natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Natural population growth
0 Naturlig be folkningstillväxt
The increase is likely to be most pronounced in Greece, Spain and Italy, a development which would necessitate major efforts to extend systems of longterm care for the elderly, in the form of home help as well as nursing homes.
1.3 Befolkning och arbetskraft systemen för långtidsvård för de äldre, i form av hem hjälp såväl som sjukhem.
The overall dependency rate is the total number of people above and below working age (15 to 64) rela tive to those of working age.
Den totala beroendekvoten är det totala antalet per soner över och under arbetsför ålder (1564) iförhållande till dem i arbetsför ålder.
As such, it summarises the consequences of changes in the fertility rate, life expectancy and migration for the age structure of the population.
Som sådan samman fattar den konsekvenserna av förändringar i födelsetal, förväntad livslängd och migration för be folkningens åldersstruktur.
Although the dependency rate gives an indication of the relative number of people needing to be supported by those of working age, and so of the tax implications, it needs to be interpreted with care.
Fastän beroendekvoten ger en indikation om det relativa antalet personer som måste försörjas av dem i ar betsför ålder, och därför om skattekonsekvenserna, måste den tolkas med försiktighet.
On the one hand, it implicitly treats changes in the number of children and elderly people as if they we-e equivalent, whereas, in practice, the costs of pensions and longterm care are likely to be greater than those as sociated with caring for and educating children.
Å ena sidan be handlar den underförstått förändringar i antalet barn och gamla som likvärdiga, medan kostnaderna för pensioner och långtidsvård i praktiken sannolikt är större än dem för barnvård och utbildning.
Moreover, while the former costs fall to a major extent on the public sector, and, therefore, have fiscal implications, the costs of raising children tend to tall much more on the family.
Dessutom faller de förra kostnaderna huvudsakligen på den of fentliga sektorn, och har därför effekter på budgeten, medan kostnaderna för att uppfostra barn tenderar att i mycket större utsträckning faller på familjen.
On the other hand, it fails to take account of the number of people of working age who are not in work and need to be equally supported by those people who are.
Å andra sidan tar den inte hänsyn till de personer i ar betsför ålder som inte arbetar och därför behöver för sörjas av dem som arbetar.
The fiscal implications of future increases in the dependency rate, therefore, could potentially be offset by increases in the proportion of people of working age in employment, through both reductions in unemployment and increases in participation. pation.
Budgetkonsekvenserna av framtida ökningar i beroendekvoten kan därför möjligen komma att uppvägas av ökningar av ande len arbetande av dem i arbetsför ålder, både genom minskad arbetslöshet och ökat arbetskraftsdeltagande. de.
The rate for the Union as a whole has, in practice, de clined over the past 20 years from around 55% to just under 50%, signifying that there are slightly less than 50 potential dependants for every 100 people of working age.
Kvoten har för unionen som helhet, i praktiken, gått ner över de senaste 20 åren från omkring 55% till strax under 50%, vilket innebär att det finns något mindre än 50 potentiella beroende per hundra personer i arbetsför ålder.
The decline reflects the fall in births and so in the number of children under 15 which has more than offset the increase in the number of people of 65 and over.
Nedgången återspeglar ned gången i födslar och sålunda antalet barn under 15 år som mer än uppvägt ökningen i antalet personer som är 65 år eller äldre.
This, however, will no longer be the case from the year 2000 on, and, according to the baseline projection, the rate will rise steadily, so that by 2025 there will be 58 potential dependants for every 100 people of working age.
Detta kommer, emellertid, inte att vara fallet från och med år 2000, och, enligt grund scenariot, kommer kvoten stadigt att stiga, så att det år 2025 kommer att finnas 58 potentiella beroende per 100 personer i arbetsför ålder.
At the regional level, the lowest dependency rates are generally found in capital cities and surrounding re gions, though they are also low in most regions in Germany and Austria as well as in the North and centre of Italy because of the low birth rates in these areas (Map 17).
På den regionala nivån finns de lägsta beroendekvoterna i allmänhet i huvudstäder och omgivande regio ner, även om de också är låga i de flesta regionerna i Tyskland och Österrike liksom i norra och centrala Ita lien på grund av de låga födelsetalen i dessa områden (Karta 17).
In the more economically successful places, the effect of low birth rates has been reinforced by inward migration of people of working age (Darmstadt, Oberbayern and Lombardia, for example).
I de ekonomiskt mer framgångsrika områdena har effekten av låga födelsetal förstärkts av inflyttning av personer i arbetsför ålder (Darmstadt, Oberbayern och Lombardia, Lex.).
The highest dependency rates generally occur in regions where there is an above average propor tion of children, reflecting relatively high birth rates, such as in Ireland and various parts of France and Spain, which more than offsets, in some cases, in Ireland in particular, relatively small numbers of people of retirement age.
De högsta bero endekvoterna finns i regioner med en högre än ge nomsnittlig andel barn, vilket återspeglar relativt höga födelsetal, såsom Irland och olika delar av Frankrike och Spanien, som i vissa fall, särskilt Irland, mer än uppväger relativt låga antal personer i pen sionsålder.
The demographic prospects described above also have implications for the size and age composition of the labour force.
De demografiska utsikterna som beskrivits ovan har även betydelse för arbetskraftens storlek och ålderssammansättning.
These, however, are as much influenced by changes in participation as by de mographic trends.
Dessa påverkas emellertid lika mycket av förändringar i arbetskraftsdeltagande som av demografiska trender.
Such changes are determined, in turn, by a range of factors, such as attitudes to wards further education, the age of retirement and women working, as well as the availability of childcare facilities, the nature of pension schemes and the possibility of early retirement and the structure of households.
Sådana förändringar beror, i sin tur, på en lång rad av faktorer, som attityder till ut bildning, pensionsålder och kvinnligt arbete, liksom på tillgången till barnomsorg, pensionssystemets ut formning och möjligheterna till förtidspension samt hushållsstrukturen.
They are also affected by economic factors, especially the ease or difficulty of finding a job, which has a strong effect on people's motivation to join the labour force.
De påverkas också av ekonomis ka faktorer, speciellt av lättheten eller svårigheten att finna ett arbete, som har en stark effekt på människors motivation att delta i arbetskraften.
Participation, there fore, tends to increase as net job creation rises and to decline when it falls.
Deltagandet tenderar därför att öka när det skapas fler jobb och minska i det motsatta fallet.
Moreover, demographic trends can potentially influence participation, and vice versa, insofar as, for example, a reduction in workingage population relative to the demand for labour encourages more people to join the labour
Dessutom kan demografiska trender påverka arbetskraftsdeltagandet och vice versa, i den utsträckning som, exempelvis, en minskad befolkning i arbetsför ålder i relation till ar betskraftsefterfrågan stimulerar fler människor att delta i arbetskraften eller en ökad ekonomisk aktivitetsnivå stimulerar en ökad inflyttning.
Projections indicate that the increase in the number of elderly people will push up the dependency rate in Western Germany and the North of Italy by 2005 (Map 17), and by 2025, across the whole of
Prognoser visar att ökningen av antalet äldre personer kommer att driva upp beroendekvoten i västra Tyskland och norra Italien till år 2005 (Karta 17), och till år 2025 i hela unionen, trots en nedgång av det re lativa antalet barn.
Map 16 Old-age dependency rates, 1995, 2005 and 2025
1.3 Befolkning och arbetskraft
Map 17 Overall dependency rates, 1995, 2005 and 2025
1.3 Befolkning och arbetskraft
Low and high growth labour force projections tirement age can switch to part-time work, further adding to the stock of jobs.
Prognoser med hög och låg arbetskraftstillväxt
The two alternative scenarios for the labour force are based on the equivalent two projections of population.
De två alternativa scenarierna för arbetskraften baseras på de två motsvarande befolkningsprognoserna.
The low growth scenario, therefore, combines low growth of population with relatively small increases in participation and vice versa for the high growth sce­nario.
Låg tillväxtscenariot kombinerar därför låg befolkningstillväxt med relativt små ökningar i arbetskraftsdeltagandet och vice versa för högtillväxtscenariot.
The main specific assumptions are as follows.
De viktigaste antagandena är de följande.
These two opposing scenarios lead to markedly differ­ent outcomes.
Dessa två motsatta scenarier leder till distinkt olika ut fall.
In the low growth scenario, the labour force declines throughout the projection period, falling to only 144 million in 2025, some 23 million less than at present, with even the number of women declining after 2005.
I lågtillväxtscenariot minskar arbetskraften under hela prognosperioden för att år 2025 bara vara 144 miljoner, ungefär 23 miljoner mindre än för närvarande, och till och med antalet kvinnor minskar efter år 2005.
In the high growth scenario, the labour force grows up to 2020, though at a declining rate (by over 1% a year up to 2005 and just under ΥΣ% a year from then until 2020).
Enligt högtillväxtscenariot ökar arbetskraften fram till år 2020, om än i en avtagande takt (med över 1% per år fram till år 2005 och strax under 0,5% därefter och fram till år 2020).
By 2020, the labour force amounts to some 207 million, 40 million more than at present, and only starts to decline slowly from then on.
År 2020 är arbetskraften ungefär 207 miljo ner, 40 miljoner mer än för närvarande, och börjar först därefter att sakta minska.
This demonstrates forcibly that in the high scenario there is little reason for labour supply problems, in terms of the number of peo­ple entering the labour market at least, to constrain the growth of employment, and of the EU economy, for some time to come.
Detta visar eftertryckligt att det i högtillväxtscenariot inte finns några problem med arbetsutbudet, åtminstone inte i termer av antalet personer som går ut på arbetsmarknaden, som skulle begränsa sysselsättningstillväxten och EU-ekonomin under ett tag framöver.
• Low growth scenario: lower rates of economic growth than in the past with little growth in employment, giv­ing little incentive for more people to enter the labour market.
- Lågtillväxtscenariot: lägre ekonomisk tillväxt än tidigare med liten sysselsättningstillväxt, som ger små incitament till inträde i arbetskraften.
For young people, lack of jobs means more of them staying longer in education and a continuing de­cline in labour force participation.
För ungdomar betyder brist på arbete att fler stannar längre i utbildning och en fortsatt nedgång i arbetskraftsdeltagandet.
For women with young children, there is minimal move to more flexible working arrangements or increase in childcare facili­ties since employers lack the icentive to recruit more of them.
För kvinnor med små barn blir det en minimal rö relse mot mer flexibla arbetsförhållanden eller ökning av utbudet av barnomsorg eftersom arbetsgivarna saknar incitament att rekrytera fler av dem.
The trend towards early retirement contin­ues, especially among men, and those remaining in employment work fulltime because of fears of losing their job altogether if they switch to working part-time.
Trenden mot ökad förtidspensionering fortsätter, speciellt bland män, och de som blir kvar i arbete arbetar heltid eftersom de annars är rädda att helt förlora arbetet om de övergår till deltidsarbete.
As a result, few additional jobs are created for others to move into.
Därför skapas de få ar betstillfällen för andra.
Some initial evidence (eg lower than expected net immi­gration and fertility) suggests that labour force growth could fall between the baseline and the low scenario.
En del tecken (t.ex. lägre immigration och fertilitet än för väntat) antyder att arbetskraftstillväxten skulle kunna komma att hamna mellan grundscenariot och lågtillväxtscenariot.
However, the baseline scenario is still a good central es­timate of the future development of the labour force.
Grundscenariot är emellertid fortfarande en god uppskattning av arbetskraftens genomsnittliga utveckling i framtiden.
• High growth scenario: higher rates of economic growth than in the past, so giving rise to significant in­creases in employment, encouraging more people to enter the labour market and employers — and gov­ernments — to make working arrangements more flexible.
Högtillväxtscenariot: högre ekonomisk tillväxt än tidigare skapar en betydande sysselsättningsökning, vilket lockar fler att gå ut på arbetsmarknaden och ar betsgivarna — liksom regeringarna — att ordna mer flexibla arbetsvillkor.
As a result part-time jobs increase, making it easier "or young people to combine continuing edu­cation with paid employment and for women to recon­cile family responsibilities with pursuing a working career.
Därför kommer deltidsarbetena att bli fler, vilket gör det lättare för ungdomar att kom binera studier med betalt arbete och för kvinnorna att förena familjeansvar med att fullfölja en yrkeskarriär.
Participation of both, therefore, rises, for women in all Member States towards levels in Swe­den and Denmark.
Arbetskraftdeltagandet ökar därför för bägge; bland kvinnorna i alla medlemsstater mot Danmarks och Sveriges nivåer.
Baseline scenario force or growth of economic activity stimulates an increase in net inward migration.
Det är dessutom viktigt att notera att den viktigaste influensen på arbetskraftens tillväxt över de nästkommande 5 till 10 åren kommer att vara faktorer som påverkar del tagande, speciellt tillgången på arbetstillfällen.
• continued growth of the EU economy at just over 2% a year, distributed between regions much as in the past;
fortsatt tillväxt i EU-ekonomin med strax över 2% per år, fördelad över regionerna i stora drag som tidigare; stor osäkerhetsmarginal.
• modest increases in labour demand and employ­ment growth as a result, with most of the growth going into part-time jobs, as in the recent past, and fulltime jobs increasing only slightly;
blygsamma ökningar i arbetskraftsefterfrågan och därför i sysselsättningen, med huvuddelen av tillväxten inriktad mot deltidsarbeten, som un der den senaste tiden, och enbart en blygsam ökning av heltidsarbeten;
Nevertheless, they are of some interest since they serve to raise a number of potential issues.
I grundscenariot antas, huvudsakligen, de senaste trenderna att fortsätta.
None of these, it must be emphasised, should be regarded as forecasts but only as hypotheti­cal illustrations of possible developments.
Huvudantagandena är: en liten ökning av arbetskraftsdeltagandet bland unga under 25, i motsättning till tidigare trender, men koncentrerad till deltidsarbete;
• increased participation of women in all Member States, except Sweden, especially in those where the rate is still low which are assumed to converge towards the rate in Sweden and Denmark;
- ökat kvinnligt arbetskraftsdeltagande i alla med lemsstater, utom Sverige, speciellt i dem där del tagandet fortfarande är lågt, som antas konvergera mot nivåerna i Sverige och Danmark;
Though participation of men is projected to rise slightly, in stead of falling significantly, as it has done for some years, the increase comes predominantly from growing numbers of women joining the labour force, their average activity rate rising from just un der 58% at present to 64% by 2020. equivalent to an additional 12 million women in the labour market.
- en begränsad uppgång i arbetskraftsdeltagandet bland kvinnor med små barn, där de flesta ar betar deltid, vilket återspeglar en blygsam rörelse mot mer flexibla arbetstidsförhållanden och ett ökat utbud av barnomsorg; under nuvarande 57% till 64% år 2020, vilket är liktydigt med ytterligare 12 miljoner kvinnor på arbetsmarknaden.
In most Member States, except, in particular, in the Nordic countries, activity rates of women are projected to rise rapidly up to 2005 and more slowly from then on.
I de flesta medlemsstaterna, utom, särskilt, i de nordiska länderna, beräknas den kvinnliga förvärvsfrekvensen öka snabbt fram till år 2005 och något långsammare därefter.
For men, rates are projected to fall in most Member States after 2005, largely be cause of the ageing of those of working age and a rise in the relative numbers in the older age groups for whom participation tends to be lower.
Bland män förväntas deltagandet falla i de flesta medlemsstater na efter år 2005, till stor del därför att de i arbetsför ål der blir äldre en ökning av det relativa antalet i de äldre åldersgrupperna där deltagandet tenderar att vara lägre.
• a rise in the participation of women aged 50 to 64 iti the short-term and, in the longer term, of men in the same age group as early retirement diminishes. ishes.
- en uppgång i arbetskraftsdeltagandet bland kvinnor mellan 50 och 64 år på kort sikt och på längre sikt bland män i samma åldersgrupp när förtidspensioneringen minskar.
The overall rise in participation is important not only for its effect on the labour force in the Union and on the individuals concerned, but also because of its fiscal implications, especially in respect of the funding of social protection systems, likely to be put under increasing pressure as the number of el derly people grows.
Den allmänna uppgången i deltagandet är viktig inte bara på grund av sin effekt på unionens arbetskraft och de berörda individerna, utan också på grund av sina budgeteffekter, speciellt avseende effekterna på finansieringen av sociala trygghetssystem, som sannolikt kommer att utsättas för ökat tryck när antalet ål dringar ökar.
This is only the case, however, if higher participation is reflected in more people actually in work, which will depend on the rate of job creation across the Union.
Detta är emellertid bara fallet om högre deltagande återspeglas i att fler faktiskt arbetar, vilket beror på hur snabbt nya jobb kan skapas i unionen.
Changes at the regional level largely reflect the overall trends, though there are a number of divergent features. tures.
Ändringar på den regionala nivån återspeglar i stor utsträckning de allmänna trenderna, även om det finns en del särdrag.
While the labour force in the Union grew by over 1% a year between 1985 and 1990, partly as a result of a high rate of net job creation, with the recession of the early 1990s, growth slowed down markedly to well under '/?% a year between 1990 and 1995 (Tables 18 and 19).
Medan unionens arbetskraft växte med mer än 1% per år mellan 1985 och 1990, delvis som ett resultat av snabb tillväxt av nya jobb, innebar det tidiga 1990talets recession att tillväxten sjön tydligt till gott och väl under 0,5% per år mellan 1990 och 1995 (Tabellerna 18 och 19).
In the future, growth is projected to be slightly more than this over the period up to 2005, at around '/?% a year.
I framtiden förutses tillväxten bli nå got högre än så fram till år 2005, omkring 0,5% per år.
Thereafter, growth would slow down significantly, the labour force reaching its peak size in 2011 (at around 181 mil lion some 14 million more than at present).
Därefter kommer tillväxten att sakta ner betydligt, och arbetskraften kommer att nå en topp år 2011 (på omkring 181 miljoner, ungefär 14 miljoner mer än, nu).
After 2011, the labour force is projected to decline at an accelerating rate (exceeding '/ > % a year between 2020 and 2025) so that by 2025, it would only amount to some 172 million.
Ef ter år 2011 innebär prognosen att arbetskraften minskar i en accelererande takt (som överstiger 0,5% per år mellan år 2020 och 2025), så att den år 2025 bara är ungefär 172 miljoner.
This decline, more over, is expected to affect all Member States after 2020.
Denna minskning förväntas dessutom påverka alla medlemsstater efter år 2020.
A feature of the projection is that, whereas, in the past, population growth has contributed signifi cantly to the increase in the labour force — particularly as the babyboom generation joined the work force and as the numbers leaving it to move into re tirement were relatively small because of the effects of the war - - in the future, this will no longer be the case.
Ett inslag i prognosen är att medan befolkningstillväxten tidigare har bidragit till arbetskraftens tillväxt i be tydande utsträckning — speciellt när "baby-boom"-generationen gick ut på arbetsmarknaden och när antalet som gick in i pension var relativt litet på grund av effekter av kriget — så kommer detta inte längre att vara fallet i framtiden.
Declining numbers of young people will enter the labour force, while the numbers reaching retirement age will increase.
Ett minskande antal unga kom mer att gå in i arbetskraften, medan antalet som når pensionsålder kommer att öka.
Despite in ward migration, the demographic contribution to labour force growth will, therefore, decline sharply and will already be negative from 2005 on.
Trots inflyttning kom mer det demografiska bidraget till arbetskraftstillväxten därför att minska markant, och kommer att vara negativt redan från år 2005.
While the labour force declined across the whole of the UK, Sweden, Denmark, Finland and Italy (except Trentino-Alto Adige) between 1990 and 1995, largely because of falling participation, in Germany, there were marked differences be tween the Eastern and Western parts (Map 18).
Medan arbetskraften minskade över hela Storbritannien, Sverige, Danmark, Finland och Italien (utom Trentino-Alto Adige) mellan 1990 och 1995, till stor del på grund av minskat deltagande, var det i Tyskland påtagliga skillnader mellan de östra och de västra delarna (Karta 18).
In the new Länder, as a result of both declining par ticipation, as jobs became scarce (activity rates of both men and women falling by some 5 per centage points), and significant outward migration to the old Länder, the labour force was reduced substantially.
I de nya förbundsstaterna minskade arbetskraften avsevärt, som ett resultat både av minskande delta gande, när arbetstillfällena blev knappa (för värvsfrekvensen både bland män och kvinnor föll med ungefär 5 procentenheter), och betydande utflyttning till de gamla förbundsstaterna.
In the old Länder, on the other hand, the inward migration from the East off set the fall in participation.
I de gamla förbundsstaterna uppvägde å andra sidan inflyttningen från öst nedgången i deltagandet.
Immigration also served to increase the labour force in the Thessaloniki region of Greece (Kentriki
Immigration ökade också arbetskraften i Thessaloniki-regionen i Grekland (Kentriki Makedonia) liksom i Valencia, Madrid och Cataluna i Spanien, vilket balanserade effekten av låga födelsetal och förstärkte effekten av ökande deltagande.
Map 18 Labour force growth by region, 1990-2025
1.3 Befolkning och arbetskraft rr 3 m
Map 19 Labour force participation rates of men, 1990-2025
1.3 Befolkning och arbetskraft tr m
Map 20 Labour force participation rates of women, 1990-2025
1.3 Befolkning och arbetskraft rr 3 m
Map 21 Share of 50 to 64 year-olds in the labour force, 1995, 2005 and 2025
1.3 Befolkning och arbetskraft
Makedonia) as well as in Valencia, Madrid and Cataluna in Spain, offsetting the effect of low birth rates and adding to the effect of rising participation. tion.
Till och med i de nya tyska förbundsstaterna förväntas den nyligen inträffade nedgången i kvinnligt arbets kraftsdeltagande vändas och nivån beräknas stiga till den nivå det hade före 1991.