natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Shannon Development Authority is an economic development agency in the west of the country that started in relation to the development of Shannon Airport, but with a wide brief to promote sustainable regional development in the entire region.
landet som inrättades i och med utvecklingen av Shannons flygplats, men med det vidare uppdraget att främja hållbar regional utveckling i hela regionen.
THE PRACTICE OF LOCAL DEMOCRACY
KOMMUNAL OCH REGIONAL DEMOKRATI I PRAKTIKEN
3.1 The Role of Policy Networks and Pressure Groups in Local Government
Rollen för politiska nätverk och lobbygrupper i den kommunala förvaltningen
These have tended to be less well-developed in Ireland compared to other European countries, possibly because of the weakness of the powers of Irish local authorities and the clientelistic nature of local politics.
Dessa organ har i regel varit mindre välutvecklade i Irland än i andra europeiska länder, kanske på grund av de kommunala myndighetemas begränsade makt i Irland och kommunalpolitikens passivt mottagande ("clientelistic") natur.
Mediation between the centre and the locality usually occurred through personal contacts with politicians who were present in both national and local politics.
Förbindelserna mellan centralmakten och kommunen har vanligtvis skötts genom personliga kontakter av politiker som är verksamma både inom riks- och kommunalpolitiken.
Furthermore, the communitydevelopment sector (outlined below), which is seen as a new form of local governance that has developed in Ireland in the past several years, has grown up largely outside the traditional system of local government (Sabel 1996).
Dessutom har den lokala utvecklingssektorn, enligt nedan, i hög grad vuxit fram vid sidan av den traditionella systemet för kommunal förvaltning och ses som en ny typ av lokal förvaltning som utvecklats i Irland under de senaste åren (Sabel, 1996).
Harvey (1997) summarizes the weaknesses of Irish local government as follows:
Harvey (1997) sammanfattar svagheterna i den irländska kommunala förvaltningen enligt följande:
• restricted ability to raise its own revenue;
Små möjligheter att generera egna intäkter.
• limited powers and functions; • the small number of councillors per head of population.
Begränsade befogenheter och ansvarsområden.
This has attracted a great deal of criticism, and government reports have suggested changes, although Ireland, unlike most other Western states, has, until recently, resisted change in this regard.
Detta har föranlett mycket kritik och regeringsrapporter har föreslagit förändringar, även om Irland, till skillnad mot flertalet västiänder, till nyligen har stått emot förändring i detta avseende.
As Coyle comments: 'Ireland is almost unique among its European neighbours in not having implemented any major reform of local government in the postwar years' (1996: 282).
Coyle har kommenterat detta så här: "Irland är nära nog unikt bland sina europeiska grannar i det att landet inte har genomfört någon genomgripande reform av den kommunala förvaltningen under efterkrigstiden" (1996:282).
In 1993, Barrington commented that 'here in the South [of Ireland] we now have by far the most centralised state in Western or Middle Europe.
1993 skrev Barrington att "här i söder (i Irland) har vi nu med råge den mest centraliserade staten i Väst- eller Centraleuropa.
We are fifty per cent more centralised than the European norm, and over three times as centralised as the leading local democracy, Denmark' (Barrington, quoted in Quinn 1998).
I förhållande till den europeiska normen är vi 50 procent mer centraliserade och tre gånger så centraliserade som den främsta lokala demokratin, Danmark" (Barrington, citerad i Quinn 1998).
The county and city manager system was introduced into Ireland in 1929 under the influence of city management models in the United States (Collins and Haslam 1997).
Systemet med "county manager" och "city manager" infördes i Irland 1929 efter amerikanska stadsförvaltningsmodeller (Collins och Haslam, 1997).
The Manager is a fulltime chief executive with a supporting administrative staff.
Denna manager är heltidsanställd högsta chef med a < iministrativ personal till sitt förfogande som stöd.
The key to the system is the division of functions into 'reserved' and 'executive'.
Utmärkande för systemet är mdelningen av uppgifter i "förbehållna" respektive "av verkställande art".
Reserved functions are the responsibility of the elected councillors and cover important matters of policy and principle: financial affairs, development plans, passing of by-laws.
Valda councillors ansvarar för förbehållna uppgifter som omfattar viktiga policy- och principfrågor, t.ex. finansiella frågor, utvecklingsplaner och antagande av förordningar.
All other functions are 'executive' and automatically come under the authority of the manager.
Övriga uppgifter är alla "av verkställande art" och ingår automatiskt i managerns ansvarsområde.
In theory, the elected members have powers to oversee the managers, and the latter have a duty to assist the elected members.
I teorin har de valda ledamöterna befogenhet att kontrollera managern som i sin tur är skyldig att bistå de valda ledamöterna. Allmän insikt råder om att
It is generally recognized that the managers, as quasi-permanent5, professional, and salaried officials, are in a stronger position than the elected councillors, who are unpaid, part-time, and often transient (Coyle 1996).
en manager, som är en mer eller mindre fast anställd5, professionell och avlönad tjänsteman, har en starkare ställning än en vald councillor, som är obetald, arbetar deltid och ofta innehar positionen under kort tid (Coyle, 1996).
The manager's position is further enhanced by the fact that his/her appointment is the responsibility of the Local Appointments Commission, a national agency.
Managerns ställning stärks ytterligare av att det åligger den lokala utnämningskommittén, ett nationellt organ, att utnämna honom/henne.
However he/she may only be dismissed by the Minister for the Environment and Local Government.
Han eller hon kan emellertid avskedas endast av miljö- och kommunministem som även har den lokala förvaltningen som sitt ansvarsområde.
Elected councillors may, after a twothirds majority vote, only suspend him/her for incompetence or misconduct and must request the Minister for the Environment to remove him/her from office (Coyle and Sinnott 1992: 75).
Valda councillors har endast möjlighet att med två tredjedels majoritet tills vidare avstänga honom/henne för inkompetens eller tjänstefel, och måste anmoda miljöministern att permanent avlägsna personen i fråga från tjänsten (Coyle och Sinnott, 1992:75).
A survey of regional and local elites from both the private and public sectors, published in 1992, showed that 73 per cent thought that the county managers wielded power in the county, second to, and almost as much as, government ministers (74 per cent), and more than national party leaders (69 per cent) (Coyle and Sinnott 1992: 92).
En undersökning av eliter på kommunal och regional nivå inom såväl den privata som den offentliga sektorn, som offentliggjordes 1992, visade att 73 % ansåg att county managers utövade makten i sina counties. Det var något mindre än vad som gällde för ministrar på nationell nivå (74 %) och mer än för nationella partiledare (69 %) (Coyle och Sinnott, 1992:92).
Although county managers have undoubtedly contributed to the effective and efficient running of localauthority affairs, there is little doubt that this has tended to undermine the role of the councillors and, therefore, of the system of representative democracy at the local level.
Även om county managers säkert har bidragit till att få ärendena på kommunal myndighetsnivå att fungera effektivt och smidigt, har detta utan tvivel tenderat att undergräva den roll som councillors spelar och därmed även underminerat systemet med representativ demokrati på kommunal nivå.
It has been generally recognized by scholars and commentators that political culture in Ireland, especially at the local level, is characterized by a system of patronage (Collins and Haslam 1997).
Allmän insikt råder bland forskare och opinionsbildare om att den politiska kulturen i Irland, särskilt på lokal nivå, utmärks av ett beskyddarsystem, "patronage" (Collins och Haslam, 1997).
One of the most important roles of politicians is to secure benefits for either individuals or territories.
En av de viktigaste uppgifterna för politiker är att säkra fördelar antingen åt individer eller områden.
Most politicians hold a dual mandate: 73 per cent of the TDs who were elected at the 1992 General Election were also members of a local authority, and 90 per cent had been a local councillor at some stage in their political careers (Gallagher and Komito, quoted in Coyle 1996: 294).
De flesta politiker har ett dubbelt mandat: av de Dail-ledamöter som valdes vid de allmänna valen 1992 satt 73 % även med i någon kommunal myndighet och 90 % hade varit lokal councillor någon gång under sin karriär (Gallagher och Komito, 1993, citerad i Coyle, 1996, s. 294).
Unlike the French system of cumul des mandats, which elevates local concerns to the national level, the Irish system completely subordinates local politics to the national.
Till skillnad mot det franska systemet med cumul des mandats som lyfter upp kommunala frågor till den nationella nivån, är kommunalpolitiken helt underordnad rikspolitiken i Irland.
This system of centrallocal relations has, therefore, tended to reinforce rather than reduce the political culture of clientelism.
Detta system med kontakter mellan den lokala och den centrala nivån har därför tenderat att förstärka snarare än att minska den politiska kulturen med passivt mottagande.
With the emasculation of the political power of local authorities, local communities tend to look to their TD to represent their interests.
De lokala myndighetemas försvagade makt gör att man från lokal sida oftare vänder sig till Dail-ledamöter för att fa sina intressen tillgodosedda.
There, thus, has developed a system of 'brokerage' whereby politicians went straight to the top in Dublin.
På så sätt har ett slags mäklarsystem utvecklats som förde politiker direkt till toppen i Dublin.
This in turn reinforced the centralized nature of the Irish system.
Detta förstärkte ytterligare centraliseringen i det irländska systemet.
3.2.3 Irish Local Government and Local Development
Kommunalförvaltning och lokal utveckling i Irland
Writing for the Community Directors' Forum, a body concerned with local development, Harvey (1997) points out that:
I ett arbete för "Community Directors' Forum", ett organ som sysslar med lokal utveckling, understryker Harvey (1997) följande:
3.3 Citizens ' Attitudes to Local Government in Ireland
Den kommunala förvaltningen har varit ovillig eller oförmögen att fylla uppgiften att verka för utveckling och det har fått negativa sociala följder.
According to the 1996 Eurobarometer results, Irish people have a strong sense of identity with their town and village (92 per cent) although they have an even stronger attachment to their country (97 per cent) (Eurobarometer, no. 44, 1996).
Till 1991 utnämndes county managers på permanent basis och även om de därefter har utnämnts för sjuårsperioder är skillnaden markant mot den kortvarighet som typiskt gäller för valda councillors.
However, there is little direct data on citizens' attitudes toward local government, nor the degree to which they participate in local government.
De lokala myndighetemas behörighet att samarbeta med lokala sammanslutningar genom godkända lokala råd har fallit ur bruk.
Nevertheless, the electoral turnout figures quoted above (section 2.3) indicate that turnout for local elections is much higher in rural Ireland than it is in the area around Dublin.
Den kommunala förvaltningen har inte haft någon strategi för hur sociala och ekonomiska problem skall bemötas.
This suggests that people living in rural Ireland are more attached to local government than
Kontakterna med lokala myndigheter har ofta varit dåliga.
those living in the Dublin conurbation.
I sportsammanhang identifierar man sig även starkt med sitt county.
These findings are borne out by an unpublished survey carried out for the Devolution Commission by Lansdowne Market Research6.
Dessa resultat bekräftas av en opublicerad undersökning som Lansdowne Market Research genomfört för decentraliseringsutskottet ("Devolution Commission")6.
This survey also found that active community involvement is at relatively low ebb.
Undersökningen gav även vid handen att aktivt deltagande från kommuninvånarna är relativt ovanligt.
Only one quarter of the respondents expressed an interest in local politics, and about twothirds had had no contact with the local council in the previous twelve months.
Endast en fjärdedel av de tillfrågade uttryckte intresse för kommunpolitik och cirka två tredjedelar hade inte haft någon kontakt med sitt lokala council under de senast tolv månaderna.
A majority rejected the idea of becoming involved in the local community themselves, with one in five stating that nothing would encourage them to participate.
Flertalet avvisade tanken att engagera sig mer i kommunens angelägenheter och en av fem underströk att ingenting skulle kunna uppmuntra dem att delta.
A majority said they knew 'just a little' about their own council and most felt the council did not keep them well informed about its services.
Flertalet sade att de bara visste lite om sitt eget council och de flesta ansåg sig få otillräcklig information om verksamheten där.
Most people felt their own opinions had little or no influence on council decisions.
De flesta menade att deras egen uppfattning hade begränsat inflytande eller inget alls över council-beslut.
Nevertheless, despite these negative findings, the majority were satisfied with the working of democracy in their area and a majority wished to see councils have more powers.
Trots dessa negativa resultat var majoriteten nöjd med hur demokratin fungerade i deras område och flertalet önskade att dessa organ skulle få ökad makt.
CHALLENGES AND OPPORTUNITIES FOR LOCAL GOVERNMENT IN IRELAND
UTMANINGAR OCH MÖJLIGHETER FÖR KOMMUNAL OCH REGIONAL DEMOKRATI
The major challenge facing Irish local government in the period since independence has been the transformation of the Irish economy and society since the 1980s.
Den största utmaning som Irlands lokala självstyrelse stått inför sedan landet blev självständigt är de förändringar inom ekonomi och samhälle som skett i Irland sedan 1980talet.
Ireland has gone through a number of phases of economic development.
Irland har genomgått ett antal ekonomiska utvecklingsfaser.
As an independent state, it inherited a legacy of economic underdevelopment and backwardness.
Med Irlands själv ständighet följde också en nedärvd ekonomisk underutveckling och eftersläpning.
First, there was a period of economic nationalism and autarky, which lasted until the late 1950s, characterized by protectionism and attempts at developing native industry as well as farming.
Först genomgick man en period med nationalism och autarki som varade till sent på 1950-talet och karakteriserades av protektionistisk politik och en strävan efter att utveckla såväl den inhemska industrin som jordbruket.
However, this failed to bring economic prosperity and was followed by a change of models and a period of free trade between Britain and other countries and Ireland's entry into the EEC in 1973.
Detta ledde dock inte till ekonomisk välfärd, så politiken ändrades, vilket resulterade i en period med frihandel med Storbritannien och andra länder och Irlands inträde i EG 1973.
The emphasis during this period was on the encouragement of foreign direct investment by multinational companies through tax incentives and the provision of infrastructure (Baker 1987).
och tillgång till infrastrukturer (Baker, 1987).
However, this approach also failed to bring about the sought-after prosperity and was accompanied by a rural exodus, the uneven growth of the area around Dublin, and continuing unemployment and emigration.
Detta sätt att angripa problemet ledde inte heller till det efterlängtade välståndet och samtidigt började landsbygden avfolkas, området kring Dublin växte okontrollerat och arbetslöshet och emigration fortsatte att öka.
During all of these phases, local government was marginalized or seen simply from a centralist perspective.
Det lokala självstyret befann sig under alla dessa faser i utkanten eller betraktades enbart ur ett centralistiskt perspektiv.
4.1 Attempts at Economic Modernization (1958-)
Försök att modernisera ekonomin (1958-)
The Irish government, from 1958 onwards, attempted to 'catch up', economically and socially, with other European nations by way of several programmes of economic expansion (Baker 1987).
Den irländska regeringen har sedan 1958 försökt att "komma i kapp" övriga länder i Europa i ekonomiskt och socialt hänseende genom att genomföra flera program för ekonomisk tillväxt (Baker, 1987).
These programmes had implications for the politicoadministrative system, including a degree of régionalisation (in the sense of a top-down approach to regional planning).
Dessa program inverkade på det politiska och aciministrativa systemet och medförde en viss regionalisering (med innebörden regional planering styrd uppifrån).
The approach adopted in Ireland in the 1960s was based on the Keynesian model of macro-economic management,
Den metod som användes i Irland på 1960-talet grundades på Keynes modell för makroekonomisk förvaltning, vägledande planering och skapandet av en välfärdsstat.
Economic development was based on the 'growth pole' idea, which meant choosing a region or city as a centre of growth in which investment would be concentrated with the expectation that its growth would have spin-off effects on the surrounding area (Loughlin 1996).
Man förväntade sig att denna tillväxt skulle generera positiva följdeffekter i omgivande områden (Loughlin, 1996).
This implies a certain amount of economic 'decentralization'.
Detta innebär en viss grad av ekonomisk "decentralisering".
However, in the Irish context two points should be noted.
När det gäller förhållandena på Irland måste två förtydliganden göras.
First, the process of distribution remained firmly in the hands of central departments such as the Department of Finance or centrallycontrolled agencies (known in Ireland as 'semi-state' bodies) such as the Industrial Development Agency (IDA).
För det första låg fördelningsförfarandet helt och hållet kvar på statliga organ som finansdepartementet eller centralstyrda ämbetsverk (på Irland kallade "halv-statliga" verk) som Industrial Development Agency (IDA).
The local population had little say in the decisions that were taken.
Lokalbefolkningen hade mycket lite inflytande över de beslut som togs.
Second, the 'growth-pole' idea was modified with a concern by government ministers to achieve a 'balanced' growth.
För det andra ändrades idén med tillväxtcentrum eftersom ministrarna i regeringen ansåg det vara angeläget att åstadkomma en "balanserad" tillväxt.
What this meant in practice was that the old clientelistic system would not be disrupted too much and that different 'clients' (and not just 'growth poles') would receive the benefits of industrialisation.
Detta innebar i praktiken att det gamla mottagarsystemet inte skulle rubbas alltför mycket och att olika "mottagare" - och inte bara tillväxtcentram - skulle få del av industrialiseringens fördelar.
Whichever approach was emphasized, it is clear that they did not serve to enhance the quality of local democracy, as key decisions affecting the local societies continued to be taken centrally by politicians or bureaucrats in Dublin.
Oavsett vilken inställning som betonades står det klart att det inte handlade om att förbättra den lokala demokratin, eftersom de frågor som hade störst betydelse för medborgarna lokalt fortfarande avgjordes på central nivå av politiker eller byråkrater i Dublin.
In 1964 the Minister for the Environment designated planning regions.
År 1964 fastställde miljöntinistern en indelning i regioner för utvecklingsplanering.
In the same year An Foras Forbartha (The National Institute for Physical Planning and Construction Research) was established (and has since been disbanded).
Samma år inrättades An Foras Forbartha (det nationella institutet för fysisk planering och byggforskning) som sedermera upplöstes.
Regional development organisations (RDOs) were also established during this period.
Regionala utvecklingsorgan (RDO) inrättades också under denna period.
Another development was the setting up of regional administrative units such as the regional health authorities.
Ett led i utvecklingen var också att inrätta regionala administrativa enheter som de regionala hälsovårdsmyndigheterna. På 1970- och 1980talet utarbetades flera rapporter som förespråkade en reform av det lokala styrelseskicket (Local Government Reorganisation White Paper, 1971; More Local Government, Institute of Public Administration, 1971; Local Government Discussion Document, 1973; Local Government Reform, 1985; Towards a New Democracy: Implications of Local Government Reform, Muintir na Tire 1985).
However, the régionalisation of planning and administration did little to change the pre-existing system.
Derma regionalisering av planering och administration förändrade emellertid inte nämnvärt det rådande systemet.
On the contrary, the counties remained the key levels of government even in the RDOs, and central government continued to play the predominant role in final decisionmaking.
regionala utvecklingsorganen och staten fortsatte att ha en framträdande roll i fråga om att fatta de slutgiltiga besluten.
In the 1980s, with changes in the local taxation system, local government lost much of its financial resource base and became even more dependent on central government block grants.
I samband med förändringar av det lokala beskattningssystemet under 1980talet förlorade de lokala förvaltningarna en stor del av det ekonomiska underlaget och blev ännu mer beroende av generella statsbidrag.
The reports were, for the most part, ignored by central government, and régionalisation continued to be largely cosmetic and uncoordinated (Coyle and Sinnott 1992).
Rapporterna beaktades i allmänhet inte av staten och regionaliseringen karakteriserades i stort sett av rent kosmetiska ingrepp och bristande samordning (Coyle och Sinnott, 1992).
4.2 Ireland and the European Community
Irland och europeiska gemenskapen
Ireland's entry, alongside the UK and Denmark, into the EEC in 1973 did not significantly modify this state of affairs.
Irlands anslutning till EEG 1973, tillsammans med Storbritannien och Danmark, förändrade inte denna situation nämnvärt.
Indeed, the centrally managed development programmes of the 1960s were to a large extent designed to prepare for Ireland's entry (Baker 1987).
De centralt förvaltade utvecklingsprogrammen från 1960-talet var faktiskt till stor del utformade med tanke på Irlands anslutning (Baker 1987).
Ireland benefited enormously from membership through the Common Agricultural Policy (CAP) as well as through the European Regional Development Fund (ERDF), which began operation in 1975 (to a large extent as a result of the 1973 enlargement).
Irland gynnades enormt av sitt medlemskap genom den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) och Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF) vars verksamhet startade 1975 (till stor del som ett resultat av utvidgningen 1973).
The early 'project' based approach of the ERDF (whereby the Commission distributed discrete funds to national governments who then used them for individual projects) was ideally suited to the Irish political culture of clientelism.
Fondens projektbaserade inriktning, som innebar att kommissionen delade ut fondmedel till de olika medlemsländernas regeringar som i sin tur fördelade medlen till enskilda projekt, passade den gängse irländska mottagarkulturen.