natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Maastricht criteria, by putting targets for economic and monetary union, represent a form of benchmarking in the policy area, which has proved its usefulness in promoting convergence and which can serve as a model for the application of benchmarking to other areas of importance for competitiveness.
Dessa har visat sig vara mycket värdefulla för att främja konvergens och kan tjäna som modell för tillämpningen av benchmarking på andra områden som är viktiga för konkurrenskraften.
EMU and competitiveness
EMU och konkurrenskraften
The transition to the economic and monetary union (EMU) will have important beneficial effects on competitiveness both as regards internal and external aspects.
Övergången till den ekonomiska och monetära unionen (EMU) kommer att få betydande positiva effekter på konkurrenskraften både när det gäller interna och externa aspekter.
Internally, EMU will eliminate transaction costs of cross-border payments.
Inom unionen kommer genomförandet av EMU att innebära att transaktionskostnaderna för betalningar över gränserna försvinner.
In addition, it will foster competitiveness through increasing transparency.
Dessutom kommer konkurrenskraften att gynnas genom ö- < ad öppenhet.
SMEs, whose costs in participating in international trade are at present relatively high, will particularly benefit as EMU will enable them to increase their efficiency by entering into all European markets.
De små och medelstora före tag, vars kostnader för att delta i den internationella handeln för närvarande är förhållandevis höga, kommer särskilt att gynnas då EMU kommer att göra det möjligt för dem att öka effektiviteten genom att de kan komma in på alla euro peiska marknader.
Furthermore, EMU will contribute significantly to exploit the full advantages of the internal market.
Dessutom kommer EMU att på ett betydande sätt bidra till att den inre marknadens fördelar till fullo kan utnyttjas.
The past four years have witnessed that currency fluctuations have led to a sub-optimal allocation of production factors, jeopardizing the beneficial effects of economic integration and slowing down growth in Europe.
Under de fyra senaste åren har valutafluktuationerna lett till en suboptimal fördelning av produktionsfaktorerna, vil-
Externally, given the importance of the European Union in international trade, financial markets may grant to the euro a status of international currency, similar to that enjoyed by the dollar.
Externt kan valutan euro, med tanke på Europeiska unionens betydelse i den internationella handeln, komma att åtnjuta en ställning som internationell valuta på de finansiella marknaderna, liknande den ställning som dollarn har.
European companies will progressively be able to sell in euro on third markets and will thus be safeguarded from the effects of currency changes on sales prices.
Euro peiska företag kommer i allt större utsträckning att kunna sälja i euro på marknader i tredje land och således skyddas från valutakursförändringarnas effekter på försäljningspriserna.
Finally, macroeconomic policies play a central role for competitiveness.
Slutligen är den makroekonomiska politiken av central betydelse för konkurrenskraften.
In particular, public deficits which are too high absorb a considerable share of private savings (nearly 35% in 1993) to the detriment of productive investments and push interest rates higher.
Särskilt stora offentliga budgetunderskott sväljer en betydande del av de privata besparingarna (nästan 35 % 1993), vilket inverkar menligt på de produktiva investeringarna och leder till högre räntenivåer.
Policies oriented towards budgetary stability allow the macroeconomic framework to be improved.
Politik som inriktas mot budgetstabilitet möjliggör förbättrade makroekonomiska ram villkor.
Indeed, general government net borrowing decreased from 6.3% in 1993 in the EU to 5.1% in 1995 and 4.4% in 1996 (forecasts).
Den offentliga sektorns nettoupplåning inom EU minskade från 6,3 % 1993 till 5,1 % 1995 och 4,4 % 1996 (enligt prognoserna).
Real short-term Interest rates have followed a similar path, falling from 6.7% in 1992 to 4.9% in 1993 and 3.9 in 1995.
Den reella korta räntan har haft en liknande utveckling och har sjunkit från 6,7 % 1992 till 4,9 % 1993 och 3,9 % 1995.
This development is reinforced by progress towards economic and monetary union.
Denna utveckling har förstärkts genom de fram steg som gjorts på väg mot den ekonomiska och monetära unionen.
The primary responsibility for ensuring that enterprises remain competitive lies with firms themselves.
Företagen själva har det grundläggande ansvaret för att se till att de behåller sin konkurrenskraft.
They maintain competitiveness through the efficiency and the flexibility with which they satisfy existing market needs and through their ability to adjust to structural change, to create new markets and to meet new needs.
De upprätthåller konkurrenskraften genom att med effektivitet och flexibilitet möta de befintliga behoven på marknader na och genom sin förmåga att anpassa sig till strukturella förändringar, skapa nya marknader och möta nya behov.
The quality of management determines to a large degree the extent to which enterprises are successful in these tasks.
Ledningskvaliteter avgör i stor utsträckning vilka företag som kommer att lyckas med detta.
Public authorities sustain competitiveness by putting in place the appropriate framework conditions under which enterprises operate.
Offentliga myndigheter understödjer konkurrenskraften genom att införa lämpliga ramvillkor för företagens verksamhet.
This takes the form of providing necessary infrastructure, putting in place an appropriate regulatory environment and specific initiatives, particular ly in the areas of innovation, quality, the business environment for small and medium-sized enterprises and economic cohesion (Commission Green Paper on innovation, working document on quality and multiannual programme for SMEs).
Detta sker genom att man tillhandahåller nödvändig infrastruktur, inför ändamålsenliga bestämmelser och särskilda åtgärder, särskilt på områden som gäller innovation, kvalitet, företagsklimat för små och medelstora företag och ekonomisk samman hållning (kommissionens grönbok om innovation, arbetsdokumentet om kvalitet och ett flerårigt program för små och medelstora företag).
This communication presents the diversity of, and inter-relations between, the factors influencing the competitiveness of enterprises, and, as a result, the necessity to develop a coherent approach concentrating on those factors in the business environment which are determining for enterprises.
I detta meddelande presenteras mångfalden av och de inbördes förhållandena mellan de faktorer som påverkar företagens konkurrenskraft och, som ett resultat av detta, nödvändigheten av att utveckla ett samlat tillvägagångssätt som koncentreras på de faktorer i företagsklimatet som är avgörande för företagen.
The urgency of this procedure derives from the globalization of markets and the risk that a lack of competitiveness on such markets holds for employment and living standards.
Detta är angeläget eftersom marknaderna globaliseras och eftersom det finns en risk att brisr på konkurrenskraft på sådana marknader får konsekvenser för sysselsättning och levnadsstandard.
In order to assist enterprises and public authorities in the adaptations required to meet greater international com petition, the Commission proposes that benchmarking be promoted in partnership with industry and public administrations.
För att stödja företag och offentliga myndigheter att genomföra de anpassningar som krävs för att en större internationell konkurrens skall kunna mötas, föreslår kommissionen att benchmarking främjas i samverkan med industrin och den offentliga förvaltningen.
I A strong economy is an economy that is capable of high productive effi­ciency, creating jobs in order to raise living standards.
H En stark ekonomi är en ekonomi som kan nå en hög produktionseffektivitet och skapa arbetstillfällen för att levnadsstandarden skall kunna höjas.
Living standards must be defined broadly to include elements that are difficult to quantify, such as a high degree of environmental protection or a low level of crime.
Begreppet levnadsstandard måste ges en vid definition och inbegripa aspekter som är svåra att kvantifiera, som t.ex. hög grad av miljöskydd eller låg kriminalitet.
They include aspirations to a reasonable level of security against illness and destitution that has come to be known as the European social model.
Det inbegriper strävan att nå en rimlig skyddsnivå mot sjukdom och fattigdom vilket har blivit känt som den europeiska sociala modellen.
Maintaining and improving the quality of life in Europe requires that expectations and possibilities are matched and that the productive base is capable of delivering the desired outcome.
För att man skall kunna upprätthålla och förbättra livskvalireten i Europa krävs att förväntningar och möjligheter stämmer över ens och art produktionsbasen kan ge det önskade resultatet.
Gross domestic product represents an imperfect measure of living stan­dards.
Bruttonationalprodukten är ett bristfälligt mått på levnadsstandarden.
However, certain less quantifiable elements of living standards may be less incompatible with raising gross domestic product than may at first appear.
Vissa aspekter av levnadsstandarden som är i mindre grad kvantifierbara behöver dock inte vara så oförenliga med högre bruttonationalprodukt som de först kan verka.
For instance, a high level of environmental protection can, under certain conditions, support competitiveness.'
En hög grad av miljöskydd kan t.ex. under vissa förhållanden bidra till konkurrenskraften.'
Improving the efficiency with which the economy transforms energy and materials into goods and services constitutes both a key element for reaching sustainable develop­ment and a significant means for improving competitiveness.
Att förbättra den effektivitet med vilken ekonomin omformar energi och material till varor och tjänster är viktigt för att en varaktig utveckling skall kunna nås och samtidigt ett betydelsefullt medel för att förbättra konkurrenskraften.
Standard of living
Levnadsstandard
Employment rate
Syssclsättningsniva
Financial performance
Skapande av sysselsättning
Market performance
Förvärvsintensrtet
Intangible investments
Arbetsmarknader marknader
Ageing
Intern och
Internal and
Beskattning
Taxation
Forskning och utveckling
Financing of investments
Finansiering av investeringar meddelande om industrins konkurrenskraft och miljöskydd
I High productivity provides the basis for raising living standards.
I En hög produktivitet utgör grunden för att levnadsstandarden skall kunna höjas.
Increases in the productivity of labour should not be achieved at the expense of job creation.
Arbetskraftens produktivitet bör inte ökas på bekostnad av antalet nya arbetstillfällen.
The ability to achieve high rates of employment affects living standards directly by generating income from a larger proportion of the population.
Förmågan att nå högre sysselsättningsnivåer påverkar levnadsstandarden direkr genom att detta skapar inkomster från en större del av befolkningen.
When both productivity and employment are rising together, strong growth can ensue.
När både produktiviteten och sysselsättningen stiger kan en kraftig tillväxt följa.
At the level of the economy, productivity and employment constitute the principal benchmarks of competitiveness.
När der gäller ekonomin utgör produktiviteten och sysselsättningen de huvudsakliga riktpunkterna för konkurrens kraften.
Unlike the Maastricht criteria, they cannot directly be translated into policy actions.
Till skillnad från Maastrichtkriterierna kan de inte direkt omsättas i politisk handling.
The structural conditions that underlie superior performance are more susceptible to be translated into policy actions through individual framework conditions that affect competitiveness.
De strukturella villkor som utgör grundvalen för bättre resultat kan lättare omsättas i politisk handling genom enskilda ramvillkor som påverkar konkurrenskraften.
The different relationships that determine strong economic performance can be illustrated by the competitiveness pyramid.
De olika samband som är avgörande för goda ekonomiska resultat kan illustreras med konkurrens kraftpyramiden.
Europe continues to lag significantly behind the United States in terms of both labour productivity and the proportion of the working-age population that is employed (the employment rate).
Europa släpar fortfarande på ett betydande sätt efter USA när det gäller arbetsproduktivitet och den andel av befolkningen i arbetsför ålder som är sysselsatt (sysselsättningsnivån).
It also lags behind the Japanese employment rate.
Europa släpar även efter i förhållande till den japanska sysselsättningsnivån.
The result is a level of GDP per capita nearly one third below that of the United States and one sixth below that of Japan.
Resultatet är att BNP per capita lig ger på en nivå som är en tredjedel lägre än USA:s och en sjättedel lägre än Japans.
Such a result is by no means inevitable and should not be considered as acceptable.
Ett sådant resultat är inte ofrånkomligt och skall inte anses som acceptabelt.
Europe's human resources, capital base, infrastructure and the size and development of its home market provide the foundation for both high productivity and high employment rates.
Europas mänskliga resurser, kapitalbas, infrastruktur samt hemmamarknadens storlek och utveckling utgör en grund för både hög produktivitet och höga sysselsättningsnivåer.
Within the existing technological frontier, considerable unexploited potential remains.
Inom de befintliga gränserna för rekniken finns fortfarande avsevärd outnyttjad potential.
Further gains are possible beyond the existing frontier by speeding up innovation.
Ytterligare vinster kan nås bortom de nuvarande gränserna genom att innovationen påskyndas.
Although difficult to interpret, the rapid increase in the capital stock in the European Union and Japan contributed significantly to the increase in labour productivity in these countries, but to an important extent this was at the expense of falling productivity of capital.
Även om den är svår att tolka bidrog den snabba ökningen av kapitalstocken i Europeiska unionen och Japan berydligr rill den ökade arbetsproduktiviteten i dessa länder, men i stor utsträckning skedde detta på bekostnad av att kapitalets produktivitet minskade.
In both the European Union and in Japan, the substitution of labour by capital has been significant at the same time as capital intensity increased substantially.
I både Europeiska unionen och Japan har substitutionen av arbetskraft med kapital varit betydande samtidigt som kapitalintensiteten kraftigt ökat.
The record of employment creation remains disappointing.
När det gäller skapander av sysselsättning är resultaten nedslående.
Since 1960, the European Union has managed to create 10 million net new jobs or half those of Japan and less than a fifth of those in the United States, essentially because of a very high rate of gross job losses.
Sedan 1960 har man i Europeiska unionen lyckats skapa 10 miljoner nya arbetstillfällen netto, vilket motsvarade hälften av dem som skapades i Japan och mindre än en femtedel av dem som skapades i USA.
At the same time, the number of new entrants to the labour market was one and a half times greater in the United States than in Europe, but lower in Japan.
Detta beror huvudsakligen på att ett stort antal arbetstillfällen försvunnit. Samridigt var antalet nya personer på arbetsmarknaden en och halv gång så stort i USA som i Europa, men lägre i Japan.
The high rate of net job creation in the United States enabled it to increase its employment rate significantly between I960 and 1995 when it approached the consistently high Japanese rate.
Det stora antalet nettoarbetstillfällen som skapades i USA möjliggjorde en markant högre sysselsättningsnivå mellan 1960 och 1995, då landet närmade sig den genomgående höga japanska nivån.
In the European Union, the employment rate declined over the same period.
I Europeiska unionen sjönk sysselsättningsnivån under samma period.
The fact that certain countries in Europe reach or even surpass US and Japanese rates would seem to indicate that low European employment rates are not inevitable.
Att vissa länder i Europa nått samma eller till och med överstigit de amerikanska och japanska nivåerna tyder på att de låga sysselsättningsnivåerna i Europa inte är oundvikliga.
On the side of employment, in addition to invest ments in human resources, the functioning of the labour markets and demographic developments, particularly the numbers of new entrants to the labour market and the dependency ratio of old and young people, are important factors.
På sysselsättningssidan är viktiga faktorer, förutom investeringar i mänskliga resurser, arbetsmarknadens funktionssätt och den demografiska förändringen, särskilt antalet nya personer på arbersmarknaden och antalet unga och äldre i förhållande till antalet arbetande.
In turn, these issues give rise to specific areas of concern such as the ageing of the population, internal and external flexibility of labour, skills training, research and development, organizational issues, financing of investments and levels and structure of taxation.
Dessa faktorer ger i sin tur upphov till särskilda spörsmål som befolkningens åldrande, arbetskraftens interna och externa flexibilitet, utbildning, forskning och utveckling, organisatoriska frågor, finansiering av investeringar samt skattenivåer och skattesystem.
Public investment supports competitiveness when it develops Europe's infrastructure, encourages intangible investment in skills and technology and assists the development of lagging regions.
De offentliga investeringarna bidrar till konkurrenskraften då de utvecklar Europas infrastruktur, uppmuntrar immateriella investeringar i kompetens och teknik samt stödjer utvecklingen i regioner där utvecklingen släpar efter.
It appears that the European economy increasingly faces problems resulting from infrastructural bottlenecks, both in the area of physical capacities and in relation to the way facilities are operated.
I den europeiska ekonomin verkar man i allt högre grad stå inför problem rill följd av flaskhalsar i infrastrukturen, både när det gäller fysisk kapacitet och när der gäller driften av infrastruktur.
As a result, the infrastructural costs, for example, of transport operations, are considerably higher in Europe than in the United States, thus weakening the competitive position of enterprises located in Europe.
Som ett resultat av detta är infrastrukturkostnaderna för t.ex. transport betydligt högre i Europa än i USA, vilket försvagar konkurrenskraften för företagen i Euro pa.
A social safety net is required to ensure that the benefits of growth are equitably distributed and to combat social exclusion.
Ert socialt skyddsnät krävs för art garantera att tillväxtens vinster fördelas rättvist och för att bekämpa social utslagning.
However, social protection needs to equip recipients with the necessary skills and to encourage mobility for them to occupy productive jobs in order to promote competitiveness of the economy.
Genom det sociala trygghetssystemet måste de som mottar bidrag utrustas med nödvändig kompetens och deras rörlighet uppmuntras så att de kan få produktiva arbeten så att ekonomins konkurrenskraft främjas.
Consumption driven public deficits ultimately reduce productive potential by depressing investment.
Offenrliga underskott som tvingats fram av konsumtion begränsar slutligen den produktiva potentialen genom att investeringarna hämmas.
Directly or indirectly, taxation, in particular of labour, represents a cost to enterprises.
Beskattning, särskilt av arbetskraften, utgör direkt eller indirekt, en kostnad för företagen.
The share of taxation in GDP rose from 34 to 43% in the European Union between 1970 and 1995.
Skatternas andel av BNP steg från 34 % till 43 % i Europeiska unionen mellan 1970 och 1995.
In addition, the very high fiscal deficits, driven essentially by the growth in public transfers, mean that domestic savings are being used to finance deficits rather than provide investment.
Det mycket höga budgetunderskottet, som huvudsakligen drivits fram av allt större offentliga transfereringar, medför dessutom att de inhemska besparingarna används för finansiering av underskott snarare än för investeringar.
Trends in the structure of taxation show that, over the period
Genom skatternas utveckling steg den genomsnittliga skattesatsen för anställd arbetskraft i Europa under perioden 1980-1994 från 34 % till 40 %, medan den
1980-94, the European average of the effective tax rate on employed labour increased steadily from 34 to 40%, whereas the effective tax rate on other factors of production decreased from 44 to 35%.
12 I DEL 2 genomsnittliga skattesatsen för andra produkrionsfakrorer sjönk från 44 % till 35 %.
It should be stressed that the functioning of the economic system depends not only on the availability and quality of any single aspect related to com petitiveness but much more on the interaction between different elements.
Det bör betonas att det ekonomiska systemets funktionssätt inte bara beror på förekomsten av och kvaliteten hos en enskild aspekt som rör konkurrenskraften, utan mer på hur de olika fakrorerna påverkar varandra.
The ways in which the different elements interact either sustain or hinder economic performance.
De sätt på vilka de olika faktorerna påverkar varandra inverkar anringen positivt eller negativt på de ekonomiska resultaten.
Growth of industry
Industrins tillväxt
I In spite of much improved economic fundamentals, European industry has not been performing as well as it might.
I Trots att de grundläggande ekonomiska fakrorerna förbärrrats har den europeiska industrin inte visat så bra resultat som skulle kunna vara möjligr.
In most manufacturing sectors, the United States continues to lead European productivity.
I de flesta tillverkningssektorer fortsätter den amerikanska produkriviteten att vara högre än den europeiska.
High Japanese productivity is concentrated in a limited number of export-oriented sectors.
Den höga japanska produktiviteten är koncentrerad till ett begränsat antal exportinriktade sektorer.
The European Union share in OECD export markets (excluding intra-EU trade) has been declining since 1987.
Den europeiska unionens andel av OECD:s exportmarknader (exklusive handeln inom EU) har sjunkit sedan 1987.
This loss in market share can be attributed essentially to an insufficient presence on markets with strong growth rather than to exchange rate or other price developments.
Denna förlust av marknadsandelar kan i högre grad hänföras till att man i otillräcklig utsträckning verkar på marknader med stark tillväxt, än till växelkurser eller annan prisutveckling.
A similar absence of specialization on growth markets can also be observed for European direct investment in third countries.
En liknande brist på specialisering på tillväxtmarknaderna kan också observeras när det gäller direkta europeiska invesreringar i tredje land.
The European Union's external trade and investment has been concentrated on mature markets, Eastern Europe and on the Mediterranean rather than the high growth markets of east Asia and certain parts of Latin America.
Europeiska unionens utrikeshandel och investeringar utanför unionen har mer koncentrerats på mogna marknader, marknader i Osteuropa och i Medelhavsländerna än på marknader med hög tillväxt i Östasien och i vissa delar av Latinamerika.
Since 1993, there have been encouraging signs of improved European performance in growth markets for both exports and foreign investment.
Sedan 1993 syns uppmuntrande tecken på förbättrade europeiska resultat på tillväxtmarknaderna för både export och utländska investeringar.