natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Especially centralized education systems find it harder to cope with new situations of diversity and het erogeneous school populations in comparison with decentralized ones.
Centraliserade utbildningssystem har svårare att hantera nya situationer med stort inslag av mångfald och heterogen elevsammansättning än decentraliserade utbildningssystem. tem.
ing and teaching processes and the school organization and/or at combatting racism and xenophobia, frequently state their objectives in terms of values such as tolerance, mutual respect and understanding, human rights etc.Although this gives proof of a genuine concern to underline the negative effects of racism and discrimination, there is a slight tendency to neglect the value and importance of intercultural skills.
Olika projekt, program, partnerskap etc. som syftar till att föra fram den interkulturella dimensionen i läroplaner, inlärningsoch inlärningsprocessen, i skolans organisation eller som syftar till att bekämpa rasism och främlingsfientlighet, uttrycker vanligtvis sin målsättning i termer av tolerans, ömsesidig respekt och förståelse, mänskliga rättigheter osv. Även om detta är bevis på ett äkta engagemang och en vilja att peka på de negativa effekterna av rasism och diskriminering så finns det en lätt tendens till att bortse från värdet och betydelsen av interkulturella kunskaper.
The notion of intercultural competence, including for example communicative and social skills or strategies for conflict resolution, that are required for adequate social interaction in culturally and ethnically mixed settings, should be more explicitly stated as a principal goal of intercultural education.
Den interkulturella kompetensen, som till exempel kan innefatta kommunikativ och social förmåga eller strategier för konfliktlösning som krävs för en adekvat social samverkan i kulturellt och etniskt blandade miljöer, bör tydligare framhållas som ett principiellt mål för interkulturell utbild ning.
In this respect, actions specifically oriented towards language learning in a multicultural society, integra tion of immigrants and the like, or training and access to the labour market, may only genuinely claim the designation "intercultural", provided that an intercultural approach constitutes an integral part of the activities and practices resulting from them.
I det sammanhanget är det lämpligt att åtgärder som särskilt är inriktade på språkinlärning i ett mångkulturellt samhälle, integration av invandrare eller yrkesutbildning och inslussning på arbetsmarknaden, betecknas som "interkulturella" endast under förutsättning att det interkulturella synsättet utgör en väsentlig del av verk samheten och de praktiska erfarenheter den resulterar i.
The view on cultural pluralism that strong ly relates intercultural education to social diversity in general - if not all forms of diversity (cultural, ethnic, racial, linguistic, religious...) - is increasingly accepted throughout Europe, but seems still a rather theoretical stance.
Det synsätt på kulturell pluralism som innebär en koppling av interkulturell utbildning till social mångfald i allmänhet -kanske inte alla former av mångfald (men väl kulturell, etnisk, rasbetingad, språklig, religiös...) - håller allt mer på att bli accepterat i Europa, men framstår fortfarande som ett relativt teoretiskt förhållningssätt.
In practice, too many socalled intercultural education provisions and policies remain for the most part tailored to the needs of special groups (immigrants, refugees, ethnic minorities, Gypsies...).
I praktiken är det alitor många bestämmelser och politiska program som rör så kallad interkulturell utbildning som till största delen är utformade för någon viss grupps behov (invandrare, flyktingar, etniska minoriteter, zigenare...).
Also, too often the prevalent point of departure is immediate problem-solving to a problematic situation, rather than a positive appreciation of diversity and difference. ference.
Utgångspunkten är också alltför ofta att man vill finna en snabb lösning på en problematisk situation, snarare än att det är uttryck för en positiv attityd till mångfald och olikhet.
initely not come as a surprise: it is precisely the nature and scale of the levels involved - local and regional - that provide ideal circumstances to incorporate the integrated, inter-institutional approach into actions of any kind.
Den slutsatsen kommer definitivt inte som någon överraskning; det är just karaktären och småskaligheten hos de berörda nivåerna - de lokala och regionala - som utgör de ideala omständigheterna för att inlemma det integrerade, mellaninstitutionella synsättet i åtgärder av alla slag.
Selection of consulted documents and sources
Ett urval av källor och dokument
Committee of the Regions (1996a), Min­utes of the Commission 6 Working Group Meeting on Inter­cultural Education.
Regionkommittén (1996a), Protokoll från arbetsgruppens i utskott 6 möte om interkulturell utbildning.
Town Hall,Thessaloniki, 21 June 1996, CdR 254, MCNC/mbd, 5 p.
Stadshuset, Thessaloniki den 21 juni 1996, CdR 254, MCNC/mbd, 5 sid.
Committee of the Regions (1996b), Min­utes of the Commission 6 Seminar on Inter­cultural Education. Copenhagen, 14 Octo­ber 1996, CdR 376/96, E/MCNC/nm, 6 p.
Regionkommittén (1996b), Protokoll från utskott 6:s seminarium om interkulturell utbildning.
Committee of the Regions (1996c), Min­utes of the Commission 6 Seminar on Inter­cultural Education, Barcelona, 7­8 July 1996, CdR 266/96, E/MCNC/pm, 4 p.
Regionkommittén (1996c), Protokoll från utskott 6:s seminarium om interkulturell utbildning, Barcelona, 7-8 juli 1996, CdR 266/96, E/MCNC/pm, 4 sid.
Committee of the Regions (1997), Minutes of the Commission 6 Seminar on Intercul­tural Education, Düsseldorf, 16 December 1996, CdR 455/96,6 p.
Regionkommittén (1997), Protokoll från utskott 6:s seminarium om interkulturell utbildning, Düsseldorf, 16 december 1996, CdR 455/96,6 sid:
- (s.d.), Harassment and Racist Incidents in Schools: Guidance for Schools in Essex.
- (utgivningsår saknas). Harassment and Racist Incidents in Schools: Guidance for Schools in Essex. Chelmsford: Essex County Council, Education.
- (s.d.), Hoejvangseminariet: National Institute for Social Educators in Copenhagen. Glostrup: Hoejvangsseminariet, lip.
- (utgivningsår saknas), Hoejvangseminariet: National Institute for Social Educators in Copenhagen. Glostrup: Hoejvangsseminariet, 11 sid.
INTERCULTURAL EDUCATION IN THE EUROPEAN UNION Local, regional and interregional activities Examples of good practice
Utbildning över kulturgränser i Europeiska unionen Lokala, regionala och mellanregionala aktiviteter Exempel på välfungerande lösningar
EUROPEAN UNION
CO 9 789282"876138 > ™ o EUROPEISKA UNIONEN
Evaluating Quality of Life in European regions and cities
Utvärdering av livskvalitet i europeiska regioner och städer
Theoretical conceptualisation, classical and innovative indicators
Utvärdering om livskvalitet i europeiska regioner och städer Teoretisk begreppsbildning, traditionella och nyskapande indikatorer
Λ great deal of additional information on the European Union is available on the Internet. It can be accessed through the Europa server (http://europa.eu.int).
En stor mängd övrig information om Europeiska unionen är tillgänglig på Internet via Europa-servern (http://europa.eu.int).
Since the unification of Europe, improving the quality of life of its citizens has been a major objective of the European Union: its aim is a constant betterment of living conditions, permanently underpinned by economic and social progress.
Att höja befolkningens livskvalitet har alltsedan Europa enades varit ett viktigt mål för Europeiska unionen. De europeiska medborgarnas livsbetingelser skall fortlöpande förbättras och varaktigt säkras genom ekonomiska och sociala framsteg.
Over recent decades, quality of life - urban life especially - has become an ever more pressing issue and a central concern of local politics.
Under det senaste årtiondet har livskvaliteten framför allt i städerna hamnat alltmer i förgrunden, och den har blivit en central fråga inom lokalpolitiken.
Studies into people's quality of life are an important aid for local and regional decision-makers.
Undersökningar om människors livskvalitet är viktiga redskap för lokala och regionala beslutsfattare.
Of key importance in this is the development of modern models for assessing quality of life which take into account social and economic change and technological progress.
Utvecklingen av moderna modeller för värdering av livskvalitet, som tar hänsyn både till samhälleliga och ekonomiska förändringar såväl som tekniska framsteg, är i detta sammanhang av central betydelse.
By carrying out a comprehensive Urban Audit in 58 European cities and holding the European Urban Forum in Vienna in November 1998, the European Commission has given impetus to a dynamic urban policy at European level. The Committee of the Regions welcomes this and will be monitoring progress carefully.
Europeiska kommissionen har både med sin omfattande "stadsrevision" (Urban Audit) av 58 europeiska städer och sitt europeiska stadsforum i Wien i november 1998 tagit initiativ till att skapa en dynamisk europeisk stadspolitik som Regionkommittén välkomnar och med kraft kommer att följa upp.
The aim of this study is to examine how the concept of quality of life has evolved recently in line with the changes taking place in modern society and to develop new innovative indicators for evaluating quality of life.
Målet med den föreliggande studien är att undersöka den senaste tidens utveckling av begreppet livskvalitet med hänsyn till förändringarna i det moderna samhället, samt att utveckla nya innovativa indikatorer för att mäta livskvalitet.
As such it is part of the European institutions' efforts to focus the Communities' view on developments in the quality of life in the EU's regions and cities.
Studien är således en i raden av de europeiska institutionernas insatser för att förstärka gemenskapens fokus på en förbättring av livskvaliteten i EU:s regioner och städer.
Prof. Dr. Manfred Dammeycr President of the Committee of the Regions
Manfred Dammcyer Regionkommitténs ordförande
In introducing this Study into the Evaluation of quality of life in European regions and cities, I would like to thank my colleagues on the Committee of the Regions Working Group for their invaluable insight which provided a steer through this most complex of issues.
När jag nu introducerar denna Utvärdering om livskvalitet i europeiska regioner och städer vill jag tacka mina kolleger i Regionkommitténs arbetsgrupp för deras ovärderliga insikter som gav god vägledning i denna mycket komplicerade fråga.
Quality of life has risen to the top of the political agenda in recent years.
Livskvaliteten har de senaste åren hamnat överst på den politiska dagordningen.
Politicians at local, regional and national level have been actively pursuing policies to work towards a better quality of life for our citizens.
Politiker på lokal, regional och nationell nivå har aktivt arbetat på olika politikområden för att våra medborgare skall få en bättre livskvalitet.
Cities and metropolitan regions represent the dominant centres of wealth and job creation in the EU.
Städerna och storstadsområdena utgör de dominerande centrumen för ökat välstånd och nya arbetstillfällen inom EU.
The challenge facing us as city managers is to create a socially inclusive, competitive society, which respects and protects the environment, and which can respond to the accelerating change of pace of our global world - to create a sustainable urban environment.
Den utmaning vi står inför som förvaltare av dessa stadsområden är att skapa ett konkurrenskraftigt samhälle för alla, som respekterar och skyddar miljön och som kan följa med i den allt högre globala förändringstakten — för att skapa en hållbar stadsmiljö.
And when we consider the sustainable development of our towns and cities, then quality of life issues must underpin our discussions.
Och när vi reflekterar över den hållbara utvecklingen av våra städer måste livskvalitetsfrågoma ligga till grund för våra diskussioner.
The sustainable development agenda however requires integrated policies and actions, as recognized by the European Commission in its action plan for urban areas Sustainable urban development in the EU launched in November 1998.
Målsättningen en hållbar utveckling kräver dock en global politik och heltäckande åtgärder, vilket Europeiska kommissionen också noterar i sin stadsinriktade handlingsplan, En hållbar utveckling i Europeiska unionens städer, som lanserades i november 1998.
Being able to judge whether we are succeeding in our aims requires indicators - indicators that can be monitored to determine the success of our policies, particularly in respect of quality of life.
För att kunna bedöma om vi lyckas uppnå våra mål krävs det indikatorer som kan kontrolleras för att fastställa hur framgångsrik vår politik varit, särskilt när det gäller livskvaliteten.
But quality of life means different things to different people, and covers a broad range of issues.
Men livskvalitet innebär olika saker för olika människor och täcker en mängd olika frågeställningar.
What this Study has set out to do is to consider the validity of alternative indicators and questions whether they are useful in determining the impact on quality of life.
Vad denna studie har föresatt sig att göra är att överväga alternativa indikatorers giltighet och ifrågasätta om de är användbara för att fastställa förändringar i livskvaliteten.
The Study has attempted to capture a set of possible indicators that are particularly relevant in today's high-tech society.
Studien har försökt att finna ett antal möjliga indikatorer som är särskilt relevanta i dagens högtcknologiska samhälle.
As such it represents a fresh look at an old problem and one which I consider makes an important contribution to the current debates within the EU.
I detta avseende anlägger den ett nytt sätt att se på ett gammalt problem och detta nya synsätt anser jag ger ett viktigt bidrag till den aktuella debatten inom EU.
Executive Summarv
Sammandrag
Introduction: Aims and structure of the project
Inledning: Projektets målsättningar och struktur
Theoretical Issues 1.1.
Teoretiska frågor
The new frontiers 1.2.1.
De nya forskningsfälten 1.2.1.
Postmodernism and the cultural shift in urban analysis 1.2.2.
Postmodernism och kulturell förändring i analysen av livsvillkor i städerna
Emerging perspectives for analysing quality of life
Nya perspektiv för att analysera livskvaliteten
Methodological Issues 2.1.
Mctodologiska frågor 2.1.
Definition of cities 2.1.3.
Definition av städer 2.1.3.
Data and studies on cities 2.2.
Uppgifter om städer
General socioeconomic development 2.2.2.
Allmän socioekonomisk utveckling 2.2.2.
Service availability 2.2.3.
Tillgång till tjänster 2.2.3.
Internal disparities 2.2.4.
Inre skillnader 2.2.4. Dragningskraft 2.2.5. Teknik- och innovationspotential
Data analysis 3.1.
Analvs av data 3.1. Val av indikatorer 3.2.
Criteria for the selection of the cities analysed 3.3.
Kriterier för urval av fallstudier 3.3. Skapande av indikatorer 3.3.1.
General socioeconomic development
Allmän socioekonomisk utveckling 3.3.2.
Internal disparities
Inre skillnader 3.3.4. Dragningskraft 3.3.5. Teknik- och innovationspotential 3.4.
Future directions for the implementation of statistical data 3.4.1.
Framtida riktlinjer för tillämpningen av statistiska uppgifter 3.4.1. Stadspopulationer 3.4.2.
Time 3.4.3.
Tid 3.4.3. Teknik 3.4.4.
Directions for future research
Riktlinjer för framtida forskning
Recognising the increasingly complex challenges faced by urban areas in the EU, the Barcelona Conference identified the need to establish a system of local and regional indicators of the quality of life to inform policy-making.
Under Barcelonakonferensen, där man erkände de allt mer komplexa utmaningar som storstadsområden inom EU ställs inför, fastställdes behovet av att upprätta ett system med lokala och regionala indikatorer på livskvalitet vilket skidle kunna utgöra grunden fór uppbyggnaden av politiken.
Thus the Committee of the Regions decided to contribute to this effort by commissioning a small scale study complementing those already undertaken by the Commission.
Regionkommittén beslutade därför att bidra till detta arbete genom att företa en studie i liten skala som komplement till de studier som redan gjorts av kommissionen.
The objectives of this study are:
Målsättningarna med denna studie är följande:
This report reviews the traditional measures of quality of life, and their theoretical underpinning.
T denna rapport ges en överblick över de traditionella åtgärderna för livskvalitet, liksom den teoretiska grund de vilar på.
In doing so, it identifies three main issues that need attention: i) new challenges to the systems of cities posed by global economic forces, new patterns of production and consumption, and improved transportation, ii) the emergence of postmodernism as a powerful theoretical framework to analyse urban society, and iii) opportunities and threats created by the emergence of the Information Society.
Därvidlag fastställs tre huvud områden som behöver uppmärksammas, nämligen i) de nya utmaningar städerna ställs inför och som skapats av globala ekonomiska krafter, nya produktions- och konsumtionsmönster samt förbättrade transporter, ii) utvecklingen av postmodernism som en kraftfull teoriram för att analysera stadssamhället samt iii) möjligheter och hot som uppkommit genom informationssamhällets framväxt.
With this in mind, the definition and operationalisation of "quality of life" need revising at this turn of the century with much greater concern for the complex interplay of the economic, social, and technology-driven forces operating in urban areas, and their impacts on different groups in society.
Med tanke på detta bör definitionen och den praktiska tillämpningen av begreppet "livskvalitet" ses över inför det stundande sekelskiftet och i mycket högre grad inriktas på det komplexa samspel som råder mellan ekonomiska, sociala och leknikstyrda krafter som verkar i storstadsområden samt vilken verkan dessa har på olika grupper i samhället.
The focus ought therefore to shift from analysing material and nonmaterial human needs, towards the evaluation of the intersection between collective services and opportunities, on one side, and individual capabilities in terms of competence, information, participation, integration, and freedom of choice on the other.
Fokus bör därför flyttas från att analysera materiella och icke-materiella mänskliga behov till att utvärdera kopplingen mellan å ena sidan kollektiva tjänster och möjligheter och, å andra sidan, individuell förmåga som t.ex. kompetens, information, deltagande, integration och valfrihet.
The report focuses in particular on socioeconomic and technological indicators whilst recognising that environmental issues also play an important part in affecting the quality of life.
I rapporten koncentrerar vi oss i synnerhet på socioekonomiska och tekniska indikatorer samtidigt som vi också erkänner att miljöfrågor spelar en viktig roll när det gäller att påverka livskvaliteten.
Cognisant of the existing limitations in comparable cross-national data, the report puts forward some pragmatic indicators that attempt to capture the complexities highlighted, and tests them on a few selected cities, with recommendations for future work.
Med beaktande av de begränsningar som föreligger för jämförbara data i olika länder läggs i rapporten fram en del pragmatiska indikatorer. Med hjälp av dessa hoppas vi kunna fånga de invecklade faktorer som betonats samt testa dem på ett fåtal utvalda städer med rekommendationer för framlida arbete.
In particular more linkages are needed between subjective and objective indicators to study the interactions between the individual practices, and the collective resources available in contemporary society for improving living conditions.
Framför allt behövs fler kopplingar mellan subjektiva och objektiva indikatorer för alt studera samspelet mellan individuella metoder samt vilka kollektiva resurser som är tillgängliga i dagens samhälle för att förbättra livsvillkoren.
Introduction: Aims and structure of the project
Inledning: Projektets målsättning och struktur
There is an increasing recognition of the need to develop coordinated responses within the European Union to the challenges faced by urban areas, as they contain over 80% of the EU population (see CEC, 1997a).
Det finns en växande insikt om behovet av att Europeiska unionen utarbetar samordnade åtgärder för de utmaningar som storstadsområdena ställs inför, eftersom dessa omfattar över 80% av befolkningen i EU (se kommissionen 1997a).
Urban areas are both major generators of production, innovation and employment and foci of social deprivation and exclusion.
I storstadsområdena finns det största utbudet av produktion, innovationer och sysselsättning samtidigt som förekomsten av social nöd och utslagning är störst där.
Articulated policies need therefore to be developed to achieve the overall objectives of the EU, namely harmonious and balanced economic development, stable, noninflationary sustainable growth, convergence of economic performance, high levels of employment and social security, improvement of the quality of life, economic and social coherence and solidarity among the Member States.
Klara politiska riktlinjer måste därför utarbetas för att uppnå Europeiska unionens övergripande målsättningar, det vill säga en sund och balanserad ekonomisk utveckling, en stabil, hållbar tillväxt ulan inflation, minskade klyftor mellan samhällsekonomierna, en hög grad av sysselsättning och social trygghet, förbättrad livskvalitet samt ekonomisk och social sammanhållning och solidaritet mellan medlemsstaterna.
With this in mind, the Barcelona Conference considered the need to establish a system of local and regional indicators of the quality of life to inform policy-making, and the Committee of the Regions decided to contribute to this effort by commissioning a small scale study complementing those already undertaken by the Commission.
Mot bakgrund av detta diskuterade man vid Barcelonakonferensen behovet av att upprätta ett system med lokala och regionala indikatorer på livskvalitet som kan bilda grund för uppbyggnaden av politiken. Regionkommittén beslutade att bidra till denna insats genom att företa en studie i liten skala som komplement till de studier som redan gjorts av kommissionen.
The structure of the report is based on four sections.
Rapporten består av fyra kapitel.
The first section focuses on the definition and conceptualisation of quality of life.
I det första kapitlet ligger tonvikten på att definiera och reda ut begreppet livskvalitet.
It includes both a review of the literature and the traditional approaches used to define and measure the quality of life, and a discussion of the new challenges posed by shifts in paradigms and technological change.
Kapitlet innehåller både en överblick över litteraturen och de traditionella betraktelsesätt som används för att definiera och mäta livskvaliteten samt en diskussion om de nya utmaningar som skapats av paradigmskiften och teknisk förändring.
Based on these considerations, this Section suggests that to study quality of life, from a wider perspective, it is necessary to consider five analytical dimensions regarding:
Mot denna bakgrund påpekas i kapitlet att man, för att kunna studera livskvalitet ur ett vidare perspektiv, måste ta hänsyn till fem analytiska dimensioner som rör
1. general socioeconomic development of the urban community 2. services availability in the city 3. internal disparities between residents
stadssamhällets allmänna socioekonomiska utveckling, tillgången till tjänster i städerna, inre skillnader mellan invånarna, dragningskraft, konkurrenskraft och möjliga konflikter mellan pendlare och bofasta, teknik- och innovationspotential för att förbättra livskvaliteten.
A sixth dimension, that of environmental influences on the quality of life is recognised as very important but is beyond the scope of this study.
En sjätte dimension, nämligen hur miljön påverkar livskvaliteten, anses vara mycket betydande men den innefattas inte i denna studie.