natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Nominal effective exchange rates for Greece, Sweden and the United Kingdom
Nominella effektiva växelkurser för Grekland, Sverige och Förenade kungariket
(against 23 industrialised countries; monthly data; March 1996 = 100)
(gentemot 23 industriländer, månadskurser, mars 1996 = 100)
Demand for the pound sterling was fuelled by a monetai"}' tightening by the Bank of England as inflationarv pressures began to emerge and by traditional spillover effects from the rising US dollar.
ner om en stramare penningpolitik, vilket ledde till att den redan positiva räntedifferensen mellan Förenade kungariket och Tyskland vidgades. Bank of England höjde i sex steg diskontot till 7,25 % under granskningsperioden.
The pound sterling exchange rate was further supported by EMU-related developments as portfolio diversification ahead of EMU has tended to boost investment in pound sterling-denominated assets.
GBP-kursen understöddes vidare av utvecklingen sammanhängande med EMU, eftersom diversifieringen av värdepappersportföljer inför starten av EMU har tenderat att öka investeringar i GBP-denominerade tillgångar.
However, there was a short period of selling pressure on the pound sterling in September/October 1997 amid speculation about early EMU participation for the United Kingdom with an entry rate below the prevailing market rate.
En kort period med säljtryck på GBP inträffade dock i september/oktober 1997, föranlett av spekulationer om ett tidigt EMU-deltagande för Förenade kungariket med en ingångskurs understigande den rådande marknadskursen.
Expectations of a monetai"}· tightening in Germany resulted in some weakening of the pound sterling in the second half of 1997 but it had returned towards DEM 3.0 bv end-Februarv 1998.
Förväntningar om en åtstramning av penningpolitiken i Tyskland ledde till en viss försvagning av GBP-kursen under andra halvåret 1997, men kursen hade i slutet av februari 1998 återvänt till nivån på närmare 3,0 DEM.
Ten currencies — the Belgian and Luxembourg franc, the Danish crown, the German mark, the Spanish peseta, the French franc, the Irish pound, the Dutch guilder, the Austrian schilling and the Portuguese escudo — had participated in the ERM for more than two years by end-February 1998.
Tio valutor - BEF/LUF, DKK DEM, ESP, FRF, IEP, NLG, ATS och PTE -hade vid utgången av februari 1998 deltagit i ERM under mer än två år.
Of these, only the Irish pound had traded beyond a ±2.25% range around its central rate against the median currency for a sustained period of time.
Av dessa hade endast växelkursen för IEP under en längre tidsperiod överskridit ett intervall på ± 2,25 % kring dess centralkurs gentemot medianvalutan.
However, the deviation of the Irish pound had been mostly above its cen tral rate.
Kursawikelsen för IEP har dock oftast inneburit att valutans marknadskurs legat över dess centralkurs.
Accordingly, these 10 currencies are deemed not to have experienced severe tensions in the ERM in the two-year period under review.
Dessa 10 valutor anses därför inte ha varit utsatta för allvarliga spänningar i ERM under de två åren som granskningen avser.
By the time of the decision by the Council in May 1998, the Italian lira and Finnish markka will have participated in the ERM for about 17 and 18 '/, months, respectively.
Vid tidpunkten för rådets beslut i maj 1998 kommer ITL och FIM att ha deltagit i ERM under cirka 17 respektive 18,5 månader.
In terms of exchange rate behaviour, both cur rencies have displayed a broadly similar pattern, appreciating in the period before ERM entry and enjoying relative strength and stability in the grid
Vad gäller växelkursvariationerna har båda valutorna uppvisat ett ganska likartat mönster, med en appreciering under perioden före ERM-inträdet och en relativt stark och stabil kursutveckling inom ERM därefter.
For these two currencies, there was no need for direct monetary policy response in defence of the currency in the form either of raising official interest rates or extensive intervention.
att försvara valutan, vare sig i form av officiella räntehöjningar eller omfattande interventioner på valutamarknaderna.
Over the examination period, neither currency is deemed to have experienced severe tensions within the ERM.
Ingen av valu torna anses under granskningsperioden ha varit utsatt för spänningar inom ERM.
The Greek drachma, the Swedish crown and the pound sterling did not participate in the ERM during the examination period.
GRD, SEK och GBP har inte deltagit i ERM under granskningsperioden.
In consequence, the stability of their exchange rates cannot be assessed as for the participating Member States.
Följaktligen kan deras växelkursstabilitet inte bedömas på samma sätt som för de deltagande medlemsstaterna.
Annex: Approaches to the appraisal of exchange rate stability in the ERM
Bilaga: Metoder vid bedömningen av växelkursstabilitet inom ERM
The median currency approach used as the operational framework for assessing fulfilment of the exchange rate criterion is discussed extensively in the box in Chapter 5.
Medianvalutametoden som används som operativ ram för att bedöma uppfyllandet av växelkurskriteriet, diskuteras utförligt i faktarutan i kapitel 5.
This annex focuses on the advantages and draw backs of possible alternative frameworks ("').
I denna bilaga behandlas möjliga alternativa operativa ramars för- och nackdelar ("').
Verification of two-year participation in the ERM and the observance of a ±2.25% range around cen tral rates are assumed to be common to all frameworks.
Bekräftelse av deltagande i ERM under minst de två senaste åren och på iakttagande av ett intervall på ± 2,25 % kring centralkurserna antas gälla för alla operativa ramar.
The main differentiating feature of the alternative frameworks is the benchmark against which the exchange rate behaviour of ERM currencies is assessed.
Det som främst skiljer de olika ramarna åt gäller det riktmärke, mot vilket ERM-valutornas växelkursvariationer bedöms.
At a general level, the main operational frameworks available involve an assessment of a currency's exchange rate behaviour with respect to its cen tral rate against some reference currency.
Allmänt sett omfattar de viktigare tillgängliga operativa ramarna en bedömning av en valutas kursvariation i förhållande till dess centralkurs jämfört med någon referensvaluta.
This reference currency, which may change in the course of the review period, is defined as the benchmark of the assessment.
Denna referensvaluta, som kan komma att ändras under granskningsperiodens lopp, definieras som riktmärke för bedömningen.
The important issue is how to choose this benchmark.
Den viktiga frågan är hur ett sådant riktmärke bör väljas.
In this annex, operational frameworks using the following possible benchmarks are discussed:
I denna bilaga diskuteras operativa ramar med användning av följande möjliga riktmärken:
('") Exchange rate behaviour of the ERM currencies timing the review period, within each framework, is presented in terms oí percentage deviations from their central parity against the relevant benchmark currency in Graphs 5.5 to 5.8, and summary statistics comparing the various methods are pro vided in Tables 5.'2 to 5.5.
('") ERM-valutornas växelkursvariationer under granskningsperioden, för varje operativ ram, visas som procentuella avvikelser från deras centralkurser i förhållande till den ifrågavarande referensvalutan i diagram 5.5-5.8 och i diagram 5.2-5.5 visas statistiska jämförelser mellan de olika metoderna.
In commenting on the results of the various assessments, a brief analysis of each framework is provided, expanding on the discussion in the box of Chapter 5.
I samband med att resultatet av de olika bedömningarna kommenteras analyseras kortfattat varje operativ ram som ett komplement till diskussionen i faktarutan i kapitel 5.
Assessment of exchange rate behaviour of ERM currencies with respect to the strongest currency in the grid (Graphs 5.5 and 5.6)
Bedömning av ERM-valutornas växelkursutveckling gentemot den starkaste valutan i ERM (diagram 5.5 och 5.6)
The main advantage of using the strongest ERM currency as a benchmark is that it corresponds to an ambitious interpretation of exchange rate stability.
Den huvudsakliga fördelen med att använda den starkaste valutan i ERM som riktmärke är att det överensstämmer med en ambitiös tolkning av växelkursstabilitet.
Under this approach, the focus of the assessment is confined to the exchange rate movements of the other ERM currencies with respect to their lower fluctuation margin against the strongest currency.
Enligt denna metod inriktas bedömningen enbart på de övriga ERM-valutornas växelkursrörelser i för hållande till deras nedre fluktuationsutrymme gentemot den starkaste valutan.
However, there are several drawbacks to this approach.
Det finns emellertid flera nackdelar med denna metod.
First, the assessment of a currency's exchange rate behaviour relative to the strongest currency in the ERM does not correspond either to the intended nor to the actual functioning of the mechanism.
För det första motsvarar bedömningen av en valutas kursvariation i förhållande till den starkaste valutan i ERM varken växelkursmekanismens avsedda eller faktiska sätt att fungera.
The ERM was conceived as symmetrical and, in this sense, the mechanism is anchored not by the strongest currency but by the currency at the centre.
ERM utformades som ett symmetriskt system och i den meningen är systemet förankrat kring valutan i dess centrum och inte kring den starkaste valutan.
It is irrefutable that the German mark has played the role of defacto anchor in the ERM, reflect ing its track record of stability and its status as an important international reserve currency.
Det är otvetydigt att DEM innehaft rollen som "de facto"-ankare i ERM, vilket återspeglar dess erkända stabilitet och ställning som viktig internationell reserwaluta.
However, the German mark has not always been the strongest currency in the ERM.
DEM har dock inte alltid varit den starkaste valutan i ERM.
Indeed, the anchor role of the German mark has been manifested in the tendency of the German currencv to be located at or close to the centre of the mechanism.
DEM:s roll som ankare har i själva verket avspeglats i den tyska valutans tendens att ligga i eller nära växelkursmekanismens centrum.
In this context, it is notable that the German mark (or one of the closely linked core currencies) has been the median currency in the ERM for the vast bulk of the review period.
Det är i det här sammanhanget värt att notera att DEM (eller någon av de nära sammanbundna centrala valutorna) har utgjort medianvalutan i ERM under den allra största delen av granskningsperioden.
In terms of the actual functioning of the ERM, the widening of the fluctuation margins to ±15% has been accompanied by a greater focus on the centre of the system as the reference point for exchange rate management.
När det gäller ERM:s sätt att fungera i praktiken har vidgandet av fluktuationsutrymmet till ± 15 % åtföljts av en större fokusering på systemets "centrum" som riktmärke för växelkurspolitiken.
Accordingly, national monetary authorities have been more concerned with avoiding excessive volatility in their currencies rather than with observing a narrow fluctuation margin against the strongest ERM cur rency.
Sålunda har nationella monetära myndigheter varit mer inriktade på att undvika alltför stora kurssvängningar för deras valutor än att iaktta ett snävt fluktuationsutrymme i förhållande till den starkaste valutan i ERM.
This view is supported by the absence of any response within the mechanism to the appreciation of the Irish pound in 1996.
Denna uppfattning stöds av avsaknaden av reaktioner inom växelkursmekanismen på IEP:s appreciering 1996.
Second, the possibility of greater exchange rate variability provided by the ±15% fluctuation margins creates a risk that the use of the strongest cur rency as the benchmark may produce unreasonable outcomes when examining exchange rate behaviour. As illustrated in Graph 5.5, this drawback is
Genom möjligheten till större kursvariationer till följd av fluktuationsutrymmet på ± 15 % uppstår, för det andra, en risk för att använd-
particularly relevant in light of the Irish pound's behaviour in the review period.
Denna olägenhet framstår som särskilt relevant mot bakgrund av IEP:s kursutveckling under granskningsperioden, vilket illustreras i diagram 5.5.
All of the other ERM currencies have traded well below their cen tral rates against the Irish pound for a significant time.
Alla de övriga valutorna i ERM låg under lång tid betydligt under sina centralkurser gentemot IEP.
However, it would be inaccurate to conclude that these currencies were 'weak' within the ERM.
Det vore emellertid felaktigt att dra slut satsen att dessa valutor var "svaga" inom ERM.
The Irish pound is easily identifiable as an outlier in view of the extent of its deviation from central rates against the other currencies which were tightly clustered in the grid.
IEP kan lätt identifieras som ett särfall med hänsyn till storleken på dess avvikelse från central kurserna gentemot de övriga valutorna, vilka låg tätt samlade inom ERM.
However, there is no guiding rule for determining whether the strongest currency is an outlier.
Det finns emellertid ingen regel för att avgöra huruvida en valuta är ett särfall.
Less clear-cut cases than that of the Irish pound could only be decided on an arbitrary basis.
Mindre entydiga exempel än fallet EIP skulle endast kunna avgöras på godtycklig grund.
Graph 5.6, which presents the results of the calculation without the Irish pound, shows that bilateral spreads larger than 2.25% have not been uncommon during the examination period and have to be seen as a characteristic of the post-1993 ERM.
Ur diagram 5.6, som visar resultatet av beräkningen utan IEP, kan utläsas att större bilaterala kursavvikelser än 2,25 % inte varit ovanliga under granskningsperioden och måste ses som kännetecknande för ERM:s funktionssätt efter 1993.
Assessment of exchange rate behaviour of ERM currencies with respect to the German mark (Graph 5.7)
Bedömning av ERM-valutornas växelkursutveckling gentemot DEM (diagram 5.7)
Conventionally, the German mark has been chosen as the benchmark in assessing exchange rate behaviour within the ERM.
Traditionellt har DEM valts som referens för att bedöma växelkursutvecklingen inom ERM.
This reflects the special role of the German mark as defacto anchor of the mechanism.
Detta återspeglar DEM:s särskilda roll som växelkursmekanismens de facto-ankare.
However, the use of the German mark as a benchmark is inappropriate in the context of this examination since it would prejudge the exchange rate behaviour of' the German mark as stable by definition and so exclude it from the examination.
Det är emellertid olämpligt att använda DEM som referensvaluta i denna granskning eftersom detta skulle innebära att DEM:s växelkursutveckling på förhand definitionsmässigt skulle anses vara stabil och därigenom uteslutas från granskningen.
For completeness, however, Graph 5.7 illustrates the exchange rate behaviour of the other ERM currencies with respect to their central rates against the German mark.
För fullständighetens skull illustreras emellertid i diagram 5.7 de övriga ERM-valutornas växelkursutveckling med avseende på deras centralkurser gentemot DEM.
Given the fact that the German mark or one of the other closely linked core currencies has occupied the centre position in the ERM grid for the vast bulk of the examination period, it is not surprising to find a close correlation between movements in exchange rates against the German mark and against the median currency.
Med hänsyn till att DEM eller en av de andra nära sammanbundna centrala valutorna har haft centrumpositionen inom ERM under den allra största delen av granskningsperioden, är det inte förvånande att konstatera en nära korrelation mellan växelkursrörelserna gentemot DEM och gentemot medianvalutan.
This correlation is particularly evident when comparing the summary statistics provided in Tables 5.1 and 5.4.
Denna korrelation är särskilt tydlig när man jämför statistiksammanställningarna i tabell 5.1 och 5.4.
Assessment of exchange rate behaviour of ERM currencies with respect to the ecu (Graph 5.8)
Bedömning av ERM-valutornas växelkursutveckling gentemot ecun (diagram 5.8)
The ecu might be considered the natural candidate for use as the benchmark in assessing exchange rate behaviour in the ERM.
Ecun skulle kunna ses som det naturliga valet av referensvaluta vid bedömningen av utvecklingen av växelkurserna inom ERM.
However, two main drawbacks can be identified in this respect.
Detta innebär emellertid två olägenheter.
Firstly, fluctuation margins and intervention obligations within the ERM are defined in terms of a grid of bilateral rates.
För det första uttrycks fluktuationsutrymmen och interventionsskyldigheter inom ERM med hänvisning till en matris av bilaterala växelkurser.
There has never been a formal commitment to target the ecu exchange rate perse within the ERM.
Det har aldrig funnits ett formellt åtagande att i sig använda ecukursen som riktmärke inom ERM.
Secondly, the composition of the ecu basket includes non-ERM currencies.
För det andra innehåller ecukorgen valutor som står utanför ERM.
As movements in these currencies can influence the value of the ecu, the exchange rate of ERM currencies relative to the ecu can be affected by developments external to the mechanism.
Eftersom kursrörelser i dessa valutor kan påverka ecuns värde kan ERM-valutornas växelkurser gentemot ecun påverkas av händelser som ligger utanför växelkursmekanismen.
This phenomenon is relevant to this examination because of the sharp appreciation of the pound sterling since mid-1996.
Detta är relevant för denna granskning med hänsyn till den kraftiga apprecieringen av GBP sedan mitten av 1996.
Graph 5.8 shows deviations in the exchange rate of the ERM currencies from their ecu central rates in the examination period.
I diagram 5.8 visas avvikelserna under granskningsperioden i ERM-valutornas växelkurser från deras centralkurser gentemot ecun.
All of the ERM currencies, excluding the Italian lira and the Irish pound, have tended to depreciate against the ecu.
Samtliga ERM-valutor utom ITL och IEP har tenderat att depreciera i förhållande till ecun.
These movements against the ecu were due mainly to the appreciation of the pound sterling within the basket, making it difficult to draw meaningful conclusions about exchange rate behaviour within the ERM.
Dessa kursrörelser gentemot ecun förklaras främst av apprecieringen av GBP inom ecukorgen och gör det svårt att dra meningsfulla slutsatser om växelkursutvecklingen inom ERM.
Maximum (%)
Högsta (%)
Minimum (%)
Genomsnitt (%)
As percentage of trading days
Antal dagar
(') Figures for the Italian lira and Finnish markka are calculated as if they had participated in the ERM for the whole examination period at their present central parities.
(') Siffrorna för IR och FIM har beräknats som om dessa valutor hade deltagit i ERM under hela granskningsperio­den med deras nuvarande centralkurser.
Table 5.3 Spread against strongest currency excluding the Irish pound
Kursawikelse gentemot den starkaste valutan exklusive det irländska pundet
Days < - 2.25 o/o Standard deviation
Dagar < - 2,25 ft Högsta
Average (o/o)
Minsta
Minimum (%)
Genomsnitt (ft)
As prcentage of trading days
1 procent av antalet handels dagar
(') Figures for the Italian lira and Finnish markka are calculated as if they had participated in the ERM for the whole examination period at their present central parities.
(') Siffrorna för ITL och FIM har beräknats som om dessa valutor hade deltagit i ERM under hela granskningsperioden med deras nuvarande centralkurser.
Days < - 2.25 o/o As percentage
Dagar < ­ 2,25 % Absolut Genomsnitt genomsnitt
Average Average of absolute Maximum Minimum Standard (O/o) values (%) (%) deviation (%) of trading days
1 procent av antalet handels­dagar
(') Figures for the Italian lira and Finnish markka are calculated as if they had participated in the ERM for the whole examination period at their present central parities.
(') Siffrorna för ITL och FIM har beräknats som om dessa valutor hade deltagit i ERM under hela granskningsperio­den med deras nuvarande centralkurser.
Days-ί - 2.25 %
Dagar < ­ 2,25 ft Absolut Genomsnitt genomsnitt
As percentage of trading days
1 procent av antalet handels­dagar
Spread from the central rate against the strongest currency in the ERM
Procentuell avvikelse från centralkursen gentemot den starkaste valutan i ERM
NB: The two straight vertical lines in the bottom right chart indicate the entry of the Finnish markka in the ERM on 14 October 1996 and the re­entry of the Italian lira on 25 November 1996 respectively.
Anm: De två lodräta linjerna i det nedersta högra diagrammet anger den finska markens Inträde i ERM den 14 oktober 1996 respektive den italienska lirans återinträde i ERM den 25 november 1996.
A +/­ 2.25 % band around the central rate is also indicated in all cases.
Ett fluktuationsband på +/­ 2,25 % kring centralkursen anges också i varje exempel.
Spread from the central rate against the strongest currency in the ERM, excluding the Irish pound
Procentuell avvikelse från centralkursen gentemot den starkaste valutan i ERM exklusive det irländska pundet
— ITL — ΠΜ NB: The two straight vertical lines in the bottom right chart indicate the entry of the Finnish markka in the ERM on 14 October 1996 and the re­entry of the Italian lira on 25 November 1996 respectively.
— ITL — FIM Anm: De två lodräta linjerna i det nedersta högra diagrammet anger den finska markens inträde i ERM den 14 oktober 1996 respektive den italienska lirans återinträde i ERM den 25 november 1996.
Spread from the German mark central rate
Procentuell avvikelse från den tyska markens centralkurs
NB: The two straight vertical lines in the bottom right chart indicate the entry of the Finnish markka in the ERM on 14 October 1996 and the re-entry of the Italian lira on 25 November 1996 respectively.
Anm: De två lodräta linjerna i det nedersta högra diagrammet anger den finska markens inträde i ERM den 14 oktober 1996 respektive den italienska lirans återinträde i ERM den 25 november 1996.
In the period preceding participation, the Finnish markka and Italian lira are assessed with reference to their present ERM central rates.
När det gäller peri­oden före deltagandet i ERM bedöms den finska marken och den italienska liran i förhållande till deras nuvarande centralkurser i ERM.
A +/- 2.25 °/o band around the central rate is also indicated in all cases.
Ett fluktuationsband på +/­ 2,25 °/o kring centralkursen anges också i varje exempel.
Spread from the ecu central rate (daily data)
Procentuell avvikelse från ecuns centralkurs
NB: The two straight vertical lines in the bottom right chart indicate the entry of the Finnish markka in the ERM on 14 October 1996 and the re­entry of the Italian lira on 25 November 1996 respectively.
Anm: De två lodräta linjerna i det nedersta högra diagrammet anger den finska markens inträde i ERM den 14 oktober 1996 respektive den italienska lirans återinträde i ERM den 25 november 1996.
A +/­ 2.25 % band around the central rate is also indicated in all cases.
Ett fluktuationsband på +/­ 2,25 °A kring centralkursen anges också i varje exempel.
The fourth indent of Article 109j(l) of the Treaty refers to:
I artikel 109j.l fjärde strecksatsen i fördraget anges följande:
'the durability of convergence achieved by the Member State and of its participation in the exchange rate mechanism of the European Monetary System being reflected in the longterm interest rate levels'.
"En varaktighet i den konvergens som medlemsstaten har uppnått och i dess del tagande i Europeiska monetära systemets växelkursmekanism, såsom det kommer till uttryck i den långfristiga räntenivån. "
Article 4 of Protocol No 6 on the convergence criteria elaborates further, stating that:
I artikel 4 i protokoll nr 6 om konvergenskriterier utvecklas kriteriet och anges följande: