natgillin/translations-raw huggingface dataset:
1 The full text of the resolution can be found at the beginning of the introduction to this report.
I Texten till resolutionen återfinns i sin helhet i början av inledningen till denna rapport.
In laying the foundation stone for the European archives with a call directed in the first instance at the States of the Union, the resolution of 14 November 1991 invites the countries of Europe to read their history together and to find the source of a deep-rooted identity based on the values of liberty and democracy, which transcends but does not alter diversity.
Genom resolutionen av den 14 november 1991 läggs grunden för en gemensam eu ropeisk arkivverksamhet. Den vänder sig i första rummet till medlemsstaterna men uppmanar alla de europeiska länderna att studera sin historia tillsammans och i den finna källan till en gemensam identitet som i sig rymmer de inbördes skillnaderna men går utöver dessa, och som är grundad på frihetens och demokratins värde ringar.
This report has been produced by the heads of the Member States' archive services and other national experts, in close association with the European Commission.
Denna skrift har tagits fram av tjänstemän och experter vid medlemsländernas arkiv i nära samarbete med Europeiska kommissionen.
The other Community institutions and the European University Institute in Florence also collaborated.
I arbetet har också andra gemenskapsinstitutioner medverkat, liksom Europeiska universitetsinstitutet i Florens.
Its sole purpose is to make a contribution to the grand design of a free Europe, united by its history and the sharing of common democratic values.
An damålet är enbart att lämna ett verksamt bidrag till uppbyggandet av ett fritt och samlat Europa bestående av länder som har en gemensam historia och gemensam ma demokratiska värderingar.
Ten themes 4.
Tio ämnen 4. Rapportens struktur 5.
The parts and chapters in brief 6. Principal final conclusions 7.
Genomgång av kapitlen 6. De viktigaste slutsatserna 7. Öppnandet av de europeiska arkiven
Themes for coordination and cooperation
Samordnings- och samarbetsområden
Records management: appraisal and disposal
Gallring av material
The practical conditions of access to archives
Praktiska villkor för tillgång till arkivalier
National legislation and access to archives
Nationell lagstiftning och rätten att ta del av arkivmaterial
The management and storage of computerized archives
Behandling och förvaring av elektroniska arkiv
The exchange of archival information and computer networks between the Member States
Utbyte av information och uppbyggnad av datanät medlemsstaterna emellan
The training of archivists and recognition of diplomas
Arkivarieutbildningen och ett ömsesidigt erkännande av examensbevis
Private archives
Enskilda arkiv
The Community and archives in Europe
Gemenskapen och Europas arkiv
On 14 November 1991 the Council and the Ministers for Culture meeting within the Council adopted a resolution2inviting the Commission:
Den 14 november 1991 antog rådet och kulturministrarna som samlats inom rådet en gemensam resolution)2) i vilken kommissionen uppmanades
(i) to set up a group of experts appointed on the proposal of the Member States, for the purpose of examining to what extent greater coordination of archives policy and practice within the Community is desirable;
— att utse en expertgrupp, vars medlemmar utses på förslag av medlemsstaterna, till att granska i vilken mån en större samordning medlemsstaterna emellan av politiken och det praktiska arbetet med arkiv är önskvärd,
(ii) to transmit a progress report by the group to the Council before the end of 1992.
— och att före utgången av år 1 992 förelägga rådet en rapport från gruppen om dess arbete.
A progress report was duly presented to the Council by the Commission on 23 November 19923and the group's mandate extended for an extra six months because of the complex nature of the subject.
Den 23 november 1992 förelade kommissionen rådet en interimsrapport)3), och gruppen fick samtidigt ytterligare ett halvår på sig för att slutföra sitt uppdrag, med tanke på hur komplicerad frågan är.
This report is the work of the group of national experts set up by the Commission in accordance with the resolution of 14 November 1991.
Denna rapport är resultatet av arbetet inom den grupp av nationella experter som kommissionen tillsatte enligt resolutionen av den 14 november 1991.
The increasing overlapping of the public records of Member States and those of the Community, a state of affairs highlighted by the resolution, has led the Commission to seek the additional assistance of representatives of the institutions and of the European University Institute in Florence (EUIF), the repository of the Community's historical archives.
Eftersom det i resolutionen också underströks att medlemsstaternas och gemenskapens arkiv hör nära samman, fann kommissionen det lämpligt att till gruppen också knyta representanter för gemenskapens institutioner och Europeiska universitetsinstitutet i Florens, där gemenskapens historiska arkiv finns.
Some 30 national experts and representatives of the institutions and the European University Institute in Florence (EUIF) took part in five meetings for the purposes of preparing the report; the meetings took place in Brussels on 31 March,
Ett trettiotal nationella experter och representanter för institutionerna och Europeiska universitetsinstitutet deltog i fem möten vid vilka rapporten arbetades fram.
Journal of the European
Des sa hölls i Bryssel den 31 mars, 17 juni och 24 september 1992 och den 9 mars och
The full text of the resolution, as published in the Official (C 314, 5.12.1991, p.
Här följer den fullständiga texten till resolutionen, som offentliggjordes i EGT nr C 31 4, 5.1 2.1 991, s.
SEC(92) 2092, 23.11.1992.
— och att före utgången av år 1 992 förelägga rådet en rapport från gruppen om dess arbete. _BAR_ SEK(92) 2092, 23 november 1992.
The list of experts and other representatives is at Annex 7 to this report.
I en bilaga till rapporten (nr 7) återfinns en fullständig förteckning över de experter från medlemsländerna och representanter för Europeiska universitetsinstitutet i Florens som har deltagit i arbetet.
Discussions mainly centred on the contributions from the Member States' experts (who were responsible for archives policy in their own countries).
Gruppens diskussionen grundas främst på bidragen från medlemsländernas experter, som också har varit ansvariga för sitt lands arkivpolitik.
The Commission chaired the group and provided secretariat services.
Kommissionen har åtagit sig ordförandeskapets och sekretariatets uppgifter.
During these 10 years, a great deal has happened within the Community. The archives sector has been involved in the changes.
I gemenskapen har detta årtionde varit särskilt rikt på initiativ, och det gäller också arkivfrågan.
Since 1983 Community action has focused on opening the archives of the Community institutions5and a dialogue was initiated with the archive services of the Foreign Ministries.6
Sedan 1983 har gemenskapens insats främst gällt öppnandet av ge menskapsinstitutionernas arkiv(5), och en dialog har också inletts med arkivtjänster na i medlemsstaternas utrikesministerier(6).
This Regulation states that the Communities' historical archives will be opened after 30 years and also lays down a number of rules common to the Community and the Member States for handling these archives.
Bestämmelserna innebär att dokument i gemenskapens historiska arkiv blir offentliga efter trettio år och slår också fast vissa gemensamma regler för gemenskapen och medlemsstaterna för behandlingen av dessa.
The Directors of the National Archives of the Member States welcomed the 1983 measures in the following communiqué:
Detta välkomnades av cheferna för medlemsstaternas arkivmyndigheteter i en kommuniké: "Cheferna för medlemsstaternas nationella arkiv hälsar med glädje Europeiska gemenskapernas beslut att öppna de historiska arkiven enligt den gemensamma regeln om en trettioårsfrist, som är praxis i de flesta medlemsstater.
'The Directors of the National Archives of the Member States congratulate the European Communities on their decision to open their historical archives to the public in accordance with a 30year rule, which is the access period in operation in the majority of the Member States.
Detta innebär att Europeiska gemenskaperna dels säkerställer att deras arkiv bevaras för eftervärlden, dels ställer dessa till forskningens förfogande.
Through this decision, the European Communities are ensuring the preservation of their archival heritage and are making their historical archives available for research.
Man kan konstatera att forskningens intresse mer och mer dras till studiet av nutidshistorien.
With researchers turning their attention more and more to the study of contemporary history, this step by the European Communities will be greatly appreciated by historians, jurists, economists, political scientists and other users of archives.
Europeiska gemenskapernas beslut kommer där för att hälsas med tillfredsställelse av historiker, jurister, ekonomer, samhällsvetare och andra använda re.
We are convinced that this Community initiative will lead to still closer cooperation between the archive services of the European Communities and those of the Member States' (op. cit., p. 77).
Vi är övertygade om att dette kommer att bidra till ett ännu tätare samarbete på alla områden mellan Europeiska gemenskapernas arkivtjänster och medlemsstaternas arkiv." (Opening of the historical ar chives of the European Communities to the public, s. 77).
Guide to the archives of the Ministries of Foreign Affairs of the Member States of the European Communities and of the European Political Cooperation, Office for Official Publications of the European Communities, Luxembourg, 1989. This 78-page guide is also available in the other eight official languages of the Community.
I Gemenskapen har utgivit en Vägledning till arkiven hos medlemsstaternas utrikesministerier, hos Euro peiska gemenskaperna och Europeiska politiska samarbetet (Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer, Luxemburg 1989), en vägledning på 78 sidor som kom ut på de nio språk som da var officiella språk i gemenskapen.
The Directors of the national archive services took various steps after 1989, mainly within the International Council on Archives, to arrange meetings to examine ways of improving coordination between the archival policies of the 12 Member States, including the Community archives in their investigations.
Cheferna för medlemsstaternas nationella arkiv har sedan 1 989 tagit olika initiativ, oftast inom ramen för ICA (International Council of Archives), till möten för att få en bättre samordning av arkivpolitiken. Därvid har de också inkluderat gemenskapens arkiv.
The meetings of the Directors of the national archive services led in particular to the proposal, which was presented to the Council of Ministers for Culture during the Dutch Presidency, that a group of experts, to be brought together by the Commission, should be given the task of examining the possibilities for coordination and cooperation over the entire range of the European archival heritage.
Dessa möten mellan ledarna för arkivmyndigheterna har bland annat lett till ett för slag om att kommissionen skulle sammanföra en grupp experter som skulle få upp giften att undersöka möjligheterna till samordning och samarbete kring samtliga frågor som gäller arkiven i Europa.
This proposal resulted in the approval of the resolution of 14 November 1991.
Förslaget lades fram inför ministerrådet (kulturministrarna) under det nederländska ordförandeskapet och ledde till den resolution som antogs den 14 november 1991.
This resolution opens up a new area of work by giving the experts charge of an investigation which covers the field of archives in its entirety.
Detta skapade ett helt nytt forskningsområde genom att experterna fick i uppgift att undersöka arkivfrågorna i deras helhet.
This resolution opened up a wide field of research for the experts appointed; under their terms of reference, they were to examine to what extent greater coordination of archives policy and practice within the Community was desirable — a wide brief full of potential.
De skulle alltså granska i vilken mån det var önskvärt att samordna riktlinjer och praktiska åtgärder på arkivområdet inom hela gemenskapen - ett brett mandat, fullt med möjligheter.
From the outset, the experts were aware of the danger of being isolated in a technical void instead of focusing on a specific cultural design and a plan to enhance democratic participation.
Experterna var redan från början medvetna om att de skulle akta sig för att fastna i tekn i kaliteter och i stället skulle arbeta för mer kulturellt betingade mål och försöka höja den demokratiska delaktigheten.
To achieve these objectives, the resolution lays stress on the need for a proper archives policy (and adequate resources) as well as effective archives management geared to increasing their accessibility.
Som led för att nå dessa mål lades i resolutionen vikt vid en ändamålsenlig arkiv politik (och tillräckliga resurser) och en effektiv arkivförvaltning som inriktar sig på att höja tillgängligheten.
However, it remains to be seen whether any form of bilateral, multilateral or Community cooperation can be worked out, where necessary, between the Member States to facilitate their task and enable them to share the not insignificant costs involved in carrying out certain kinds of work, especially that necessitating the use of modern technology.
Det återstår nu att se huruvida man kan komma fram till något samarbete med lemsstaterna emellan, bilateralt, multilateralt eller inom gemenskapen efter behov, för att de skall kunna dela de avsevärda kostnader som vissa delar av arbetet med för, i synnerhet där modern teknik är nödvändig.
TEN THEMES
TIO ÄMNEN
The group's first step was to divide the subject up by theme.
Gruppens första steg blev att dela upp frågan i olika ämnen.
Some 40 documents and materials were assembled — mostly from the group's own resources — and the following themes identified:
Ett fyrtiotal dokument och andra slag av material samlades in - till större delen sådant som gruppen själv hade tillgång till - och utifrån detta ställdes tio ämnen upp:
(10) The Community and archives in Europe
arkivarieutbildningen och ömsesidigt erkännande av examensbevis,
Although this last theme did not strictly fall within the group's terms of reference, it was decided to devote an extra chapter to archives in the continent of Europe generally.
Ämne nr 10 ingick strängt taget inte i gruppens mandat, men den beslöt ändå att ägna ett kapitel åt sin syn på arkivens framtid på hela den europeiska kontinenten.
It was felt that, in the interests of democracy and historical interpretation, proper use should be made of the European archival heritage, which means looking beyond the Community's present borders; after all, these are not fixed and are likely to be extended at some time or other.
Man ansåg att ett studium av hela det historiska arvet som Europas arkiv utgör kan ge oss ökad kunskap om Europas historia och bidra till att stärka demokratin, och att ett sådant studium når utanför den nuvarande gemenskapens gränser.
Even if resources are limited, the concept of the 'common house' is clearly relevant to European archives policy.
Dessa är ju inte fasta och oföränderliga, och gemenskapen kommer säkert att omfatta fler länder i framtiden.
It was decided that the group would discuss each subject first to establish some guidelines before more detailed study was undertaken by an expert or experts with experience of the particular field.
Först diskuterades varje ämne gemensamt. Därefter överläts det konkreta arbetet på en eller några av experterna, allt efter ämne och vars och ens erfarenhet, utifrån gruppens riktlinjer.
The whole group then met again at the end to approve the various papers and their conclusions.
Därefter godkändes de olika texterna och slutsatserna i dessa vid möten med hela gruppen.
This report is, therefore, being presented as a collective effort.
Gruppen står alltså i sin helhet bakom den rapport som nu läggs fram.
Each chapter, however, has its own distinct character.
Trots denna önskan om sammanhang mellan kapitlen har varje avsnitt sin karaktär.
Indeed, since the group was in agreement that papers should be practical and not be tied to a specific format, the conclusions vary in terms of their applicability and do not prejudge any decisions or measures that might be taken.
Det beslutades redan från början att varje del skulle utformas enligt praktiska krav och vara konkret betonad. Slutsatserna är mycket olika i fråga om praktisk tillämpbarhet och föregriper inte alls några beslut eller åtgärder.
In other words, the group has adopted an empirical approach and no attempt has been made to construct a system or theory.
Gruppen har alltså utgått från faktiska förhållanden och försökt dra ut de perspektiv och slutsatser som har varit möjliga.
In addition to this introduction, the report is presented in the following parts:
Bortsett från inledningen består rapporten av följande delar:
• Part One: a factual description of the present organization of Member States' archive services;
— Del 1 : en beskrivning av hur arkivtjänsten är organiserad i medlemsstaterna idag.
• Part Two: the chapters devoted to the 10 themes listed above (Section 3);
— Del 2: tio kapitel som motsvarar de tio ämnen som räknas upp ovan (sektion 3).
• Six technical annexes, plus a seventh annex listing all the experts involved in the group's work.
— Sex tekniska bilagor plus en sjunde med en förteckning över alla deltagande experter. perter.
THE PARTS AND CHAPTERS IN BRIEF
GENOMGANG AV KAPITLEN
What follows is in no way a summary. The aim instead is to give a brief outline of the contents and themes covered.
Det nedanstående är inte någon sammanfattning av de olika delarna och kapitlen.
This first part gives an overview of national archive services in the Member States from an organizational standpoint.
Målet är bara att ge en snabb översikt över deras uppbyggnad och ¡nehåll.
Part Two: Themes for coordination and cooperation
Del 2 — Teman för samordning och samarbete
Chapter 1 — Records management: appraisal and disposal
Kapitel 1 — Gallring av material
There has been such an explosion in the quantity of documents that it is not possible to conserve everything.
Mängdep av dokument har ökat så explosionsartat att det inte är möjligt att bevara allting.
On the other hand, the destruction of a series of documents, or even just one document, may constitute an irreparable loss for the history of a country, a region or a period.
À andra sidan kan det betyda en oersättlig förlust för ett land, ett område eller en period om en serie dokument eller bara ett enda dokument går förlorat.
Records review has therefore become an important subject, although there are no absolute rules as yet.
Gallringen av arkivmaterialet har därför blivit en viktig fråga, men det finns inga absoluta regler på området.
Civil services and national archive services need to cooperate actively, with the latter being brought in to help with reviewing operations; 'pre-archive' deposits could prove useful here.
Man bör alltså sträva efter ett aktivt samarbete mellan myndigheter och arkiv, varvid de senare bör dras in i kontrollen av gallringen. Den na skulle kunna underlättas genom att man upprättade gallringsarkiv.
Selection methods should be coordinated at national level, and exchanges of information and experience between Member States organized to help improve them.
Gallringsmetoderna bör samordnas på nationell nivå, och ett organiserat utbyte av information och erfarenheter medlemsstaterna emellan kan bli till stor nytta i arbetet med att för bättra och förfina metoderna.
This might in the end lead to a review model that could be used both nationally and at European level and which would provide a valuable point of reference in such a sensitive area.
På sikt bör man komma fram till normer för gallring och destruering, som kan användas såväl nationellt som på europeisk nivå och som kan bli värdefullt som referens på detta vanskliga område.
The physical conservation of documents is one of the main duties of the archivist.
Det fysiska bevarandet av dokumenten är och förblir en huvuduppgift inom arkivarbetet.
If this role is to be fulfilled, there need to be enough suitably equipped buildings.
För att den uppgiften skall kunna utföras tillfredsställande måste det finnas till räckligt många byggnader, och dessa måste vara avpassade till sitt ändamål.
Member States and the Community institutions would do well to acquaint themselves with current quality standards in this area with a view to using them as a basis for construction or renovation projects.
Det finns kvalitetsstandarder på området, och medlemsstaterna och gemenskapens institutioner bör lära känna och erkänna dessa för att så mycket som möjligt utgå från dem vid byggnads- och renoveringsprojekt.
Attention also needs to be paid to the type of equipment to be used (shelves, containers, etc.), since not all products available on the market are suitable.
Uppgiften att bevara arkiven fysiskt in nefattar också utrustningen (arkivskåp, arkivlådor osv.) då de produkter som finns på marknaden inte alltid är ändamålsenliga.
As was the case with research into permanent paper, cooperation between Member States is particularly worthwhile when the cost of modern conservation technology is especially high, an important factor given the growing volume of audiovisual and computer archives.
Under alla omständigheter kan ett samarbete medlemsstaterna emellan ha stora fördelar, när moderna konserveringsmetoder medför mycket höga kostnader - ett exempel är forskningen kring arkivbeständigt papper. Detta är så mycket viktigare som antalet audiovisuella och elektroniska arkiv ständigt ökar.
In addition, if archives are threatened or damaged by a disaster of some kind, international financial assistance, particularly the Community's, needs to be available to prevent, limit or repair the damage.
Om arkiv hotas av skada eller förstörelse kan internationell ekonomisk hjälp, i synnerhet från gemenskapen, krävas för att förebygga, begränsa eller reparera skadorna.
Expenditure should be covered by the emergency assistance the Community grants in such cases.
Därmed förbundna utgifter kan omfattas av den katastrofhjälp som gemenskapen ger i sådana fall.
Chapter 3 — The practical conditions of access to archives
Kapitel 3 — Praktiska villkor för tillgång till arkivalier
To the extent permitted by financial resources and the requirements of preservation, they should provide users with the best possible facilities for consulting archives (properly equipped reading rooms, opening hours, copying facilities, etc.).
De nationella arkiven bör sträva efter att tillgodose användarnas krav så bra som möjligt, också på det praktiska planet.
The rules should ensure that access formalities are not too complex and do not discriminate against non-nationals, and should not impose unduly heavy charges.
Inom gränserna för sina resurser och för vad uppgiften att bevara arkiven intakta kräver bör de ge användarna bästa möjliga
Chapter 4 — National legislation and access to archives
Kapitel 4 — Nationell lagstiftning och rätten att ta del av arkivmaterial
The 30year rule for opening historical archives to the public is now standard in all Member States.
Trettioårsgränsen för öppnandet av historiska arkiv för allmänheten gäller nu i samt liga medlemsländer.
This should be seen as more of an upper limit than a lower limit, and in some quarters it is thought it should be lowered in keeping with present feeling about freedom of information.
Gränsen bör dock snarare betraktas som ett tak än som ett golv, och en del förutser redan att den kommer att sänkas i takt med utvecklingen i fråga om rätten till information.
However, Member States have created a number of legal exceptions and in the interests of transparency these need to be better known by researchers and other archive users.
Det finns talrika undantag som medlemsstaterna fastställer i olika bestämmelser, och dessa måste först av allt göras kända i sin helhet för att forskare och andra användare skall ha full insyn i regelsystemet.