natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The growing proportions of women and of young people have also been widely documented by research in many urban areas of the EU.
Det ökade inslaget av kvinnor och ungdomar har också dokumenterats i en mängd studier som utförts i ett stort antal städer i EU:s medlemsstater.
Similarly, high levels of alcohol or drug consumption and a poor general state of health, particularly tuberculosis and mental health (although this should not be overstated), have been acknowledged as important public health issues.
Man har även kunnat konstatera att den stora konsumtionen av alkohol och narkotika, det försämrade hälsotillståndet, särskilt vad gäller registrerade fall av tuberkulos och mentalsjukdom (även om detta inte skall överdrivas) är betydande problem för folkhälsan.
Lastly, the growing number of homeless non-nationals, either from elsewhere in the EU or from North Africa, Sub-Saharan Africa and Eastern Europe, has also been recorded, with levels varying from country to country. The growing proportion of migrants among the homeless is an element which should be taken into consideration, although clearly not to the same extent in every country.
Slutligen har man noterat att det i en omfattning som varierar mellan de olika länderna finns ett ökande inslag av utlänningar från andra EU-stater - men även från länderna i Nordafrika, övriga Afrika och Östeuropa - bland de bostadslösa.
3.1.8 A number of non-governmental organizations are concerned with this question at EU level, backing research and putting pressure on public bodies. They also point to similarities and
Ökningen av andelen invandrare bland de bostadslösa är något som måste beaktas, om än i varierande grad i de olika länderna.
-5- differences between countries.
De sprider information om likheter och skillnader mellan olika länder.
FEANTSA, the European Federation of National Organisations Working with the Homeless, was set up in 1989, and since 1991 has been charged by the Commission with managing a European Observatory on Homelessness, working through a university network of national correspondents.
Den europeiska paraplyorganisationen för hjälp åt bostadslösa (FEANTSA), som grundades 1989, har sedan 1991 på kommissionens uppdrag haft ansvaret för ett europeiskt observationsorgan för bostadslösa som bygger sin verksamhet utifrån ett nätverk av nationella motsvarigheter och kontakter vid universitet och högskolor.
Thanks to the network, information has been successfully compiled and circulated concerning the identity, numbers and make-up of a population that does not conform to conventional statistical models which are usually based on fixed households.
Detta observationsorgan har kunnat etablera och sprida kunskaper om identifiering, inventering och analys av en befolkningsgrupp som inte fångas in av de traditionella statistiska metoderna, som vanligen utgår från begreppet hushåll.
3.2.1 The higher profile of the homelessness issue over the last ten years or so is explained firstly by the more obvious presence of individuals in the public areas in towns, although their real numbers cannot as yet be accurately gauged.
3.2.1 En förklaring till att de bostadslösa under mer än ett årtionde fått allt större uppmärksamhet är att de människor som använder städernas offentliga rum på sitt eget sätt blivit allt synligare, även om man ännu inte exakt kan fastställa deras antal.
Certain types of collective action have also made the homeless more visible: squatting, the emergence and spread of street papers, lobbying by activist associations, demonstrations and occupations of public areas or empty buildings.
Vissa former av kollektiva insatser har också gjort att de bostadslösa framträder klarare: husockupationer, grundande och utveckling av "gatutidningar", lobbying från militanta grupperingar, demonstrationer, ockupationer av offentliga platser eller obebodda byggnader.
3.2.2 While describing a population which all European citizens can see for themselves in the streets of their towns might appear simple, it is in fact extremely difficult to gain an accurate picture of this group, in particular because not all homeless people are readily identifiable as such in the street.
3.2.2 Även om det kan tyckas vara mycket lätt att beskriva en befolkningsgrupp som alla europeiska medborgare kan möta på gatan, är det i själva verket särskilt svårt att få detaljkunskap om denna befolkningsgrupp, i synnerhet med tanke på att alla bostadslösa inte kan karakteriseras som dem man ser på gatorna.
3.2.3 Knowledge about the homeless is scanty, firstly because there is no precise definition or established legal description of the term in each country.
3.2.3 Att kunskap saknas om de bostadslösa beror främst på att det inte i något land finns någon exakt definition eller klart fastlagd juridisk kategori.
"Homeless" means very different things from one country to another.
Begreppet bostadslös omfattar olika verkligheter i varje enskilt land.
The definitions, rules and practices of the different Member States further complicate the picture.
De skilda medlemsstaternas olika definitioner, normer och praktiska insatser bidrar till denna komplexitet.
In spite of efforts at clarification, there are no certain EU-level definitions either.
Trots försök till klargörande finns inte heller på EU-nivå några fastlagda definitioner.
"Homeless", "vagrant", "tramp" or "beggar" are often taken to mean the same thing, with discussions on homelessness often turning into debates on begging.
3.2.4 I vissa undersökningar och i vissa nationella lagbestämmelser jämställer man vanligen kringflyttande med bostadslösa, eftersom de saknar fast adress.
However, not all beggars are homeless, or vice-versa.
Att placera dessa människor i samma kategori trots att de är så olika kan leda till allmän oklarhet.
Homelessness is also closely tied to the housing problem, but the presence of individuals identified as being homeless in Europe's towns and cities is not exclusively a housing issue.
Det är dock ändå sant att frågan om mottagande av och tolerans mot kringflyttande i många avseenden ligger på samma nivå som frågan om öppenhet gentemot de hemlösa.
3.2.7 The term "homelessness" is commonly used to describe, more or less accurately, a range of problems encountered daily by those who rub shoulders with persons labelled as homeless, who are involved in working with them or running schemes for their benefit.
3.2.5 Anledningen till att det saknas kunskap om de bostadslösa är i grund och botten att det rör sig om en extremt heterogen grupp som består av människor med mycket olika livsvillkor -det kan röra sig om alltifrån män som levt på gatan under lång tid (den traditionella luffaren) till unga kvinnor som helt nyligen kastats ut från sina bostäder.
In this way, very different aspects (lack of housing, the public spectacle of social abandonment, begging, vagrancy, extreme forms of poverty, changes in market trends and housing policy, etc.), are brought together under a single heading.
Forskning har visat att hemlöshet är en situation som varierar avsevärt över tiden.
3.2.8 Convention definitions - which remain open to debate - emphasize the sporadic or persistent lack of stable housing.
Hemlösheten kan utgöra ett övergångsskede eller vara långvarig eller till och med permanent.
Analyses concur in recognizing the affinities between the circumstances of people living rough and people living in hostels, makeshift accommodation or in accommodation where they have no security of tenure.
En del har under en tid levt på gatan och kommer att stanna där under ytterligare lång tid, andra lever så under kort tid och kommer aldrig mer att göra det, medan ytterligare andra sporadiskt befinner sig i denna situation.
Consequently, the homeless population is not limited to the highly-visible and disturbing condition of those sleeping on the streets, or to a simple head-count of those seen by voluntary or official social services.
Kollektiva föreställningar och offentliga reaktioner sammanfaller inte nödvändigtvis i de olika fallen.
3.2.9 Most studies concentrate more on the social processes at work than on loss of housing alone.
3.2.6 Hemlösheten är alltså förknippad med ett grundläggande problem av språklig karaktär.
The homeless are thus viewed in terms of the various processes of exclusion rather than from the single perspective of the poor functioning of the housing market.
I den allmänna föreställningsvärlden förknippas den snarare med en sorts social situation än med ett problem som gäller boendet.
3.2.10 The most in-depth research suggests that thinking should always be in terms of social processes and should go further than a simple static description of circumstances.
Bostadslösa, vagabonder, uteliggare och tiggare uppfattas vanligen som synonymer. Diskussioner om hemlöshet glider därför ofta över i diskussioner om tiggeri.
Looked at in this way, the homeless population does not constitute a fixed "stock".
Men alla som tigger är inte hemlösa och vice versa.
A clearer picture of the actual state of affairs can be gained by taking account of larger movements, of individuals' personal stories, and of people both falling into and escaping from this position.
De bostadslösas situation hänger för övrigt ofta samman med bostadsproblematiken.
The situation is complex and must be understood as one stage - albeit among the last and most painful - in the process of social exclusion.
Men de hemlösas närvaro i Europas städer är inte bara ett bostadsproblem.
3.2.11 It must always be borne in mind, then, that the homeless population is extremely heterogeneous and cannot be taken as a stable social category.
3.2.7 Begreppet "hemlös" används i dagligt tal för att, mer eller mindre korrekt, beteckna en uppsättning problem som möter dem som ofta träffar på hemlösa i sitt arbete, intresserar sig för dem eller deltar i omsorgsverksamhet.
Situations which differ widely in terms of social ties, housing or social security cover, for example, receive the same label.
Följaktligen samlar man mycket olika företeelser (bostadslöshet, utslagna människor på offentliga platser, tiggeri, lösdriveri, extrema former av fattigdom, förändringar på bostadsmarknaden och av bostadspolitiken osv.) under en enda benämning.
3.3.1 Despite these difficulties and the risk of being imprecise, some statistics on the homeless do exist both within each Member State and at EU level.
3.2.9 I de flesta undersökningarna läggs större tonvikt på de sociala processer som pågår än på enbart förlust av bostaden.
However, as the originating researchers and observers recommend, they should be treated with great caution.
De hemlösa studeras följaktligen med utgångspunkt i olika utslagningsprocesser och inte bara genom observation av brister i bostadsmarknadens sätt att fungera.
3.3.2 It is nowadays essential to come up with statistical estimates in order to sway decision-makers and have an impact on public opinion.
3.3.2 För att övertyga beslutsfattare och påverka den allmänna opinionen är det i dag nödvändigt att producera statistiska skattningar.
Current estimates frequently make no distinction between the number of individuals who are homeless over a whole year and those who are homeless at a given point during the year.
I aktuella beräkningar likställs mycket ofta antalet individer som är hemlösa under hela året med antalet individer som någon gång under året är hemlösa.
They also often confuse the total number of homeless people with the number of cases dealt with by the appropriate social services.
I dessa beräkningar blandar man också ofta samman det totala antalet av olika slags personer som är hemlösa med det totala antalet personer som får hjälp av sociala organ för de hemlösa.
The effort to quantify the problem is distorted by the changing descriptions of the population in question, since these descriptions may vary depending on the interests of those who produce them.
Arbetet att mäta antalet hemlösa störs av att det är svårt att karakterisera denna befolkningsgrupp, eftersom metoderna kan variera beroende på det bakomliggande intresset hos dem som utför undersökningarna.
Some prefer a broad definition (bringing in those living in sub-standard housing), while others opt for a strict definition covering only the most marginal of the very poorest sector of society.
Vissa föredrar en mer utsträckt definition (som till den hemlösa befolkningen i strikt mening även lägger personer som har undermåliga bostäder), medan andra använder en strikt definition som bara omfattar de mest marginaliserade av de allra fattigaste.
3.3.3 Tables have been drawn up in each of the Member States, often based on reports from voluntary associations and sometimes using official data.
3.3.3 Statistiska beräkningar har utförts i alla EU-stater, ofta med utgångspunkt i sammanställningar från välgörenhetsorganisationer och ibland på grundval av uppgifter från offentliga organ.
Figures have been compiled and disseminated by FEANTSA, which clearly states that they must be used with care (Table A).
Dessa statistiska uppgifter har sammanställts och spritts av FEANTSA, som framhåller att man måste använda dem med försiktighet (tabell A).
They are more a reflection of the extent of care arrangements in each Member State than a detailed appreciation of the real situation.
Uppgifterna ger snarare en bild av omsorgssystemets omfattning i varje enskild medlemsstat än en välunderbyggd bedömning av det verkliga problemet.
They also depend on the local definition of the problem.
Dessutom färgas de av den definition man lokalt använder för detta problem.
The figures have not all been compiled with the same degree of rigour and, since they do not always refer to people in the same circumstances, they cannot be used for very searching transnational comparisons.
Eftersom de olika uppgifterna inte är lika välgrundade och inte heller utgår från samma grupp av personer, kan man inte göra några mer omfattande jämförelser mellan de olika länderna.
They do nevertheless give some idea of the scale of the problem and of the wide range of situations.
De ger dock en fingervisning om problemets vidd och en föreställning om hur olika situationerna är.
Table A. Estimate of the annual average number of persons using official and voluntary services for the homeless in the early 1990s
Tabell A. Beräkning av det genomsnittliga antalet personer per år som fått hjälp av socialtjänst eller välgörenhetsinrättningar för hemlösa i början av 1990-talet.
For an average day, or for the day surveyed
För en genomsnittsdag eller på den dag då undersökningen gjordes
3.3.4 Approximately 1.1 million European citizens pass through agencies for the homeless every day.
3.3.4 Varje dag anlitar omkring 1,1 miljoner EU-medborgare olika hjälporgan för hemlösa.
Over a one-year period, this figure rises to 1.8 million.
På årsbasis stiger denna siffra till 1,8 miljoner.
Again according to FEANTSA estimates, almost 18 million EU citizens live in very low-grade accommodation or "unconventional" housing, i.e. in premises not intended as dwelling-places.
Enligt FEANTSA:s beräkningar lever nära 18 miljoner EU-medborgare i mycket undermåliga bostäder eller i "icke-konventionella" bostäder, dvs. i lokaler som inte är avsedda för boende.
3.3.5 It is worth pointing out that information from certain countries (Belgium, Denmark, Finland, Germany, Sweden and the United Kingdom) points to a recent fall in the number of recipients of services for the homeless, although it cannot yet be concluded that there is a downward trend, a freeze or even an increase in the total homeless population.
3.3.5 Det skall framhållas att uppgifterna från vissa länder (Tyskland, Belgien, Danmark, Finland, Storbritannien, Sverige) visar att antalet mottagare av stöd från hjälporgan för hemlösa sjunker under den senaste perioden, utan att man därför alltid kan dra slutsatsen att antalet hemlösa sjunkit eller stagnerat, eller till och med ökat.
3.3.6 What the figures do show is that the phenomenon is far from uniform across the EU, but that these differences are not necessarily closely connected with the types of welfare-state provision in the different countries.
3.3.6 Dessa siffror visar dock att detta problem antar mycket olika former i Europeiska unionen utan att sambandet mellan problemet och välfärdssystemens olika utformning i de skilda medlemsstaterna nödvändigtvis är särskilt starkt.
The problem appears to be statistically marginal in certain southern countries (Greece, Portugal and Spain) and certain northern countries (Denmark, Finland and Sweden).
Problemet förefaller vara statistiskt marginellt i vissa sydeuropeiska länder (Spanien, Grekland, Portugal) och i vissa länder i norr (Danmark, Finland,
A particularly complex social problem
Ett ytterst komplicerat socialt problem
4.1.1 Numerous studies report the political and social changes which have gone furthest to swell the ranks of the homeless.
4.1.1 Åtskilliga undersökningar visar vilka politiska och sociala förändringar som mest har bidragit till att de bostadslösas antal har ökat.
The various more or less legal activities they carry out in order to survive can, to some extent, come close to being anti-social (forming large groups, threatening behaviour, aggressive begging); this can further harm the quality of life in towns and inflate a feeling of insecurity.
Man kan ägna sig åt att analysera strukturella problem (arbetslöshet, förändringar på bostadsmarknaden osv.). Man kan också inrikta sig på mer personliga orsaker som leder till att en människa blir bostadslös (personlig kris, sjukdom, socialt missgynnad grupp osv.).
4.1.7 Housing access policies should be considered within the context of more general measures promoting social integration, so as to be able to offer the person in need an integrated service, providing for healthcare and access to employment.
De som förespråkar orsaksmodeller som bygger på individvariabler kritiserar dem som tror på strukturella orsaker och menar att de inte tar hänsyn till speciella förhållanden. De som anser att den strukturella dynamiken är avgörande kritiserar dem som inriktar sig på olika enskilda fall och menar att man därigenom skuldbelägger de bostadslösa.
Constant concern for the management of public areas
4.1.4 Den bästa lösningen återfinns utan tvivel någonstans mittemellan ett utpräglat strukturellt synsätt och en individbaserad metod.
4.2.1 For local authorities and managers of public areas (stations, shopping centres, parks, etc.), dealing with homelessness means constant concern about how to treat the homeless and how to regulate and supervise the zones for which they are responsible.
De mest avancerade analyserna framhåller behovet av att närmare knyta samman å ena sidan utvecklingen på bostadsmarknaden, de olika hjälp funktionerna och arbetsmarknaden och å andra sidan mer individuella faktorer som lösare sociala band (särskilt familjebanden), vissa personliga brister eller extremt dåliga sociala bakgrundsförutsättningar. Bostadslöshetens rötter skall varken sökas i enbart strukturella problem eller i enbart individuella problem, utan snarare i samspelet mellan dessa båda problemkategorier.
4.2.2 By their mere presence or by their behaviour, the homeless are often mentioned as one of the factors in a climate of insecurity. The homeless themselves also have to live in a particularly violent and dangerous environment.
4.1.5 Problemet med de bostadslösa är kopplat både till problemet med att institutionerna inte är strukturellt anpassade och problemet med att man inte tillräckligt avhjälper vissa personliga svagheter.
4.2.3 Homelessness is clearly a key factor in the highly topical issue of security.
4.1.6 Problemet med de bostadslösa är också mycket komplext om man tänker på hur det yttrar sig konkret i vardagen.
The antivagrancy bye-laws introduced in a number of EU towns (in Belgium, France, Germany, the Netherlands and the United Kingdom) have triggered political controversy and major debates on the freedoms of movement and expression.
Förutom problemet med att inte ha logi handlar det också, och ibland framför allt, om arbete, hälsa och en självsvåldig attityd.
Such municipal measures, which are open to criticism, but which are demanded by a significant sector of public opinion, are the expression of the commonplace NIMBY ("Not In My Back Yard"), or even NIMEY ("Not In My Electoral Yard"), syndrome -meaning, in this case, the fear and rejection of facilities for the homeless in the vicinity.
Vissa bostadslösa bor i härbärgen eller har tillfällig logi, och deras främsta problem är att de inte kommer in på arbetsmarknaden.
The homelessness issue runs head-first into the dilemma that while there is widespread sympathy for the homeless, people always want action on their behalf to be taken somewhere else.
Andra har framför allt svåra hälsoproblem som hindrar dem från att finna en bostad eller behålla en.
4.2.4 The appalled collective reaction of districts or entire towns to the problem puts the facile image of universal sympathy for the homeless into perspective.
Sedan finns det de som på grund av sitt uppträdande gör sig skyldiga till förargelseväckande beteende på de offentliga platser som de har som tillflyktsort.
This kind of reaction often grows from the easy temptation to ostracise, but it nevertheless serves to show that simplistic utopian or doom-laden approaches are misplaced.
Den mer eller mindre olagliga verksamhet som de bedriver för att överleva kan i viss mån betecknas som förargelseväckande beteende (upplopp, hotfullt beteende, aggressivt tiggeri).
The question of homelessness also involves issues of security and anti-social behaviour and therefore brings policing policy and all measures to regulate public areas into question.
Detta kan leda till att livskvaliteten i städerna blir försämrad och att känslan av otrygghet ökar.
4.2.5 The day-to-day management of homelessness in urban areas reflects the difficulties experienced by officialdom in dealing with complicated problems and taking the necessary steps to provide a just response to varied - and in many ways ambiguous - demands from inhabitants who are either saddened or worried by seeing homeless people in their streets and towns.
4.1.7 Politiska åtgärder som skall ge tillgång till bostad måste ses som ett led i mer generella stödåtgärder för social integration, så att man gör en samlad insats för den nödställda personen och sålunda garantera hälsovård samt tillgång till arbetsmarknaden.
A question of local and regional cooperation
Det dagliga problemet med tillsynen av offentliga platser
4.3.1 Homelessness is a local issue, but involves a fundamental question of cooperation between different towns within a given region.
4.2.1 Problemet med de bostadslösa blir påtagligt för kommunerna och dem som ansvarar för ordningen på offentliga platser (stationer, köpcentrum, parker osv.) i och med att de dagligen måste sköta tillsynen av dessa offentliga platser.
A brief glance at the background is necessary to grasp the importance of this point.
De bostadslösa själva lever för övrigt i en särskilt brutal och farlig miljö.
4.3.2 Ever since the birth of Europe's towns, the question of vagrancy has been a prominent concern for local authority managers.
4.2.3 Problemet med de bostadslösa har en uppenbar betydelse i den mycket aktuella debatten om trygghet och säkerhet.
In the Middle Ages, assistance to vagrants - the attitude to which varied in line with the local social and political set-up - could be provided for an entire town.
Lokala stadgor för att förhindra tiggeri har utvecklats i vissa städer i Europeiska unionen (i Belgien, Frankrike, Nederländerna, Storbritannien och Tyskland) sedan mitten av 90-talet.
No town, however, could alone provide such relief at regional level.
Dessa stadgor har givit upphov till politiska diskussioner och viktiga debatter om friheten att uppehålla sig var man vill och om yttrandefriheten.
Towns had a choice: to take in the indigent before their doors, or to send them away.
Rent konkret innebär det att man oroar sig för eller motsätter sig att bli granne med hjälpinrättningar för bostadslösa.