutsatser i Amsterdam den 16 - 17 juni 1997.
HAVING REGARD TO its decision of 26 November 1997, under Article 198C, fourth paragraph, of the Treaty establishing the European Community to issue an opinion on this matter and to instruct Commission 8: Economic and Social Cohesion, Social and Labour Market Questions to draw up that opinion,
ReK:s beslut av den 26 november 1997 att i enlighet med artikel 198c fjärde stycket i EG-fördraget avge ett yttrande i denna fråga och att ge utskott 8 "Ekonomisk och social sammanhållning, sociala och arbetsmarknadspolitiska frågor" i uppdrag att utarbeta yttrandet.
HAVING REGARD TO the draft opinion (CdR 398/97) adopted by Commission 8 on 27 November 1997 (rapporteurs: Ms U. OUander and Mr S. Andersen), adopted the following opinion at its plenary session on 12-13 March 1998 (meeting of 12 March).
Det utkast till yttrande (dok. CdR 389/97) som utskott 8 antog den 27 november 1997 (föredragande: Ulla Olander och Søren Andersen).
The agreement on parttime work sprang from the Commission proposal of 16 August 1990, which was inter alia incorporated in the Commission Action Programme for implementing the Community Charter of the Fundamental Social Rights of Workers.
Avtalen om deltid utgår från kommissionens förslag av den 16 augusti 1990, som bl a också omfattade kommissionens handlingsprogram för uppföljning av gemenskapens stadga om arbetstagarnas grundläggande sociala rättigheter.
The original proposal contained: (i) a draft directive on working conditions related to certain terms of employment, (ii) a draft directive, which was subsequently adopted, on measures to improve industrial health and safety for part-timers and (iii) a proposal on competition distortions linked to certain conditions of employment.
Det ursprungliga förslaget innehöll tre förslag till direktiv, ett om arbetsvillkor i samband med vissa anställningsförhållanden, ett förslag, som antogs, om förbättringar för tillfälligt anställdas säkerhet och hälsa samt ett förslag om snedvridning av konkurrensen i samband med vissa anställningsförhållanden. förhållanden.
The draft was not adopted. The subsequent German Presidency reworked the Belgian draft and tabled a new compromise proposal, which was not adopted either.
ordförandeskapet som tog vid arbetade vidare på det belgiska förslaget och förde fram nya kompromissförslag, som inte heller antogs.
No real progress was achieved until the Commission consulted the European-level social partners (CEEP, UNICE and ETUC) under Article 3 of the Protocol on Social Policy annexed to the Treaty establishing the European Communities.
Först då kommissionen tillfrågade arbetsmarknadens parter på europeisk nivå, CEEP, UNICE och EFS, enligt protokollen om social- och arbetsmarknadspolitiken (artikel 3), skedde några verkliga framsteg på området.
The social partners addressed the issue and reopened negotiations within the nine-month deadline stipulated in Article 3(4) of the Protocol.
Arbetsmarknadens parter tog på sig uppgiften att inleda förhandlingar med den tidsfrist på nio månader som fördraget fastslår i protokollen (artikel 3.4).
How the negotiations were pursued
Förhandlingarnas genomförande
Given the substantial economic interests involved in negotiations on working conditions for part-timers, the social partners were, not surprisingly, unable to conclude their work within the nine-month deadline.
Eftersom det är avsevärda ekonomiska intressen förbundna med förhandlingarna om villkoren för deltidsarbete, är det inte överraskande att parterna inte blev färdiga före tidsfristens utgång.
The partners therefore requested a further extension which was granted by the
Parterna begärde därför utsträckt tid, vilket beviljades av kommissionen.
In mid-April 1997, the partners reached a consensus and the agreement was signed on 6 June 1997, after it had been endorsed by the competent bodies in the three organizations.
I mitten av april 1997 lyckades parterna enas och avtalen skrevs under den 6 juni 1997, efter att ha godkänts av behöriga organ i de tre organisationerna.
The agreement is designed: a) to pave the way for abolishing discrimination against parttime workers and b) to improve the quality of parttime work.
Avtalens syfte är att motarbeta diskriminering på grund av deltidsarbete och förbättra kvalitén på deltidsarbete.
It also seeks to facilitate the expansion of voluntary parttime working and to encourage flexitime in keeping with the needs of both employers and workers.
Dessutom syftar avtalen till att underlätta utvecklingen av deltidsarbete på frivillig basis och främja en flexibel anpassning av arbetstiderna som tar hänsyn till både arbetsgivarnas och arbetstagarnas behov.
The Agreement's scope
Ramavtalens omfattning
The agreement applies to parttime workers as defined under national practice.
Avtalen gäller deltidsanställda enligt nationell praxis.
The Agreement's content
Ramavtalens innehåll
Non-discrimination and genuine possibilities for parttime work are the main planks of the agreement.
Huvudinnehållet är principen om icke-diskriminering och principen om konkreta möjligheter till deltidsanställning.
The agreement thus makes a significant contribution to improving the position of women on the labour market.
För oerhört många kvinnor utgör deltidsarbete en möjlighet att komma ut på arbetsmarknaden.
It constitutes a step towards equality of opportunity by making parttime work a real possibility for an extremely high number of women wishing to enter the labour market.
Eftersom avtalen är ramavtal är det viktigt att det på lokal nivå görs en anpassning till de faktiska förhållandena på arbetsmarknaden lokalt och regionalt.
Summary and conclusions
Sammanfattning och slutsats
This second European agreement between European-level social partners contributes significantly to improving efficiency on the labour market.
Med detta andra europeiska avtal mellan arbetsmarknadens parter på europanivå har man gjort en fin insats för att främja effektiviseringen av den europeiska arbetsmarknaden. Avtalen ger uttryck för en god jämvikt mellan arbetsgivar- och löntagarintressen.
It reflects the delicate balance between the interests of employers and workers, a balance which we must be careful not to destroy.
Denna jämvikt måste man se till att inte förstöra.
Despite our sympathy with calls from some quarters for improvements for parttime workers, e.g. in the area of pensions, we must respect the agreement as it stands if we wish to continue developing the labour market on the basis of agreements.
Även om man kan ha förståelse för vissa krav på förbättringar för deltidsanställda, t ex på pensionsområdet, så bör avtalet i dess nuvarande form respekteras, om vi skall fortsätta att avtalsvägen utveckla arbetsmarknaden.
The European labour market differs considerably from its American and Japanese counterparts.
Den europeiska arbetsmarknaden skiljer sig väsentligt från den amerikanska och japanska.
But the demand for efficiency and productivity is echoed throughout all labour markets in a globalized world economy.
Men kraven på effektivitet och prestationer är desamma som på arbetsmarknaderna överallt i vår globaliserade värld.
The European labour market can develop positively and effectively on the basis of agreements.
Den europeiska arbetsmarknaden kan utvecklas positivt och effektivt genom att man sluter avtal.
The outline agreement must therefore be welcomed as a constructive contribution to local and regional expansion.
Det är därför viktigt att man välkomnar detta ramavtal som ett konstruktivt bidrag till lokal och regional utveckling.
The municipal, local and regional authorities are all substantial players on the European labour market, since they employ a large proportion of parttime workers.
Landsting, kommuner och regioner är alla betydelsefulla, stora arbetsgivare på den europeiska arbetsmarknaden.
It is therefore decisive, but also extremely positive, that the agreement is a framework agreement.
En mycket stor andel av de deltidsanställda är anställda i landsting, kommuner och regioner.
The agreement gives the regional, local and municipal authorities the opportunity to make their labour markets more efficient and to make adjustments designed to boost employment.
Regioner, landsting och kommuner får i och med detta avtal möjlighet att effektivisera och anpassa sina arbetsmarknader i syfte att främja ökad sysselsättning.
Stability of employment is contingent on an efficient economy capable of maintaining and expanding the number of jobs.
Medarbetarna kan bara garanteras trygghet genom en effektiv ekonomi som kan bevara och öka antalet arbetstillfällen.
An effective economy needs to be tuned to regional and local conditions and any financial costs should be dealt with in the normal manner, in the individual Member States.
Och en effektiv ekonomi kräver en anpassning till lokala och regionala förhållanden, samt att eventuella ekonomiska belastningar skall behandlas på sedvanligt vis i de olika medlemsländerna.
The new framework agreement on parttime work is an important step in this direction.
Det nya ramavtalet om deltid bidrar betydligt till detta.
The Committee of the Regions therefore endorses it.
Regionkommittén välkomnar därför det nya ramavtalet om deltidsanställning.
Opinion on Environment policy in cities and towns
Yttrande om Miljöpolitik i städer och kommuner
OPINION of the Committee of the Regions of 12 March 1998 on Environment policy in cities and towns
YTTRANDE från Regionkommittén av den 12 mars 1998 om "Miljöpolitik i städer och kommuner"
HAVING REGARD TO its Bureau's decision of 11 June 1997, to draw up, under the fourth paragraph of Article 198c of the Treaty establishing the European Community, an opinion on Environment policy in cities and towns and to instruct Commission 4 for Urban Policies to prepare the Committee's work on the subject,
Presidiets beslut av den 11 juni 1997 art i enlighet med artikel 198c fjärde stycket i EG-fördraget utarbeta ett yttrande om "Miljöpolitik i städer och kommuner" och att ge utskott 4 "Stadspolitik" i uppdrag att bereda ärendet.
HAVING REGARD TO the Conclusions of the Council of 3 March 1997 on the European Union's negotiating proposals for the UN Climate Conference being held in Kyoto, Japan, in December 1997,
Rådets slutsatser av den 3 mars 1997 om Europeiska unionens förhandlingsförslag inför FN-konferensen om klimatet i Kyoto, Japan, i december 1997.
HAVING REGARD TO the Fourth and Fifth Environmental Action Programmes (1987-1997),
Det fjärde och femte åtgärdsprogrammet för miljön (1987 - 1997).
HAVING REGARD TO the Green Paper on the urban environment ( 1990),
Grönboken om stadsmiljö (1990).
HAVING REGARD TO the expert group on the urban environment's final report on European Sustainable Cities,
Slutrapporten från expertgruppen för stadsmiljö: "Hållbara städer i Europa".
HAVING REGARD TO the Charter of European cities and towns on the road to sustainability, adopted at the first European conference on sustainable cities and towns (Aalborg Charter),
Deklarationen om europeiska städer för en hållbar stadsutveckling, godkänd av deltagarna i den första europeiska konferensen om en hållbar stadsutveckling i Aalborg i maj 1994.
HAVING REGARD TO the second European sustainable cities and towns conference held in Lisbon in October 1996,
Den andra europeiska konferensen om hållbara städer i Lissabon i oktober 1996.
HAVING REGARD TO the Commission report on implementation of the European Community programme of policy and action in relation to the environment and sustainable development - Towards Sustainability of 10.1.1996 -COM(95) 624 final,
Kommissionens rapport om genomförandet av den Europeiska gemenskapens program för riktlinjer och åtgärder i samband med miljö och hållbar utveckling - "Mot en hållbar utveckling", av den 10 januari 1996, dok. KOM(95) 624 slutlig.
HAVING REGARD TO the European Commission European Sustainable Cities Report by the expert group on Urban Environment, Brussels, 1996,
Kommissionens "Hållbara städer". Rapport från expertgruppen om stadsmiljö, Bryssel, 1996.
1.2 The European Union's Fourth Environmental Action Programme (1987-1992) included a general consideration of cities and towns, which was followed up in the 1990 Green Paper on the urban environment, leading in turn to the setting-up of an expert group on the urban environment.
1.2 Redan i Europeiska unionens fjärde åtgärdsprogram för miljön framfördes allmänna tankar om städerna. Dessa tankar kom sedan till uttryck i grönboken om stadsmiljön (1990), och ledde senare till att en expertgrupp för stadsmiljö bildades.
In 1994 the European Commission set up a consultative forum on the environment, with a view to facilitating consultation of the various players involved in environment policy.
Dessutom inrättade kommissionen år 1994 ett rådgivande miljöforum för att lättare kunna ta del av olika miljöpolitiska aktörers åsikter.
The sustainable cities project was launched in 1993 by the European Commission's DG XI. It sought to draw up institutional and operational proposals for sustainable urban development, to exchange experiences and to disseminate good practice.
Projektet "Hållbara städer", som startades 1993 av kommissionen (GD XI) hade till uppgift att utarbeta institutionella och praktiska förslag för städers och tätorters hållbarhet, för erfarenhetsutbyte mellan dem och för att sprida information om goda exempel.
The final report offers recommendations to the EU, national, regional and local institutions for facilitating the implementation of the accompanying programme. These recommendations identify cities as a springboard for environment policy.
De rekommendationer som riktas till institutioner på gemenskapsnivå och på nationell, regional och lokal nivå om genomförandet av programmet i slutrapporten utgår ifrån att det är i städerna och kommunerna som det måste börja genomföras.
1.3 In its final report on the European sustainable cities project the European Commission identifies cities as a springboard for environment policy.
1.3 I slutrapporten om projektet "Hållbara städer" betraktar kommissionen kommunerna och regionerna som viktiga utgångspunkter när miljöpolitiken skall genomföras.
The report emphasizes that the urban environment is a cross-sectoral issue for which the main responsibility lies with the local and regional authorities.
Rapporten betonar särskilt att miljöskyddet är ett övergripande tema som främst är en uppgift för lokala och regionala myndigheter.
1.4 The report concludes that the European Union should pay greater attention to the importance of cities and towns in the context of environment policy.
1.4 Rapporten konstaterar att EU vill ägna städernas och kommunernas betydelse en större uppmärksamhet inom ramen för miljöpolitiken.
The aim should therefore be to optimize existing EU measures in the light of the complexity of urban problems.
Målet måste därför vara att utnyttja unionens existerande åtgärder optimalt med hänsyn till att städernas problem är så komplicerade.
12, 22 and 30
12, 22 och 30.
2.1 In June 1992 170 states, meeting in Rio de Janeiro, adopted an action programme on environment and development for the 21st century, AGENDA 21.
- 3 - utmynna i en hållbar och miljövänlig utveckling som skall göra det möjligt även för kommande generationer att leva på planeten.
2.2 Europe's cities and towns too have an important part to play on the road to sustainable development because through them action can be taken at local level in accordance with the principle of thinking globally and acting locally; the measures taken at local level will together make up a mosaic of worldwide sustainable and environmentally sound development.
2.2 På vägen mot en sådan hållbar utveckling har också Europas städer och kommuner en viktig funktion eftersom de under mottot "Tänk globalt, handla lokalt" kan ta många små steg som kan leda till en världsomspännande, hållbar och miljövänlig utveckling.
The requirement to participate in local Agenda 21 or similar processes and to establish longterm local programmes of action aimed at sustainability is the subject of the Aalborg Charter which brings together almost 300 local authorities from 28 European countries with a total of more than 100 million European citizens.
Förpliktelsen att delta i lokala Agenda 21-processer eller liknande processer och att formulera lokala, långsiktiga handlingsprogram med en hållbar utveckling som mål ingår i Aalborgdeklarationen, som har skrivits under av nästan 300 kommuner som representerar mer än 100 miljoner medborgare i 28 länder i Europa.
The European campaign for sustainable cities and towns was launched at the end of the first European Conference on sustainable cities and towns held in Aalborg in May 1994.
De europeiska städemas kampanj för en hållbar stadsutveckling inleddes vid avslutningen av den första europeiska konferensen om en hållbar stadsutveckling i maj 1994 i Aalborg.
2.3 Some 20% of EU citizens live in major urban population centres of more than 250,000 inhabitants.
2.3 I EU bor cirka 20 % av invånarna i storstadsområden med mer än 250 000 invånare.
Another 20% live in medium-sized towns and 40% live in towns with a population of 10,000 to 50,000 (Commission Communication (COM(97) 197)).
Ytterligare 20 % bor i mellanstora städer, och 40 % bor i städer och kommuner med mellan 10 000 och 50 000 invånare (Kommissionens meddelande, KOM(97) 197).
It should not be forgotten however that about 20% of Europeans live in towns with fewer than 10,000 inhabitants.
Samtidigt får man inte glömma att cirka 20 % av Europas invånare bor i städer och kommuner med mindre än 10 000 invånare.
The aim should be to bring all the European Union's cities and towns equally into the ambit of local measures aimed at sustainable and environmentally sound development.
Sammantaget borde det vara en viktig uppgift att se till att samtliga städer och kommuner i EU omfattas av lokala åtgärder för en hållbar och miljövänlig utveckling.
Major cities and population centres have particular environmental problems and are, as a result, areas requiring optimum effort, in which problem-solving initiatives have been, and are being, developed as part of the democratic process.
De miljöproblem storstäder och storstadsområden har är särskilt stora och dessa är därför optimala områden där olika lösningar har utvecklats och utvecklas inom den demokratiska processens ram.
But the existing inter-relationship between major cities and urban population centres on the one hand, and rural areas on the other, should not be neglected, because, for example, poor public transport links between regions or localities with fewer than 10,000 inhabitants and major cities results in heavier use of private transport, which in turn has a negative impact on the environment of large cities.
Samtidigt skall man inte glömma bort den ömsesidiga påverkan som sker mellan storstadsområden eller större städer och landsbygden, eftersom t ex dåliga förbindelser mellan landsbygd eller kommuner med mindre än 10 000 invånare och storstäder leder till fler resor med egen bil vilket har en negativ inverkan på miljön även i storstadsområdet.
On the other hand there is the trend for urban dwellers to migrate to rural areas.
Det som utlöser detta kan t ex vara lägre boendekostnader eller "en miljö som upplevs som bättre", särskilt för barn.
Possible reasons for this are cheaper housing and an improved quality of life, especially for children.
En central fråga är den effekt som befolkningen och dess verksamhet har på stads- och landsbygdsmiljön samt på den naturliga miljön, vilket kan ses som ""fotspår" av mänsklig verksamhet och stadsliv".
Rural migrants often continue to work in cities or towns, however, leading inevitably to increased use of private transport (commuting).
2.4 För att förbättra miljösituationen har städer och kommuner redan gjort stora ansträngningar och också haft framgångar, men det finns ändå många problem.
Further problems are caused by the increased use of cars for leisure activities.
Dessutom berörs cirka 70 miljoner invånare i EU av "vintersmog", och cirka 80 % av invånarna drabbas minst en gång om året av en kraftigt förhöjd ozonhalt under sommaren ("sommarsmog").
A key issue is the impact of human population and its activities on the urban, rural and natural environment, which can be seen in terms of the "footprint" of human or urban activity.
Vid sidan av industrin och bostädemas värmepannor är det trafiken med egen bil i städerna som ger upphov till miljöföroreningar. Användningen av privatbilar har ökat snabbare än användningen av alla andra transportmedel och kommer sannolikt att
Many problems remain however.
fortsätta öka.
Apart from industry and domestic heating, the man culprit is increasingly urban passenger car traffic. The use of private cars has risen faster than that of all other forms of transport and can be expected to rise further.
Den ökande koncentrationen av bilar i tätorterna upphäver de positiva effekterna på miljön som man uppnått genom t ex katalysatorer.
Cities and towns face other environmental problems however, for example the disposal of refuse and waster water.
Städemas och kommunemas miljö har dessutom andra problem som t ex hanteringen av avfall och avloppsvatten.
Environmental awareness has however risen sharply in the cities and towns.
Samtidigt har emellertid miljömedvetandet vuxit mycket i städer och kommuner.
In many places sustainable and environmentally sound development is being encouraged, in line with AGENDA 21, contributing to a significant improvement in the environmental situation and living conditions in the cities and towns.
För att uppnå en hållbar och miljövänlig utveckling i enlighet med Agenda 21 inleder man nu på många håll en utveckling som skall bidra till en väsentlig förbättring av miljösituationen och livsbetingelserna i städer och kommuner.
Against this background, the European Parliament and the Committee of the Regions have called for the European Union to become more actively involved in urban development.
Mot den bakgrunden har Europaparlamentet och Regionkommittén också krävt ett aktivare handlande från EU när det gäller städemas utveckling.
At the UN conference on sustainable urban development (Habitat II) in Istanbul the European Union and its Member States stated that sustainable development of cities and towns was a common objective.
På FN-konferensen om städer (Habitat II) i Istanbul förklarade FN:s medlemsstater och Europeiska unionen att en hållbar utveckling i städer och kommuner är en gemensam uppgift.
Reducing greenhouse gas emissions has become a main plank of sustainable development at world level.
Minskade utsläpp av växthusgaser har blivit ett av de viktigaste målen för en hållbar internationell utveckling.
The scientific discoveries of leading climatologists suggest that rapid and effective action is needed.
Forskningsresultat från framstående klimatforskare visar att det krävs ett snabbt och effektivt handlande.
Climatologists belonging to the United Nations' Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC) predict global warming of between 1 and 3.5° C over the next 50 to 100 years.
Klimatforskare vid FN:s expertgrupp (Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC) förutsäger att jorden under de kommande 50 till 100 åren kommer att blir mellan 1 och 3,5 grader varmare.