natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The institutions and the Publications Office have been working for several years on generic solutions that can be shown schematically as a collection of style sheets integrated into the word-processing programs in a more or less transparent way for the user, for the production of uniformly structured computer files, facilitating electronic transmissions.
Om delen eller kapitlet slutar på en ojämn sida, lägger man en blanksida före nästa del eller kapitel.
References: Eurolook, SEI-LEG (legal texts).
Om kapitel I till exempel slutar på sidan 19, börjar kapitel II på sidan 21 och sidan 20 blir tom (markeras med ett blad med texten "sidan 20 blanksida").
Interinstitutìonal coordination: Eurolook interinstitutìonal working group.
Utrymmet över en rubrik eller underrubrik bör alltid vara större än utrymmet under den (helst 2:1).
(For more details, consult the Publications Office DTP manual entitled Introduction aux méthodes de publication.)
Det skall vara dubbel blankrad mellan punkter och avsnitt.
It should be noted that the presentation of the typescript — its pagination, page layout, etc. — is not the same as the presentation of the text as composed by the printer.
Man får aldrig börja en sida med sista raden i ett stycke. Om det inte går att lösa på annat sätt är det bättre att undantagsvis överskrida bottenmarginalen på föregående sida med en rad.
It is therefore pointless, and a hindrance, to try to produce something approaching the presentation of the printed text.
Rubrik eller underrubrik skall inte placeras längst ner på sidan, och inte heller första strecksatsen eller första raden i en uppräkning.
On the other hand, the printer has to be able to identify the different sections of the text.
Citat och uppräkningar skall i förekommande fall ha samma indrag som styckets första rad.
The logical structure of documents
Texterna skall levereras på vitt papper (inte returpapper).
A printed document can generally be regarded as comprising two aspects: the contents, in other words strings of characters associated with its logical structure, and the presentation.
Tack vare datorerna finns numera möjligheten att lagra texter på disketter från och med första stadiet i utformningen av en text, vilket avsevärt underlättar dokumentframställningen.
Unlike the contents, presentation is a typographical matter.
Genom att använda den lagrade texten kan man exempelvis undvika de kostnader och problem som en nysättning hos tryckeriet medför.
It is finalised by the printer according to the instructions of the graphic artist and using constantly developing techniques.
Emellertid är det så stora skillnader mellan olika program och hårdvaror att nya praktiska problem har uppstått.
Present-day word-processing programs offer very advanced possibilities for formatting documents but unfortunately all programs introduce their own presentation codes into the body of the text and these cannot be interpreted by another program.
Det är viktigt att ha klart för sig att den maskinskrivna textens utformning inte motsvarar utformningen av den text som sätts i sätteriet. Det är alltså onödigt och ofta störande att försöka få manuset att likna den färdigtryckta texten.
Thus there is no point in including presentation codes in an electronic manuscript since they will have to be removed before any processing by the printer.
Det är alltså onödigt att lägga in formatkoder i ett elektroniskt manus, eftersom de ändå måste avlägsnas innan sätteriet kan hantera texten.
However, authors need a well-presented document before the final stage of publication.
Skribenterna behöver dock ha tillgång till ett riktigt utformat dokument före produktionens slutskede.
Therefore, a flexible solution which allows various presentations without expensive interventions is needed.
Det krävs alltså en flexibel lösning som medger olika formateringar utan kostsamma ingrepp.
The interinstitutìonal Eurolook group is tending towards an SGML (standard generalised mark-up language) interchange format, used at a level which ¡s low yet sufficient for the creation and exchange of texts.
Interinstitutionella arbetsgruppen Eurolook har arbetat med formatöverföring med hjälp av SGML {Standard generalized markup language) på en användarnivå som är låg, men tillräcklig för att skapa och överföra texter.
Thus, the logical level of the titles (e.g. title of chapter, section, or subsection) and of the paragraphs (e.g. running text, level-one indent, references) will be indicated.
Användaren anger den logiska nivån på rubriker (t.ex. kapitelrubrik, avdelnings­rubrik, underrubrik) och textelement (t.ex. brödtext, indrag, hänvisning).
Failing this, a 'mark-up' protocol should be defined containing the description of the text elements, the marker and the typographic presentation required, as in the following example.
Ett märkschema upprättas, där de olika textelementen beskrivs, och märke och önskad typografisk utformning anges som i exemplet nedan.
< REFB > References: < REF > Conference of parliaments of the European Community: Bull. 11-1990, point 1.1.1 < REF > Signing of the Maastricht Treaty : Bull 1/2--1992, point 1.1.1 AdoDted bv the Parliament on 7 April.
< REFB > Referenser: < REF > Konferens med Europaparlamentet - Bull. 11-1990, punkt 1.1.1 < REF > Undertecknande av Maastrichtfordraget - Bull. 1/2-1992, punkt 1.1.1 Antagen av Europaparlamentet den 7 april.
In view of the progress made at Maastricht, particularly with regard ;o economic and monetary union, widening the scope of ...
Med beaktande av de framsteg som åstadkommits genom Maastrichtfordraget, huvudsakligen genom (...)
These markers currently have the format < MARKER > , for example, < TCHAP > for a marker indicating the title of a chapter. They are based on the standard generalised mark-up language, but there is no need to go through all the complexities of drawing up a document in SGML. They have the advantage that they can be interpreted directly by desktop publishing programs (and advanced word-processing programs) and render the laborious process of putting the finishing touches to documents before printing superfluous. Since the Publications Office has expertise in this field, an application of this principle would require agreement at a fairly early stage — ideally at the moment the work is conceived. If it is a multilingual document, the institution's translation service should be involved.
Märkena är vanligen av denna typ: < MARKE > . Exempelvis används < TCHAP > för att markera kapitelrubrik. Märkena härstammar från markeringsspråket SGML, utan att skribenterna för den skull behöver känna till SGML. Fördelen med dessa markeringar är att de kan tolkas direkt av desktop publishing-programmen (liksom av avancerade ordbehandlingsprogram) vilket gör arbetet med att förbereda dokumenten för sättning mindre mödosamt. Eftersom publikationsbyrån förfogar över expertis på området bör de upphovsmän som vill tillämpa de principer som beskrivs ovan, förutom de redan nämnda allmänna hjälpmedlen, samråda med publikationsbyrån så att man är överens redan på ett mycket tidigt stadium, helst redan då dokumentet skapas.
The translation service would generate additional texts by adding the required language versions; it could work on the marked-up text, concentrating on the contents without wasting resources on reproducing the presentation unnecessarily.
Översättarna, som genererar mer text genom att skapa de olika språkversio­nerna, kan arbeta direkt med den kodade texten, och kan på så sätt koncentrera sig på textens innehåll utan att behöva bekymra sig om dess utseende.
It should also be pointed out that a marked-up document, containing a minimum of formatting codes, is more suitable for processing by advanced language technology tools.
Det är också så att ett kodat dokument, som innehåller ett minimum av formatkoder, lättare kan behandlas av avancerade språktekniska hjälpmedel.
Conversion programs subsequently introduce the markers into the electronic manuscript.
Markeringarna förs sedan in i det elektroniska manuset med hjälp av andra program.
There are many advantages to be drawn from such an approach, particularly in the case of large documents:
Fördelarna med ovanstående förfaranden är flera, särskilt när det gäller omfattande dokument:
— reduction of publishing costs and elimination of the need for re-inputting manuscripts and touching up documents;
— Kostnaderna för publikationen minskar, tack vare att man slipper skriva in manus på nytt och bearbeta dokumenten.
— improved quality by avoiding the errors which can creep in in a complex production chain; — guaranteed perfect concordance between the different language versions of a given document.
— Överensstämmelsen mellan de olika språkversionerna av ett dokument kan garanteras.
When typing documents intended for publication, it is important to respect the following conventions to avoid unnecessary proof­reading:
För att inte i onödan försvåra korrekturläsningen är det viktigt att man vid inskrivningen av texter som skall publiceras följer nedanstående anvisningar:
— a protected space key (fixed space, illustrated by ■ in the following examples) is used to prevent groups of characters from being split at the end of a line. Its use should be kept to the following and the list in Section 6.4:
— Texten skall skrivas löpande utan extra mellanslag eller radbrytningar i styckena. — Texten skall vara vänsterjusterad och utan avstavningar. — Ett fast mellanslag (illustreras med ■ i exemplen nedan) används för att hålla ihop teckensträngar som inte får delas vid radslut (1).Det får användas endast i följande fall, samt i de fall som anges i reglerna för skiljetecken (se punkt 6.4): nr«
— punctuation must be standardised as described in Section 6.4; — typing of figures: see paragraph 44;
— Sifferuttryck, se nummer 46 och punkt 10.6.
— titles and continuous text must not be typed in upper case throughout. Upper or lower­case characters must be typed in accordance with normal usage.
— Varken rubriker eller någon del av texten får skrivas med enbart versaler, och accenter skall sättas ut även över versaler (t.ex.
Upper­case characters should be typed with accents (e.g. État) (see also Section 10.2);
Edith) (se även punkt 10.4.12).
— other letters or special characters are generally available and should therefore be used rather than transliterating 'β' into 'ss', 'ü' into 'ue', etc.
— Andra bokstäver eller specialtecken: Alla tecken finns i princip tillgängliga och transkribering som ~ "ss" i stället för "β" eller "ue" i stället för "¿)" bör därför undvikas.
Similarly, the figures 1 and 0 should be typed rather than lower case I or upper case O;
Dessutom måste man skilja mellan tecknet för 1 (ett) och I (gement L) och 0 (noll) och O (versalt o).
— quotation marks: if the correct quotation marks for a language are available on the keyboard, they must be used (for example, 'or').
— Citattecken: Om de citattecken som används i språket finns på tangentbordet, skall dessa användas (t.ex. "och").
If not, use the sign ' on the keyboard for the opening quotation mark and the same sign underlined 1 for the closing quotation mark; the quotation marks specific to each language will be inserted at the composition stage.
I annat fall används tangentbordets citattecken (") för det inledande citattecknet och samma tecken understruket Q för det avslutande. Varje språks särskilda citattecken sätts sedan in vid sättningen.
In the case of text in italic shown in type (i.e. underlined), the opening quotation marks are indicated by a single underlining Q and the closing quotation marks, by double underlining Q. Two additional quotation mark values may also be required:
I maskinskriven text som skall kursiveras (dvs. som är understruken) får det inledande citattecknet enkel understrykning Q och det avslutande dubbel understrykning Q. Ibland krävs flera nivåer på citattecknen.
• in the case of quotations within quotations, in English, use the signs " and ", respectively, to open and close the quotation; if these do not exist on the keyboard, use, respectively, a single apostrophe ' and an underlined apostrophe 1,
• Vid citat inom citat används i svenskan enkel apostrof ('). Om denna inte finns på tangentbordet används ' och '_ på samma sätt som ovan.
• for a third quotation mark value (rare case), use the signs ' and ' to open and close; if these do not exist on the keyboard, use, respectively, a double apostrophe " and an underlined double apostrophe ";
• Om en tredje nivå på citattecken behövs (vilket är sällsynt), används i svenskan akut accent (').
— dash: do not use the hyphen or subtraction sign; if the dash is not available on the keyboard, it is represented by two successive hyphens (the spaces preceding and following these hyphens are normal, and not fixed):
— Kort tankstreck: Använd inte bindestreck eller vanligt minustecken. Om inte kort tankstreck finns på tangentbordet skall i stället två bindestreck användas (mellanrummen före och efter skall inte vara fasta mellanslag):
— end of paragraph: in the absence of another convention, on the older word processors, each paragraph end can be shown by two carriage returns, the first at the end of the text, the second in the left margin.
— Nytt stycke: Om inte annat överenskommits, kan nytt stycke i äldre ordbehandlingssystem markeras med dubbla "returer", en i slutet på raden och en i vänstermarginalen.
Generally, to have a tidy copy, the many carriage returns are aligned on the left margin; on modern word processors, a sufficient line space between the paragraphs must be used (to be determined in the characteristics of the components or on the style sheet);
Alla andra returer skall också ligga i vänstermarginalen. I nyare ordbehandlingssystem skall ett tillräckligt stort mellanrum mellan styckena bestämmas (och definieras i sättningsanvisningarna eller formatmal­len).
— if tables, illustrations or graphics are to be inserted in the text at a particular point this point must be indicated by an appropriate marker.
— Om tabeller, illustrationer och grafik skall placeras på ett bestämt ställe i texten, skall detta anges med hjälp av lämpligt märke.
(') In principle, abbreviations, first name initials and surname should not be split.
Dessa instruktioner gäller manus som skall publiceras.
However, for technical reasons, exceptions are now more tolerated (and are more necessary) in narrow columns of text.
Elektroniska dokument som skall skrivas ut för internt bruk, där andra regler gäller, kan lätt omvandlas med hjälp av de tekniska hjälpmedel som finns tillgängliga eller håller på' att utvecklas i enlighet med gällande regler (makron, sök och ersätt osv.).
PROCEDURE AND PRESENTATION
Rubriknivåer
Titles should be printed as follows, in descending order of importance (except where specific codes or markers are envisaged): centred bold double-underlined centred bold single-underlined centred bold centred double-underlined centred single-underlined side heading bold double-underlined side heading bold single-underlined side heading double-underlined side heading bold side heading single-underlined
Om inte särskilda markeringar används skall följande typografi användas i fallande skala: centrerad fet, dubbel understrykning centrerad fet, enkel understrykning centrerad fet centrerad, dubbel understrykning centrerad, enkel understrykning
It should be noted that these various presentations are interpreted as codes by the printer.
(') I princip skall förnamnets initialer och efternamnet utgöra ett block.
It is therefore important to keep to them meticulously. Again, they should be typed in upper and lower case.
Emellertid, på grund av tekniska orsaker rörande ordens ljusmellanrum, måste avvikelser allt oftare accepteras i marginaljusterade texter.
Transmission of electronic manuscripts to the Office
Det är mycket viktigt att denna typografi följs, eftersom den tolkas som koder av sätteriet.
The following principles should be respected so that the Office can process electronic manuscripts:
För att publikationsbyrån skall kunna bearbeta de elektroniska manusen måste följande principer följas:
— whatever the medium on which the text has been magnetically recorded, whether magnetic tape, diskette or electronic transfer, a hard copy version of the text, which must be identical to the recorded text, must be enclosed.
— Vilket medium som än används för att lagra texten (magnetband, diskett eller överföring via nät), måste det elektroniska manuset åtföljas av en utskrift på papper som är identisk med den lagrade texten.
Nothing is more dangerous than discrepancies between hard copy and the magnetically recorded version, since they cannot be detected without special checking — a long and expensive process which is not normally undertaken;
Skillnader mellan papperskopian och det elektroniska dokumentet är en mycket besvärlig källa till fel och är omöjliga att upptäcka utan särskild noggrann, kostsam och mödosam kontroll, vilken publikationsbyrån vanligen inte utför.
— when sending the first part of a manuscript, the author service must provide a contents page (even if it is provisional), in order for proof-readers to know where the different parts of the final manuscript should go;
— Vid leveransen av den första delen av manuset till ett verk, skall upphovsmannen bifoga en innehållsförteckning (eventuellt provisorisk), så att korrekturläsarna kan se var i det slutliga, hela manuset delarna hör hemma.
— the electronic medium cannot be used unless its writing format — i.e. in practice the software used for recording it and the recording structure — is known.
— För att kunna läsa det elektroniska manuset måste man känna till dess format, dvs. vilket program som har använts vid inskrivning och lagring.
Authors must not compile composite electronic documents consisting of texts created on different software systems;
Manuset bör alltså inte bestå av material som ställts samman av texter som skrivits in med olika program.
— in the case of a work which has several chapters or is on several diskettes — themselves subdivided into several documents — care should be taken to input all the documents in the final order of presentation.
— Om ett arbete består av flera kapitel eller har lagrats på flera disketter som är uppdelade på flera dokument, är det viktigt att lagra dokumenten i rätt nummerordning.
Authors should also take care to mark clearly the beginnings and ends of the documents on the hard copy, giving at the top of the first page of each document the name of the document used on the diskette;
Upphovsmannen skall också se till att skilja dokumenten åt i papperskopian genom att överst på första sidan av varje dokument skriva namnet på motsvarande elektroniska dokument.
— if the text is on diskette, no more than half the capacity should be used so that corrections can be inserted.
— Endast halva diskettens lagringskapacitet får användas, detta för att lämna utrymme för rättelser.
If in any doubt, authors should contact the Publications Office (administrative unit 'Publications').
Vid tveksamhet kring någon av dessa punkter står publikationsbyråns publikationsenhet till förfogan­de för närmare upplysningar.
The cover of a book consists of four pages numbered I, II, III and IV.
Omslaget till en publikation består av fyra sidor kallade omslagets första, andra, tredje respektive fjärde sida.
If the book is thick enough the title should be printed on the spine, reading downwards.
Om publikationen är tillräckligt tjock skall titeln tryckas på ryggen så att den kan läsas när boken ligger med framsidan uppåt.
The type size used must be in proportion to the width of the spine.
Teckenstorleken skall vara proportionell till ryggens bredd.
Page I carries the name of the formal publisher, the title of the publication, subtitle, the emblem of the formal publisher, occasionally the seat, and, if appropriate, the name of the author.
Första sidan skall innehålla namnet på den formella utgivaren, verkets titel, undertitel, den formella utgivarens emblem och i förekommande fall författarens namn.
If there are several volumes, the volume number may also appear, the title of the collection or series, and the serial number of the publication.
När det gäller ett verk i flera volymer kan även volymnumret förekomma, samt samlingens eller seriens titel och verkets serienummer.
Note also that the title of a directorate-general should not appear on this page (see paragraph 62).
Lägg märke till att namnet på ett generaldirektorat aldrig får förekomma på denna sida (se nummer 64).
Page II normally remains blank.
Andra sidan skall i allmänhet vara blank.
Page III lists the 'sales offices' — if possible.
Tredje sidan innehåller en förteckning över försäljningsställen.
Page IV shows the selling price, if applicable, the Publications Office emblem and the ISBN (international standard book number) printed in the form of a bar code, the catalogue number and subject classification.
Fjärde sidan innehåller priset (i förekommande fall), publikationsbyråns logotyp och adress, ISBN (internationellt standardboknummer) med siffror och även i form av streckkod (ΕΑΝ­kod), kata­lognummer och ämnesklassificering.
Specific norms for periodicals or series
Särskilda normer för periodiska publikationer eller serier
In serial publications, the ISSN is printed on page I in the top right-hand corner.
På en seriepublikation skall ISSN (internationellt standardserienummer) tryckas överst i högra hörnet på omslagets första sida.
It should be noted that some periodicals have no cover as such.
Vissa periodiska publikationer har inget omslag.
In these cases, the title of the periodical as well as the number and year must appear on page I. In some cases, pages II and III are used for a summary of the contents.
Då skall första sidan dessutom innehålla utgivnings­nummer och utgivningsår. I vissa fall används andra och tredje sidan till innehållsförteckningen.
The yearly publication cycle should coincide with the calendar year.
Utgivningsåret bör motsvara kalenderåret.
The prices (subscription and individual issues) are given on page IV, together with the catalogue number and the Publications Office emblem.
På fjärde sidan trycks priserna (prenumerations­ och lösnum­merpris), katalognummer samt publikationsbyråns logotyp och adress.
A subject classification number appears at the top right-hand corner of this page, for use by dispatchers and stockists.
Överst till höger på sidan anges ämnesklassificering för leverans, lagring och distribution.
Page I of the cover
Omslagets första sida
EUROPEAN COMMISSION
Formell utgivare
ON THE ACTIVITIES OF
OM EUROPEISKA UNIONENS VERKSAMHET
European emblem
Det europeiska emblemet
Page III of the cover
Omslagets tredje sida
Page IV of the cover
Omslagets fjärde sida
OFFICE FOR OFFICIALPUBUCATTONS OF THE EUROPEAN COMMUNITIES
BYRÅN FÖR EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS OFF1CIEUAPUBUKATIONER
Publications Office colophon
Publikationsbyråns logotyp och adress
Common (short) title (')
Kortform (') (används främst i icke-juridiska dokument)
Council EU Council in unofficial texts: — Agriculture Council — Fisheries Council
Europeiska gemenskapernas förstainstansrätt förstainstansrätten (rätten)
European Commission Commission
Europeiska gemenskapernas ekonomiska och sociala kommitté
Commission of the European Communities
Ekonomiska och sociala kommittén (kommittén)
European Court of Auditors Court of Auditors Court
Europeiska unionens regionkommitté vid rådet (alltid): Regionkommittén
Court of Auditors of the European Communities ('of the European Communities' is rarely used.
(1) Kortformen skall användas endast när det inte råder någon tvekan om vilken institution som avses (särskilt beträffande "domstolen" och "kommittén").
Use it only with Court's prior agreement) in the Official Journal (in all cases): Court of Auditors
Det fullständiga namnet skall alltid användas första gången institutionen nämns i texten.
Economic and Social Committee of the European Communities
På svenska används gemen begynnelsebokstav för kortformen.
Committee of the Regions Committee at the Council (in all cases): Committee of the Regions
) Använd inte benämningen "EU-kommissionen
C) Do not use Ecosoc.
) Använd inte förkortningen "Ecosoc".
Formal publishers
Formella utgivare
Institutions and bodies (protocol order)
Institutioner och organ (i protokollsordning)