natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A consequence of these organizational changes is an increasing fragmentation of Danish local government.
En konsekvens av dessa organisatoriska förändringar är att det danska lokalstyret allt mer har splittrats upp. Efter decentraliseringen saknas kort sagt en samlande strukturell princip.
It has been argued that it is now more difficult for citizens to identify the responsible authority or the relevant officer.
Det har hävdats att det i dag är svårare för medborgarna att hitta en ansvarig myndighet eller tjänsteman.
It may make representative democracy less relevant, as many decisions are moved from the local council to other bodies.
Detta kan försvaga den representativa demokratin eftersom många beslut flyttas från kommunfullmäktige till andra organ.
Differences between citizens may also increase.
Det kan också leda till att skillnaderna mellan medborgarna ökar.
Those who are well organized, perhaps as users, as well as being articulate, would benefit.
De som är välorganiserade, kanske som brukare, och dessutom uttrycker sig väl, gynnas.
Others may experience greater difficulty in finding their way in an increasingly complicated landscape of local politics (Bogason 1996a; 1996b).
Andra kanske upplever det som svårare att orientera sig i lokalpolitikens allt snårigare landskap (Bogason, 1996a, 1996b).
One way of counteracting this has been to establish information offices where citizens' contacts can be limited to just one officer.
Ett sätt att motverka denna utveckling är att upprätta informationskontor där medborgarnas kontakter inskränker sig till en enda tjänsteman.
These offices are present in several municipalities and the government has suggested that their tasks should be extended to include functions performed by other public authorities.
Sådana kontor finns i flera kommuner och regeringen har föreslagit att deras uppgifter också skall omfatta verksamheter som utförs av andra offentliga myndigheter.
Under a recent amendment of the Local Government Act, local authorities are compelled to provide detailed information about their services to their citizens (Indenrigsministeriet 1997).
Nyligen gjordes en ändring av kommunallagen som gör det obligatoriskt för kommunerna att ge medborgarna utförlig information om sina tjänster (Indenrigsministeriet, 1997).
There are other ongoing changes in the local government structure that may cause problems in terms of local democracy.
Lokalstyrets organisation genomgår fler förändringar som kan vara problematiska ur ett demokratiperspektiv.
As previously mentioned, local authorities have been given increased freedom to decide how to organize their committee system, and a general tendency is that the number of committees has been reduced, from an average of 4.5 in 1970 to 3.6 in 1992 (Andersen, Berg, and Buch Jensen 1997).
minskat, från i medeltal 4,5 1970 till 3,6 1992 (Andersen, Berg och Buch Jensen, 1997).
In addition, several local authorities have decided to reduce the size of their local council.
Dessutom har många kommuner beslutat att minska antalet platser i fullmäktige.
This occurs at a time when the number of candidates in local elections is also falling.
Detta sker samtidigt som färre kandidater ställer upp i lokalvalen.
During the past decade, the number of candidates in municipal elections has decreased by a quarter; in the 1997 elections, there were, on average, four candidates per seat in the municipal councils.
Under de senaste tio åren har antalet kandidater i kommunalvalen minskat med en fjärdedel, och i valet 1997 gick det i medeltal fyra kandidater på en fullmäktigeplats.
about the state of Danish local democracy (Albæk 1996; Indenrigsministeriet 1997).
I och med att deltagandet i kommunalvalen också har minskat, och skillnaderna i valdeltagande mellan landsbygdskommuner och stadskommuner ökat, finns det en viss oro över den danska lokala demokratins tillstånd (Albæk, 1996, Indenrigsministeriet, 1997).
The position of the county councils has been under pressure on several occasions during the past few decades.
Amtskommunemas ställning har ifrågasatts upprepade gånger under de senaste årtiondena.
In 1970 the number of counties was reduced to the present 14, while at the same time their functions were extended.
1970 minskades antalet amtskommuner till nuvarande 14 samtidigt som de fick utökade uppgifter.
During most of this period, there has been a debate about a suggested abolition of the county councils.
Under större delen av denna period har det pågått en debatt om ett förslag att avskaffa amtskommunerna.
In particular the Conservative Party and the leadership of the National Association of Local Authorities in Denmark, which organises the municipalities, have claimed that Denmark is sufficiently small and homogeneous to merit only one level of local government.
I synnerhet det konservativa partiet och ledningen fór danska kommunförbundet har hävdat att Danmark är tillräckligt litet och homogent för att klara sig med bara en lokal förvaltningsnivå.
However, the Liberals and the Social Democrats have opposed the suggestions.
Liberalerna och socialdemokraterna har dock motsatt sig förslaget.
The debate, which was at its most intensive in 1988, never resulted in any comprehensive changes (Nissen 1991).
Debatten, som var som livligast 1988, utmynnade aldrig i några genomgripande förändringar (Nissen, 1991).
However, in 1990 a metropolitan council covering Copenhagen and the surrounding county councils was abolished.
År 1990 avskaffades emellertid en storstadsregion som omfattade Köpenhamn och de omgivande amtskommunerna.
This was originally set up in 1974 and was indirectly elected, by the member county councils, the City of Copenhagen, and the municipality of Frederiksberg.
Den bildades ursprungligen 1974 och valdes indirekt av de anslutna amtskommunerna, staden Köpenhamn och Frederiksbergs kommun.
Its tasks included regional planning, public transport, and hospital planning; it was effectively a third tier of local government.
Dess uppgifter omfattade regional planering och planering av allmänna transporter och sjukhus och den utgjorde i praktiken en tredje lokal styrelsenivå.
After its abolition, most of its functions were transferred to the local and regional authorities.
Efter avskaffandet överfördes dess uppgifter till lokala och regionala myndigheter.
As the regional level has gained increased importance in the EU context, the suggestions to abolish the county councils have become less common.
Eftersom den regionala nivån har fått ökad betydelse efter EU-inträdet har förslagen om att avskaffa amtskommunerna blivit färre.
Thus, it seems unlikely that this tier of local government will disappear at present.
I dagsläget förefaller det alltså knappast troligt att denna lokala styrelsenivå skulle försvinna.
A number of innovative reforms have been carried out with explicit emphasis on the need to strengthen local democracy.
Ett antal nyskapande reformer har genomförts i direkt avsikt att stärka den lokala demokratin.
The major and most comprehensive attempts have followed the path of user influence (Bidsted 1997).
De viktigaste och mest omfattande reformerna har syftat till ökat brukar inflytande (Bidsted, 1997).
In 1989 parliament made governing boards for user influence compulsory in relation to municipal schools.
Genom ett parlamentsbeslut 1989 blev det obligatoriskt med brakarstyrelser i kommunala skolor.
These consist of five to seven members, with parents' representatives in the majority.
Styrelserna består av 57 ledamöter och föräldrarepresentanter är i majoritet.
In addition, the employees of the school and the pupils are represented.
Skolpersonal och elever är också representerade.
Later, the practice of mandatory user boards was extended to county council upper secondary schools and municipal day nurseries.
Senare utsträcktes kravet på brakarstyrelser till de amtskommunala gymnasierna och kommunala daghem.
The boards have decisionmaking powers of their own within frames set by central government and financial discretion as specified by the municipality.
Styrelsen har egen beslutanderätt inom ramar som sätts av staten medan kommunen fastställer dess ekonomiska handlingsutrymme.
Additional users' boards may be established at the discretion of the local authority.
Fler brakarstyrelser kan bildas på den lokala myndighetens eget initiativ.
These may have decisionmaking powers or may only make recommendations.
Dessa har antingen beslutanderätt eller ger bara rekommendationer.
They are particularly common in retirement homes, nursing homes, and in connection with libraries and sports facilities.
Styrelserna är särskilt vanliga inom äldre- och barnomsorg och i anslutning till folkbibliotek och idrottsanläggningar.
An evaluation of the system of user boards (see Floris and Bidsted 1996)
En utvärdering av systemet med brakarstyrelser (se Floris och Bidsted, 1996) tyder på att brakarinflytandet är begränsat till mindre viktiga frågor inom skolor och daghem.
indicates that the user influence is limited to more peripheral matters in the activities of the school or the nursery.
undervisnings- eller vårdfrågor.
Further, it is difficult for the users to influence the agenda of the board.
Dessutom är det svårt fór brukarna att påverka styrelsens arbetsprogram.
Generally, there is a strong tendency to reach consensus decisions, but there are also conflicts between the different interests represented in the board.
I allmänhet finns en stark tendens att besluten fattas i samförstånd, men det finns också konflikter mellan de olika intressen som är företrädda i styrelsen. En annan konsekvens är att brakarinflytandet i den dagliga verksamheten i skolor eller daghem har ökat, vilket har lett till att styrelserna blir synligare i lokalsamhället.
An important question is whether user influence is undermining the position of the elected councillor.
En viktig fråga är huruvida brakarinflytandet undergräver de folkvalda lokalpolitikemas ställning.
The Danish experience suggests that user boards generally decide on matters that normally would not have been tasks for the council or a committee.
Den danska erfarenheten tyder på att brakarstyrelser i allmänhet beslutar om frågor som normalt inte skulle ha behandlats av kommunfullmäktige eller en nämnd.
Also, user boards have only been able to influence overall decision making in the municipality to a limited extent.
Dessutom har brakarstyrelser endast i begränsad utsträckning kunnat påverka det övergripande beslutsfattandet i kommunen.
Hence, it seems possible to combine them with traditional forms of representative democracy.
Det tycks alltså möjligt att kombinera dem med traditionella former av representativ demokrati.
A conclusion is that the user boards are here to stay, particularly as they are not generally called into question in the public debate (Floris and Bidsted 1996).
En slutsats man kan dra är att brukarstyrelserna är här för att stanna, i synnerhet som de i regel inte ifrågasätts i den allmänna debatten (Floris och Bidsted, 1996).
Also, user participation in Denmark appears to be fairly evenly distributed between different social strata, even if there is a slight middle-class dominance with regard to parental participation in school and nursery matters (Goul Andersen and Hoff 1995).
Brukardeltagandet i Danmark verkar dessutom förhållandevis jämnt fördelat mellan de olika samhällsskikten, även om medelklassen dominerar något när det gäller föräldrars engagemang i skol- och bamomsorgsfrågor (Goul, Andersen och Hoff, 1995).
Another major reform is the experiment in Copenhagen with directly elected submunicipal committees in four of the fifteen city districts.
En annan viktig reform är ett försök med direktvalda kommundelsnämnder i fyra av Köpenhamns femton stadsdelar.
This started in 1996 and will continue until the end of 2001.
Försöket inleddes 1996 och kommer att pågå till 2001.
Each of the four districts has a population of around 130,000.
De fyra stadsdelarna har vardera cirka 130 000 invånare.
The committees are responsible for municipal activities with regard to children and the elderly, culture and leisure, streets and roads.
Nämnderna har ansvaret för kommunal verksamhet som rör bam och äldre, kultur och fritid, gator och vägar.
However, they have no taxation rights and are dependent on Copenhagen City Council for their resources.
De har däremot ingen rätt att ta upp skatt utan är beroende av intäkter från Köpenhamns stadsfullmäktige.
Apart from in Copenhagen, submunicipal committees have been tried in just a few municipalities in Denmark, mainly within the free-municipality experiment (Hansen, Torill, and Aarsaether 1996).
Förutom i Köpenhamn har man endast provat kommundelsnämnder i några få kommuner i Danmark, huvudsakligen i samband med experimentet med frikommuner (Hansen, Torill och Aarsæther, 1996).
Like the rest of Scandinavia, Denmark has had a free-municipality experiment.
I likhet med övriga Skandinavien har Danmark genomfört försök med frikommuner.
Indeed, the Danish programme started in 1985, just one year after Sweden and clearly inspired by the Swedish example (Albæk 1994), and it was completed in 1993.
Det danska programmet inleddes redan 1985, bara ett år efter det svenska experimentet som var en tydlig inspirationskälla (Albæk, 1994), och avslutades 1993.
In total 36 local authorities participated and these were given certain freedoms in relation to specified regulations.
Totalt deltog 36 kommuner som fick en viss frihet i förhållande till ett antal specifika regleringar.
However, there seems to have been less enthusiasm about the Danish programme, perhaps because a tradition of local policy experiments already existed in Denmark (Baldersheim and Ståhlberg 1994).
Det danska programmet tycks dock ha väckt mindre entusiasm, kanske därför att det redan fanns en tradition med lokalpolitiska experiment i Danmark (Baldersheim och Ståhlberg, 1994).
Initiatives aiming at improving local democracy may also be introduced locally, without reliance on central suggestions or regulation.
Kommunerna kan också själva ta initiativ för att förbättra den lokala demokratin, utan att förlita sig på förslag och regleringar från staten eller regeringen.
One example is the establishment of a citizens' panel in the municipality of Sundeved (Nyhedsmagasinet Danske Kommuner, no. 16, 1997).
Ett exempel är bildandet av en medborgarpanel i Sundveds kommun (Nyhedsmagasinet Danske Kommuner nr 16, 1997).
Eighteen people were selected to sit on the panel and asked questions about how they want local
18 personer valdes ut att ingå i en panel och fick besvara frågor om hur de skulle vilja utforma de kommunala tjänsterna i framtiden.
government services to be shaped in the future. The purpose was to find new ideas and it was expected that views would emerge that were not normally represented in the public debate.
Avsikten var att få fram nya idéer och man hoppades att åsikter som i normala fall inte var företrädda i den offentliga debatten skulle komma fram.
However, the panel has no decisionmaking powers.
Panelen hade dock ingen befogenhet att fatta egna beslut.
To some extent Denmark has followed a different path from many other EU countries in its development of new forms of local democracy.
Danmark har i viss mån valt en annan väg än många andra EU-länder för att utveckla nya former av lokal demokrati.
Some have made greater use of local referendums and other means of direct democracy, others have implemented systems of submunicipal committees.
Vissa länder har ökat inslaget av lokala folkomröstningar och
However, the Danish contribution to the various approaches is highly focused on user influence.
Det danska bidraget till dessa lösningar har varit starkt inriktat på brukar inflytande.
Through the creation of a large number of boards of schools and other institutions, users have been extensively involved in decisionmaking at the micro level.
Genom skapandet av ett stort antal styrelser i skolor och andra institutioner har brukarna haft ett omfattande inflytande på de beslut som fattas på mikronivå.
The experiences from these initiatives are sufficiently good to permit the boards to continue, and their use has been extended to other areas.
Erfarenheterna av dessa styrelser är tillräckligt goda för att de skall få finnas kvar och systemet har också utvidgats till andra områden.
Further, as these innovations seem to be compatible with traditional forms of representative democracy, the Danish way forward is likely to continue along the path of user influence.
Eftersom dessa nyskapande lösningar dessutom tycks vara förenliga med traditionella former av representativ demokrati kommer Danmark förmodligen att hålla fast vid systemet med brukarinflytande även i framtiden.
However, at the same time, local democracy in Denmark is facing similar problems to those in most other Western countries: fewer politicians; the decline of traditional forms of influencing political decisionmaking, such as voting and party activism; and an increasing distrust of local politicians.
Samtidigt står emellertid den lokala demokratin i Danmark inför liknande problem som de flesta andra västerländska länder: färre politiker, avtagande engagemang för traditionella sätt att påverka de politiska besluten, som röstning och aktivt partiarbete, och ett växande misstroende mot lokala politiker.
These developments may be aspects of a more general restructuring of the way democracy functions, which challenges traditional patterns, not only in Denmark, but also elsewhere.
Denna utveckling kan vara ett led i en mer allmän förändring av demokratins funktionssätt som utgör en utmaning för det traditionella systemet, inte bara i Danmark utan också i andra länder.
Nevertheless, there is, in Denmark, a debate about the state of local democracy, and how it may be improved, which is one requirement for the development of future solutions.
Det pågår också en debatt i Danmark om den lokala demokratins tillstånd och om hur den skulle kunna förbättras, något som är en förutsättning för att finna nya lösningar i framtiden.
Under the terms of its constitution {Grundgesetz or Basic Law), the Federal Republic of Germany is a democratic and social federal state (Art. 20(1)). Its constitutional order must conform to the principles of a republican, democratic, and social state governed by the rule of law (Art. 28(1)).
I alla andra inrikespolitiska frågor är delstaterna hänvisade till att hålla en självständig profil i det politiska arbetet på federal nivå genom kompletterande lagstiftning och genom sammanslagning av finansiella och aclministrativa resurser.
The rule-of-law principle reflects the rejection—already established in nineteenthcentury German constitutional thinking—of the absolutist administrative state.
Det finns också en omfattande ekonomisk utjämning delstaterna emellan, som i hög grad utjämnar skillnaderna i skatteintäkter. intäkter.
In its place is a liberal constitutional order that only permits the exercise of democratically legitimised political power, a power itself limited by civil rights such as the right to religious freedom, freedom of expression, freedom of the press, and freedom of movement. Interpretation of the Basic Law's principle of the 'social state' is not without controversy.
De delstatsförfattningar som efter andra världskriget trädde i kraft i den amerikanska zonen, den franska zonen och även i den sovjetiska zonen, innehöll i princip mer direkt demokratiska inslag (direktlagstiftning via folket samt olika former av folkomröstningar) än grundlagen och de flesta av de delstatsförfattningar som fastställdes i den brittiska zonen, som omfattade det nordtyska området (med undantag för Bremen), efter det att grundlagen antagits.
Conservative constitutionalists tend to view it as a nonbinding declaration, subordinate to the rule-of-law principle; the Left, on the other hand, considers it a precept that public life should be organized along democratic and socially responsible lines.
Först på 1990-talet genomfördes omfattande förändringar av del statemas och kommunemas författningar som innebar att olika former av direktinflytande förstärktes i samtliga delstater.
Historically, however, German constitutional thinking was not based on the idea of a sovereign people acting to allow society—or rather the changing majorities within society—to take charge of government.
Enligt den statsrättsliga definitionen är kommunerna offentligrättsliga administrativa enheter på nivån närmast under delstaten och utgör en del av denna.
Rather, government and society were conceived as two separate spheres, between which balances, mutual checks, and ordered legal relations had to be put in place, not least in forming public opinion on politics.
Men både enligt den grundläggande demokratiska principen bakom grundlagen och enligt politisk praxis är de ändå att betrakta som en självständig tredje nivå inom det politisk-administrativa systemet (och den fjärde nivån inom EU).
In Germany no bourgeois revolution was successful in shaking this nineteenthcentury image of an authoritarian state.
Kommunemas och föwaltningsdistriktens uppgifter är numera mångfasetterade.
On the contrary, influential sections of the bourgeoisie allied themselves with the aristocracy to counter the demands of the poorest classes.
De sträcker sig från grundläggande ekonomisk och social omsorg och uppbyggnad av den offentliga infrastrukturen till en omfattande kommunal utvecklingsplanering.
It was not until the 1860s that the emerging social democracy began to voice calls for a universal and equal right to vote. This right was granted
Tyngd punkten ligger på det sociala området (bostadsbyggande, social- och ungdomsomsorg, daghem, sjukhus och äldreomsorg), på utbildning (skolor och vuxenutbildning) och fritid
to men in 1871 and extended on a general basis to all the Länder after the establishment of the Weimar Republic in the wake of the November revolution.
(föreningsstöd samt idrotts- och badanläggningar) samt på näringslivsstöd och miljöpolitik (t.ex. hantverkscentrum, teknologicentrum och avfallspolitik).
Under the Constitution, the Federal Republic of Germany has embraced a political system in which all state authority emanates from the people (principle of people's sovereignty).
Den kommunala nivån svarar fór cirka två tredjedelar av de offentliga realkapitalinvesteringarna. I det sammanhanget spelar kommunala serviceinrättningar en viktig roll (bland annat när det gäller gas, el, lokaltrafik och avfallshantering).
The 1949 Basic Law provided for a predominantly representative, parliamentary democracy.
I fristående städer sammanfaller de båda ansvarsområdena.
Under Article 20(2) of this Law, state authority is 'exercised by the people through elections and [ballots] and by specific legislative, executive and judicial bodies'.
En tredjedel av kommunemas och distriktens inkomstkällor utgörs av skatter, en tredjedel av statliga bidrag (framför allt via delstaterna) och en tredjedel av avgifter, andra bidrag och övriga inkomster.
The political parties are explicitly recognized in the constitution as helping to express the political will of the people.
De östtyska kommunerna, som har en mindre skattebas, är betydligt mer beroende av statliga bidrag.
Members of parliament, however, are not bound by orders and instructions and, as representatives of the people as a whole, should be subject only to their own conscience.
Efter en komplettering 1994 garanterar grundlagen uttryckligen den kommunala nivåns finansiella egenansvar inom ramen för självbestämmanderätten.
In 1948-9 the Parliamentary Council—the constituent assembly—debated whether or not to incorporate referendums and plebiscites into the Basic Law.
Men den ur kommunal synvinkel restriktiva fmanslagstiftningen uppfattas allmänt som en akilleshäl i den tyska traditionen med kommunalt självstyre.
In the end, however, it decided not to establish this form of direct democracy for specific issues and to forgo the direct election of political leaders.
Under de senaste två årtiondena har situationen tillspetsats för ett flertal kommuner och förvaltaingsdistrikt.