natgillin/translations-raw huggingface dataset:
These developments create new.challenges to researchers, practitioners, and policy makers, particularly in the areas of urban and regional planning.
Denna utveckling innebär nya utmaningar för forskare, praktiker och politiker, i synnerhet i fråga om storstads­ och regionplanering.
These challenges are all the more complex because infrastructures like the Internet arc largely invisible when compared to roads and railways which sustained the industrial society (Graham, 1997).
Dessa utmaningar kompliceras ytterligare av att infrastrukturer såsom Internet till stor del är osynliga till skillnad från vägar och järnvägar vilka låg till grund för det industriella samhället (Graham 1997).
This of course does not mean that the death of cities or space.
Detta innebär förstås inte att städer eller rum kommer att försvinna.
Space still matters, and Hall (1999) convincingly argues that even in an Information-based economy, cities survive together with traditional urban hierarchies.
Rummet spelar fortfarande roll och Hall (1999) hävdar övertygande att städer tillsammans med traditionella storstadshierarkier kommer att överleva även i en informationsbaserad ekonomi.
Cities continue to perform crucial roles as centres of learning, business, and leisure, but the hierarchy is now affected in new ways by the impact of global economic and technology-driven forces.
Städerna fortsätter att spela en betydande roll som lärocentra, affärscentra och fritidscentra, men hierarkin påverkas nu på nya sätt av genomslagskraften hos de globala ekonomiska och teknologistyrda krafterna.
Past, present and future coexist in different forms, but it is clear that urban policy analysis has also pay increasing attention to the new forms of economic and social communication, and to the opportunities and challenges that the ICTs pose to our quality of life.
Dåtid, nutid och framtid existerar sida vid sida i olika former, men det är uppenbart att man vid analysen av storstadspolitiken också riktar ett allt större intresse mot nya former av ekonomisk och social kommunikation samt mot de utmaningar som informations­ och kommunikationstekniken innebär för livskvaliteten.
This also includes the identification of key areas of interest and the definition of potential indicators expressing the increasing role of ICTs in our daily living.
Detta inbegriper också att man fastställer nyckelområden av intresse och att man definierar potentiella indikatorer som visar på den allt större roll som informations­ och kommunikationstekniken spelar i vår vardag.
A useful starting point to operationalise the concepts outlined above, is the Green Paper on Living and Working in the Information Society (CEC, 1996).
En bra utgångspunkt för att verkställa de begrepp som fastställts ovan är grönboken "Leva och arbeta i informationssamhället" (kommissionen 1996).
This paper, identifies three main areas of concern: the first, Working in lhe Information Society focuses on the impact of ICTs on working practices, and identifies three main challenges:
I grönboken fastställs tre huvudområden. Det första, Att arbeta i informationssamhället, behandlar framför allt informations­ och kommunikationsteknikens verkan på arbetets organisation och där fastställs följande tre huvudsakliga utmaningar:
■ "a first challenge is to build knowledge and raise awareness of the potential of the new paradigm of work organisation to deliver both productivity growth and job satisfaction.
• "Den första utmaningen består i att förmedla kunskap och öka medvetenheten om de nya formerna för arbetets organisation och de möjligheter dessa ger till produktivitetsökning och en ökad tillfredsställelse i arbetet. • Den andra utmaningen består i att hjälpa små och medelstora företag, de företag som skapar arbetstillfällen inom EU, att maximalt utnyttja denna förändring och på så sätt bli mer konkurrenskraftiga.
• a second challenge is to help SMEs, the job generators in the EU, maximise the potential of this change to become more competitive. • a third challenge is to modernise the contractual framework for working life to find ways and means to reconcile flexibility and security" (CEC 1996, pg. 2).
• Den tredje utmaningen består i att modernisera reglerna som styr arbetslivet för att finna lösningar som kan tillgodose både kraven på flexibilitet och trygghet" (kommissionen 1996, s. 2).
The second, Employment in the Information Society, addresses a key area of concern, and in particular the extent to which ICTs may be destroying more jobs than they are creating or displacing job creation spatially (for example jobs losses in Europe and creation in India) or across social classes.
I det andra, Sysselsättning i informationssamhället, behandlas ett viktigt område och i synnerhet den omfattning i vilken informations­ och kommunikationstekniken kan förstöra fler arbetstillfällen än den skapar nya eller förflytta skapandet av arbetstillfällen geografiskt (till exempel så att Europa förlorar arbetstillfällen medan arbetstillfällen skapas i Indien) eller mellan olika samhällsklasser.
Hence, the key challenges identified include:
Därför inbegriper de viktigaste utmaningarna följande:
• [what Europe needs] "is a substantial overhaul of education and training that can match the ICT revolution and keep pace with continuing technological development during the years to come. • the education system must be transformed from teaching to learning.
• Utbildningssystemet måste övergå från utlärning till inlärning.
The unemployed must be offered retraining instead of long term unemployment and de-skilling" (CEC 1996, pg. 2).
Arbetslösa måste erbjudas omskolning istället för långtidsarbetslöshet där deras kvalifikationer går förlorade" (kommissionen 1996, s. 2).
The third area, Cohesion: Living in the Information Society, focuses on the potential contribution of ICTs in reducing existing social and geographical disparities in the Union.
Dct tredje området, Att leva i informationssamhället, är inriktat på informationsoch kommunikationsteknikens möjligheter att bidra till att reducera befintliga sociala och geografiska skillnader i unionen.
In this respect, the key challenges are:
Här är de viktigaste utmaningarna följande:
• "a first challenge is to ensure that the liberalisation of telecommunications proceeds fully and rapidly across the Union and that the new regulatory framework supports cohesion objectives. • a second challenge is to integrate more closely the Structural Funds and Information Society policies, so as to stimulate the access and use of modem ICTs.
• "En första utmaning är att säkerställa att liberaliseringen av telekommunikationerna genomförs snabbt och fullt ut i hela Europa och att de nya rättsliga ramarna främjar sammanhållning. • En andra utmaning är att samordna politiken rörande strukturfonderna och informations- och kommunikationsteknologin så att man främjar användningen av modem informations- och kommunikationsteknologi.
The process of stronger local involvement through local and regional employment pacts could be an important vehicle for a new, more employment intensive and human resource oriented cohesion policy. • a third challenge is to ensure that the Information Society becomes a tool to create an inclusive society.
Ett starkare lokalt engagemang genom lokala och regionala syssclsättningspakter skulle kunna bli en viktig katalysator för en ny sammanhållningspolitik, mera inriktad på sysselsättning och mänskliga resurser. • En tredje utmaning är att säkerställa att informationssamhället blir ett redskap för att skapa ett jämlikt samhälle.
The Information Society should be about people and it should be used for people and by people to unlock the power of information, not to create inequalities between the information rich and the information poor" (CEC, 1996, pp. 2-3).
Informationssamhället måste handla om människor, det skall användas för och av människor och leda till att information blir åtkomlig för alla, det skall inte skapa skillnader mellan dem som har tillgång till information och dem som saknar information" (kommissionen 1996, s. 2-3).
Embedded in this third challenge, is the whole notion of increasing access to public sector information which has gained prominence since this Green Paper through the INFO2000 programme of the European Commission, and more recently through another key Green Paper: Public Sector Information: a Key Resource for Europe (CEC, 1999).
I denna tredje utmaning finner man hela tankegången om att förbättra tillgången på information från den offentliga sektorn, som har fått ökad betydelse sedan grönboken och Europeiska kommissionens program INFO2000, samt nyligen genom en annan viktig grönbok, Information från den offentliga sektorn: en värdefull resurs för Europa (kommissionen 1999).
It is therefore important to upgrade this challenge to a fourth main area of concern: Access to Public Sector Information.
Därför är det viktigt att uppgradera denna utmaning till ett fjärde huvudområde, Tillgång till information från den offentliga sektorn.
The key issues identified by the 1999 Green Paper refer to the definition of public sector, and public sector information, the relationships between public and private sectors, and other thorny issues such as copyright, confidentiality, liability, and conditions of access including pricing.
De huvudsakliga frågor som fastställdes genom grönboken från 1999 syftar till att definiera den offentliga sektorn, och information från den offentliga sektorn, förhållandet mellan den offentliga och den privata sektorn samt andra besvärliga frågor såsom upphovsrätt, sekretess, ansvarsskyldighet samt villkoren för tillgång samt prissättning.
Underpinning these issues there are two fundamental questions:
Följande två grundläggande frågor stöder dessa aspekter:
How to reposition the public sector, and local government in particular as the main collector of information and provider of services to citizens, so that the provision of information becomes one its core functions.
Hur man skall omforma den offentliga sektorn, och i synnerhet det kommunala styret eftersom det är den huvudsakliga insamlaren av information och tillhandahållaren av tjänster till medborgarna, så att tillhandahållandet av information blir en av dess viktigaste funktioner.
This is highly topical as public sector organisations increasingly become "enablers" of services provided by the private sector, and the legitimacy of democratic institutions is questioned particularly by the younger generation, as apparent by increasingly low turn-outs at the elections.
Detta är högaktuellt eftersom den offentliga sektorns organisationer till allt större del utgör den länk som möjliggör de tjänster som tillhandahålls av den privata sektorn, och legitimiteten hos de demokratiska institutionerna ifrågasätts, i synnerhet av den yngre generationen, vilket tydliggjorts av det allt lägre valdeltagandet.
How to configure in the digital age, the value-added chain in the provision of information, including the definition of "universal service", and the respective roles of public and privates sectors.
Hur man i den digitala åldern skall utforma kedjan av mervärde när det gäller tillhandahållandet av information, inbegripet definitionen av "universella tjänster", samt den offentliga respektive den privata sektoms roller.
From this depend many of the questions raised by the Green Paper, which have been summarised above.
På detta beror många av de frågor som tas upp i grönboken och som sammanfattats ovan.
Whilst it is not the objective of this report to discuss these issues, and their implications in depth, it is worth emphasising that access to public sector information is not only crucial to foster the development of a European information industry, and hence
Det är också ett avgörande försök att öka allmänhetens deltagande, och den upplysta demokratin, och därmed ett försök att förbättra livskvaliteten, i synnerhet i storstadsområden "i nöd" med omfattande social utslagning. Dessutom kan utvecklingen
the millions of new jobs hoped for by the Information Society policies (see CEC, 1993); it is also a crucial test-bed for increasing public participation, and informed democracy, and hence for improving the quality of life, particularly in those urban areas in distress affected by significant processes of social exclusion.
-24- av ett informationssamhälle som omfattar alla grupper i samhället och som grundar sig på informationsflöden av hög kvalitet mellan instanser inom den offentliga sektorn, samfund, invånare och företag bara ske om lämpliga informations- och kommunikationstekniska strategier och lämplig informationsinfrastruktur byggs upp på lokal nivå.
Moreover, the development of an inclusive information society based on quality information flows between public sector agencies, communities, citizens and firms can only take place if appropriate ICT strategies and information infrastructures are developed at the local level.
Dessa lokala informationsinfrastrukturer är en förutsättning för en verklig "Joined-Up Government", vilken är Storbritanniens paroll (även om liknande initiativ finns på andra ställen).
These local information infrastructures are the prerequisite for implementing true "Joined-Up Government", which is the banner in the UK (but similar initiatives exist elsewhere) under which several important policies have been taken to increase partnership between agencies to target more effectively their resources and deliver better services.
Flera viktiga handlingslinjer har utarbetats under denna paroll för att öka samarbetet mellan olika instanser för att på ett mer effektivt sätt nå ut med resurserna och tillhandahålla bättre tjänster.
They are also necessary to deliver to citizens and firms local information which is of true relevance to them, thus empowering to become full partners in the Information Society.
De behövs också för att ge medborgarna och företag lokal information som verkligen är relevant för dem och på så sätt göra det möjligt för dem att till fullo delta i informationssamhället.
Indicators for life quality are a contradictory measurement, because different groups and users of the city react in contradictory ways to them.
Indikatorer för livskvalitet är ett motsägelsefullt mått, eftersom städernas olika grupper och användare reagerar på olika sätt inför dem.
For example, innovation has its proponents but also its enemies, as shown in the Paddington inhabitants' opposition to the Heathrow fast train, which improves accessibility for visitors, but may create congestion for inhabitants.
Nyskapande har till exempel sina förespråkare men också sina fiender, vilket tydligt syns i fråga om hur invånarna i Paddington motsatt sig snabbtågslinjen till Heathrow. Snabbtåget förbättrar tillgängligheten för besökare men kan komma att leda till svårframkomlighet för invånarna.
The number of conferences in a city may improve its rating in urban competition, but disturbs a part of its inhabitants.
Antalet konferenser i en stad kan förbättra stadens ställning i storstadskonkurrensen men dessa konferenser stör en del av stadens invånare.
International events are also very controversial, for that matter.
Internationella evenemang är också mycket kontroversiella.
The number of doctors may be irrelevant if they are inaccessible to certain social groups or if the welfare state is weak, and the number of taxis may be high where public transport is defective.
Antalet läkare i en stad är ointressant om dessa läkare inte är tillgängliga för vissa socialgrupper eller om välfärdsstaten är svag, och antalet taxibilar kan vara stort i områden där kollektivtrafiken är bristfällig.
The main aim of the new research on quality of life should be therefore oriented to integrate these components and to study the contradictions between the modernity and the social exclusion.
Det huvudsakliga syftet med den nya forskningen om livskvalitet bör därför vara att integrera dessa komponenter och att studera motsättningarna mellan ett modernt samhälle och den sociala marginaliseringen.
In other words, how can the new technology, the growing spatial mobility of the population, the competitiveness of the economic environment reinforce or diminish the quality of life according to the socioeconomic structure of the population?
Med andra ord, hur kan den nya tekniken, befolkningens ökade rörlighet och den ekonomiska konkurrenskraften förbättra eller försämra livskvaliteten beroende på den socioekonomiska befolkningsstrukturen?
Cities are still the privileged points where technological progresses, concentration of different populations and inequalities assume the most evident and problematic features.
Det är fortfarande i städerna som teknologiska framsteg, koncentration av olika folkgrupper och ojämlikhet är tydligast och antar de mest problematiska formerna.
To study quality of life in the cities today means to define different paths in accessing and sharing available resources and services, to emphasize strategies and practices of the people in solving the urban complexity, to verify the existence of democratic arena for the negotiation of the different needs, values, culture of the citizens.
Att studera livskvalitet i städer i dag innebär att man definierar olika sätt att värdera och dela tillgängliga resurser och tjänster, att man framhåller befolkningens strategier och sätt att handskas med det komplexa storstadslivet, och att bevisa att det är möjligt att på demokratisk väg tillgodose invånarnas olika behov, värderingar och kultur.
New valid and social indicators must be thought and developed in order to find out the contradictions existing between economic, environmental, cultural and social development and to compare cities.
Man måste överväga och utveckla nya meningsfulla, sociala indikatorer för att lokalisera motsättningarna mellan utvecklingen inom ekonomi, miljö, kultur och det sociala området, samt för att jämföra olika städer med varandra.
This last aim is very difficult to be fulfilled because of the actual lack of basic statistics, as well of comparable indicators collected in different countries.
Denna sista målsättning är mycket svår att uppnå på grund av bristen på grundläggande statistiska uppgifter och jämförbara indikatorer från olika länder.
In view of these considerations it is possible to consider as new perspectives for studying the quality of life in the contemporary society, six analytical dimensions presented in Table 2:
Med tanke på detta är det möjligt att betrakta de sex analytiska aspekter som framgår av tabell 2 som nya perspektiv för att studera livskvaliteten i dagens samhälle.
2 - Crucial dimensions of the quality of life.
2 ­ Viktiga aspekter på livskvaliteten.
Dimensions general socioeconomic development of the urban community services available in the city internal social disparities between residents attractiveness of the city (competitiveness but also possible conflicts between urban populations) technology and innovation potential physical environment
­ ­ storstadssamhällcts allmänna sociockonomiska utveckling tillgängliga tjänster i staden inre sociala skillnader mellan invånarna stadens dragningskraft (konkurrenskraft men också eventuella konflikter mellan stadens olika populationer) teknik­ och innovationspotential den fysiska miljön
The focus of this study is on the first five of these dimensions1.
Studien inriktar sig på de första fem av dessa aspekter'.
As shown in Figure 1, the first two dimensions are part of the resources and services stock (input), while the other three relate to the accessibility procedures and constrains (process).
Såsom framgår av figur 1, utgör de första två aspekterna en del av resurs­ och tjänsteunderlaget (input), medan övriga tre har att göra med tillgänglighetsförfaranden och ­begränsningar (process).
In other words, to translated a finite set of resources and services in a better quality of life it is posited that:
Med andra ord, för att översätta en begränsad uppsättning resurser och tjänster till bättre livskvalitet antas följande:
- etc.), there must be freedom in selecting procedures to access, resources, there must be a democratic and diffused distribution of information, and of the technologies and skills necessary to access it and exploit it.
Information måste spridas demokratiskt och vida omkring, liksom teknik och det kunnande som behövs för att få tillgång till och utnyttja den.
This approach follows the EU policies adopted for improving a sustainable urban development (CEC, 1997c), which focus on:
Detta betraktelsesätt följer EU:s handlingslinjer som anpassats för att förbättra hållbar utveckling i städerna (kommissionen 1997c) och som är inriktade på att
- - - - strengthening economic prosperity and employment in towns and cities, promoting equality, social inclusion and regeneration in urban areas, protecting and improving the urban environment, contributing to urban governance and local empowerment.
­ ­ stärka den ekonomiska blomstringen och sysselsättningen i städerna, främja lika möjligheter, social integrering och rehabilitering av stadsområden, skydda och förbättra stadsmiljön, bidra till goda arbetsformer i lokal förvaltning och stärka den lokala handlingsförmågan.
In particular these policies centre on the issues related to the pathways of accessibility which are limited or improved by socio-economic, spatial, cultural and educational filters.
Framför allt fokuseras dessa handlingslinjer på frågorna om vägar för tillgänglighet som begränsas eller förbättras genom socioekonomiska, rumsliga, kulturella eller utbildningsrelaterade filter.
They also recognise that the urban quality of life can be considered as the result of a good communication and information systems oriented to enlarge the participation of the population and limit social disparities, without compromising the identity of the users.
Därigenom erkänner man också att livskvaliteten i storstäderna kan betraktas som resultatet av goda kommunikations­ och informationssystem som är inriktade på att göra befolkningen mer delaktig och begränsa sociala skillnader utan att äventyra användarnas identitet.
Protecting the environment for local and global sustainability is one of the main goals of the urban policies aimed at improving the quality of life in contemporary cities.
Att skydda miljön och göra den lokalt och globalt bärkraftig är ett av huvudmålen med storstadspolitiken som syftar till att förbättra livskvaliteten i dagens städer.
The importance of the environment for quality of life issues is well documented in research In this report we will not explore this wide literature and we will focus instead on other crucial social and economic themes.
Hur betydelsefull miljön är for livskvaliteten är väl dokumenterat genom forskning. I denna rapport kommer vi inte att utforska denna omfattande litteratur utan vi kommer istället att koncentrera oss på andra viktiga sociala och ekonomiska ämnen.
Nevertheless the group is well aware of the influence of the environment on living conditions.
Icke desto mindre är gruppen medveten om miljöns inflytande på livsvillkoren.
Material and non material inputs resources: income, housing, employment, services, environment, etc.
Materiella och icke­materiella inputresurscr: inkomst, bostäder, sysselsättning, tjänster, miljö osv.
Process resources needed to accesses the material and non material ones: skill, competence, education, freedom, information, etc.
Processresurser som behövs för att dra nytta av de materiella och de icke­materiella resurserna: kunnande, kompetens, utbildning, frihet, information osv.
Methodological Issues
Metodologiska frågor
The technology of mobile personal communications introduces a revolutionary shift not dissimilar to the one occurred in transportation systems when the private automobile was added to the railroads.
Tekniken med personliga mobilkommunikationssystcm innebar en revolutionerande förändring som inte är helt olik den som skapades inom transporter när personbilen kom att komplettera järnvägen.