natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Provisional Central Product Classification of the United Nations (CPC)
FN:s provisoriska centrala produktindelning (CPC)
For exhaustive information on the purpose and nature of CPC, the reader is referred to the UN publication cited earlier.
För mer uttömmande information om syftet med och innehållet i CPC hänvisas till ovannämnda FN­publikation.
The title of the publication on the (provisional) CPC states that the CPC is still provisional, particularly as regards services.
Av titeln till utgåvan av den (provisoriska) CPC framgår att CPC fortfarande är att betrakta som provisorisk, framför allt när det gäller tjänstedelen.
As mentioned, relevant experience with surveys of goods statistics was largely lacking.
Som tidigare nämnts saknade man till stor del relevant erfarenhet av datainsamling när det gällde produktstatistik.
The United Nations asked the Member States to collect practical experience with the CPC and various pilot surveys were in fact conducted in several countries.
FN uppmanade medlemsstaterna att skaffa sig empirisk erfarenhet på detta område med hjälp av CPC. Vissa länder genomförde också olika pilotundersökningar.
The experience gained was discussed mainly in the Voorburg group on services statistics, which played a leading part in drawing up the part of the provisional CPC dealing with services.
Erfarenheterna därifrån har framför allt behandlats i «Voorburg­gruppen för tjänstestatistik», som har spelat en avgörande roll för sammanställningen av tjänstedelen i den provisoriska CPC.
At the request of the United Nations it also drew up CPC Version 1.0, with which Eurostat also assisted.
På FN:s uppmaning har gruppen också utarbetat CPC version 1.0, där även Eurostat har medverkat.
CPC Version 1.0, which was approved in February 1997 by the United Nations Statistical Commission, will replace the provisional CPC.
CPC version 1.0, som godkändes i februari 1997 av FN:s statistikkommission, kommer att ersätta den provisoriska CPC.
Since the HS is also revised every few years (the next revision will enter into force in the year 2002), the part of the CPC dealing with goods also needed to be revised.
Eftersom även HS revideras med några års mellanrum (nästa revidering kommer att träda i kraft år 2002) måste också varudelen i CPC revideras.
Most of the changes concerned services.
Det stora flertalet ändringar rörde tjänstedelen.
Not only were details corrected, but the structure of the CPC was also changed.
Här gällde det inte bara att justera olika detaljer, utan även CPC:s struktur ändrades.
For example, all repair headings were grouped together in a new division and a new division was also created for telecommunications and information services.
Alla poster gällande reparation slogs exempelvis samman till en huvudgrupp, samtidigt som en ny huvudgrupp inrättades för telekommunikationstjänster.
In many areas the basic concept was also changed, e.g. in commercial services.
Inom många områden förändrades även det bakomliggande begreppet, t.ex. för handelstjänster.
Finally the explanatory texts were revised, particulary with a view to transforming the descriptions into a list - albeit not exhaustive - of the service products.
Slutligen förbättrades innehållsbeskrivningarna, genom att man har försökt utforma beskrivningen som en ­ om än inte fullständig ­ uppräkning av tjänster.
Where services are concerned, therefore, CPC Version 1 differs in many respects from the provisional CPC, even though many of the subclass headings were taken over more or less as they stood.
Vad gäller tjänster skiljer sig därför CPC version 1.0 på många sätt från den provisoriska CPC, även om en stor del av detaljgrupperna mer eller mindre har övertagits utan ändringar.
It must be stressed, however, that CPC Version 1 itself highlights areas which need further study because extensive empirical experience is lacking and/or because the basic conceptual issues have not yet been settled (as for example with financial services).
Det bör emellertid framhållas att det också i CPC version 1.0 finns områden där man anser att det behövs ytterligare undersökningar, antingen för att det saknas någon mer omfattande empirisk erfarenhet och/eller för att de begreppsmässiga frågorna fortfarande är under diskussion (som till exempel när det gäller finansiella tjänster).
PRINCIPLES AND METHODS USED IN ELABORATING CPA
UTARBETANDE AV CPA - PRINCIPER OCH METODER
CPA is a classification system with six hierarchical levels and one intermediate level.
CPA är ett klassificeringssystem med sex hierarkiska nivåer och en mellanliggande nivå.
The coding system of NACE Rev. 1 has been adopted in the CPA coding.
Det kodsystem som tillämpas i NACE Rev. 1 har också överförts till CPA.
However, there is a second point in the CPA coding between the fourth and fifth digits.
I CPA:s kodsystem har man emellertid infort en andra punkt mellan den fjärde och femte siffran.
Thus the coding system of CPA cannot be confused with the coding system of HS which also has a point between the fourth and fifth digits but none between the second and third digits.
På så sätt undviker man förväxling med kodsystemet i HS, som också har en punkt mellan den fjärde och femte siffran, men ingen punkt mellan den andra och tredje siffran.
The coding principles for the first four digits of the CPA are the same as those for the NACE Rev. 1.
Kodsättningen vad gäller de fyra första siffrorna i CPA är gjord enligt samma principer som för NACE Rev. 1.
Regarding the fifth- and the sixth-digit code it should first be mentioned that, for purely practical reasons the first fifth-digit code starts with a "1", irrespective of whether there is more than one category or not.
När det gäller den fem- och sexsiffriga koden börjar av rent praktiska skäl den femte kodsiffran alltid med «1», oavsett om det finns mer än en kategori eller inte.
This is not the case, however, for the sixth-digit code, which has a "0" if there is only one subcategory within that category.
Den sjätte kodsiffran däremot börjar på «0», om det endast finns en underkategori inom den kategorin.
Secondly, the codes use the numerical digits in a straightforward way, starting with "0" or "1", respectively.
I koderna används sedan de numeriska siffrorna i stigande ordning, med början på «0» respektive «1».
The only exception to this rule is the industrial services which are generally denoted by a "9" at the fifth-digit level even if the "9" would not be the next number in the numerical order.
Enda undantaget från denna regel är de industriella tjänsterna, som normalt betecknas med «9» på femsiffrig nivå, även om «9» inte skulle vara nästa nummer i ordningen.
Development principles and procedures a)
Principer och förfaranden som tillämpats vid utarbetandet a)
As already mentioned, the main principle for classifying products in CPA is the industrial origin criterion.
Som tidigare nämnts är kriteriet om ursprung i produktionen den viktigaste principen för grupperingen av produkterna i CPA.
Thus, each product is classified according to the activity which characteristically produces it, the activities being defined according to NACE Rev. 1.
Detta innebär att varje produkt hänförs till den aktivitet som vanligtvis framställer denna produkt, med utgångspunkt i definitionen av aktiviteterna enligt NACE Rev. 1.
To take an example: in CPC unprocessed hides are classified as agricultural products (CPC section 0), whereas in CPA they are classified as products of slaughterhouses, together with meat and other products which are outputs typically originating from slaughterhouse activities.
För att ta ett exempel: i CPC klassificeras oberedda hudar och skinn som jordbruksprodukter (avdelning 0 i CPC), medan de i CPA klassificeras som slakteriprodukter, tillsammans med kött och andra typiska slakteriprodukter.
Thus classifying products according to industrial origin gives the product classification a different structure to the one found in CPC.
Indelningen av produkter enligt kriteriet om ursprung i produktionen innebär alltså att produktindelningen får en annan struktur än CPC.
As already mentioned, in some cases the classification had to be based on certain conventions.
Som tidigare nämnts måste klassificeringen i vissa fall utgå från vissa konventioner.
For instance, this holds true for "used/old" products (e.g. vessels for breaking up) which were classified to the same activity as the "newly produced" ones.
Detta gäller till exempel för «begagnade/gamla» produkter (t.ex. fartyg för upphuggning) som har förts till samma aktivitet som «nyproducerade» fartyg.
For HS, the distinction between new and used products is not essential and also would not be recognizable by the customs authorities.
För HS är distinktionen mellan nya och begagnade produkter inte relevant och skulle heller inte kunna bedömas av tullmyndigheterna.
Therefore, in CPC no differentiation of that kind is incorporated.
Någon sådan uppdelning har därför inte gjorts i CPC.
However, in CN there are occasional splits of this kind (e.g. motor vehicles) and these specific subdivisions in CN have been used to some extent to distinguish between subcategories of "new" and "used" products in CPA (e.g. 34.10.25).
I KN däremot förekommer ibland en sådan uppdelning (t.ex. motorfordon) och dessa särskilda underindelningar har till viss del använts för att särskilja underkategorier av «nya» och «begagnade» produkter i CPA (t.ex. 34.10.25).
The industrial origin of goods and services in CPA stands in the same relationship as the linkage of goods and services in CPC with respect to ISIC Rev. 3.
3 var man tvungen att fördela de produkter i CPC som motsvarade en viss undergrupp i ISIC Rev. 3 till de undergrupper i NACE Rev.
As NACE Rev. 1 is more detailed than ISIC Rev. 3, it was necessary to classify the CPC elements of an ISIC Rev. 3 class to one of the NACE Rev. 1 classes which are the concrete subdivisions of that ISIC Rev. 3 class.
1 som är resultatet av underindelningen av denna undergrupp i ISIC Rev. 3.
Only in a few cases did CPA not accept the industrial origin given in CPC and classify these products differently from CPC.
I några få fall kunde man i CPA inte följa det ursprung i produktionen som angavs i CPC och grupperade dessa produkter annorlunda än i CPC.
Furthermore, in contrast to CPC, CPA classified all products according to industrial origin.
Till skillnad från CPC är dessutom alla produkter i CPA grupperade enligt kriteriet om ursprung i produktionen.
In CPC there are products which have no reference to the activity or a reference only at a more aggregated level such as the class level.
I CPC förekommer det att vissa produkter inte har någon hänvisning till aktiviteter eller endast en hänvisning på en mer aggregerad nivå än undergruppsnivå.
An example of the first case is CPC division 39 {"Wastes or scraps").
Ett exempel på det första fallet är huvudgrupp 39 i CPC («Avfall och skrot»).
An example of the second case is CPC division 88 {"Agricultural, mining and manufacturing services").
Ett exempel på det andra fallet är huvudgrupp 88 i CPC («Tjänster i anslutning till jordbruk, gruvdrift och tillverkning»).
Here, for most of the subclasses distinguished, the industrial origin is only given at ISIC Rev. 3 division level.
För de flesta av detaljgrupperna inom denna huvudgrupp anges ursprunget i produktionen endast på huvudgruppsnivå i ISIC Rev. 3.
The elements of CPA are those of CPC, normally in a 1:1 or in a n:l relation.
Byggstenarna i CPA är desamma som i CPC och står vanligtvis i förhållandet 1:1 eller n:l.
Thus, all CPC subclasses are entered into CPA either at the same level of detail or are broken down further.
Detta innebär att alla detaljgrupper i CPC antingen har förts till samma detaljeringsnivå i CPA eller också har vidareindelats.
The reasons for splitting CPC subclasses were twofold.
Det fanns två skäl till att dela upp detaljgrupperna i CPC.
The first reason had to do with the envisaged linkage to NACE Rev. 1.
Det första har att göra med den tilltänkta kopplingen till NACE Rev. 1.
The second - and more important - reason was that for EU purposes a greater level of detail was wanted in CPA.
Det andra - och viktigaste - skälet var att man ville ha en större detaljeringsgrad i CPA med tanke på EU:s behov.
However, in some cases CPC subclasses have not been taken over into CPA at that level of detail, but at a more aggregated one. Here, it was felt that the level of detail in CPC was too fine to be relevant in Europe.
I vissa fall har emellertid detaljgrupperna i CPC inte överförts till samma detaljeringsnivå i CPA, utan till en mer aggregerad nivå, eftersom CPC:s nivå ansågs vara alltför detaljerad för Europas behov.
To quote an example, it was felt that the distinction between motel and hotel accommodation services was of no relevance for European purposes as such differentiation does not exist in the Community countries.
Som ett exempel kan nämnas att uppdelningen i motell- och hotelltjänster inte ansågs vara relevant i Europa eftersom någon sådan åtskillnad inte görs i gemenskapens länder.
In other cases it was felt that products differentiated in CPC did exist, but that it would be difficult to collect data on them.
I andra fall ansåg man att CPC:s uppdelning i olika produkter var befogad, men att det skulle bli svårt att samla in uppgifter om dem.
For transportable goods (with the exception of CPC group 333), the smallest building block element for CPC is the smallest element of HS.
När det gäller transportabla varor (med undantag av grupp 333 i CPC) motsvarar den minsta «byggstenen» i CPC den mest detaljerade nivån i HS.
As the subclasses of CPC are the elements of CPA, the building block system based on HS is also valid for CPA.
Eftersom detaljgrupperna i CPC ingår som klasser i CPA, tillhandahåller HS «byggstenar» även till CPA.
However, in a few cases CPA subcategories are defined not at the subheading level of HS, but at the more detailed level of CN.
I några enstaka fall definieras underkategorierna i CPA inte på underrubriknivå i HS, utan på KN:s mer detaljerade nivå.
This is the case where a CPC subclass had to be split in order to follow the industrial origin according to NACE Rev. 1 and the subheading level of HS was not detailed enough to do so.
Detta är till exempel fallet när en detaljgrupp i CPC måste delas upp för att man skulle kunna följa kriteriet om ursprung i produktionen i enlighet med NACE Rev. 1 och underrubriknivån i HS inte var tillräckligt detaljerad för detta ändamål.
There are a few cases where not even the level of detail provided by CN seemed appropriate or where CN is not more detailed than HS.
I några få fall var inte ens detaljeringsnivån i KN tillräcklig eller så var inte KN mer detaljerad än HS.
Here, the definition of a specific CPA subcategory in terms of HS or CN respectively could only be made by creating an "ex-case", meaning that this CPA subcategory comprises only a part of that subheading of the HS or CN code.
I dessa fall var enda sättet att definiera en viss underkategori i CPA med utgångspunkt i HS respektive KN att skapa en «del av» grupp, vilket innebär att denna underkategori i CPA endast omfattar en del av varuposten i HS eller KN.
One example of such an ex-case is "milk".
Ett exempel på en sådan «del av» grupp är «mjölk».
Neither HS nor CN distinguishes between "raw milk" (as a product of agriculture) and "processed milk" (as a product of dairies).
Varken i HS eller KN skiljer man mellan «obearbetad mjölk» (som är en jordbruksprodukt) och «behandlad mjölk» (som är en mejeriprodukt).
However, the level of the CN for defining a CPA subcategory has seldom been used.
Det är emellertid sällsynt att man har använt sig av KN:s nivå för att definiera en under kategori i CPA.
With a view to harmonization it is clearly advantageous to use the elements of HS as the building blocks for CPA and all the other product classifications which are attached to CPA now or which will be attached in the near future.
Ur samordningssynpunkt är det en klar fördel att använda varuposterna i HS som «byggstenar» för CPA och alla andra produktindelningar som är länkade till CPA eller kommer att bli det inom en snar framtid.
On the other hand, one has to be aware that in doing this the classification is inevitably influenced by the structure and purpose of HS.
Å andra sidan måste man vara medveten om att detta också innebär att indelningarna ofrånkomligen påverkas av Harmoniserade systemets uppbyggnad och syfte.
As already mentioned several times, the single elements of HS are not always homogeneous with respect to industrial origin.
Varuposterna i HS är, som redan framhållits vid ett flertal tillfällen, inte alltid homogena vad avser ursprung i produktionen.
In addition, the way in which products are structured in HS (definition and ordering of the items distinguished) clearly has an important impact on a classification based on it.
Strukturen i HS (de olika varupostemas definition och gruppering) påverkar av naturliga skäl också en indelning som har HS som grund.
Furthermore, HS was created as a classification for customs purposes.
Dessutom är HS ett system som har utarbetats särskilt för tulländamål.
Thus, the level of detail may be quite different between the range of the products covered.
Därför kan detaljeringsnivån variera mellan olika produktområden.
If the elements of the central product classification were based on the elementary items of HS, products which are never or only occasionally traded internationally, such as heavy or perishable goods, might not be shown at an adequate level of detail.
Om den centrala produktindelningens klasser enbart baserades på varuposterna i HS, skulle produkter som sällan eller aldrig är föremål för internationell handel, t.ex. tunga eller lättfördärvliga varor, inte visas på tillräckligt detaljerad nivå.
Development procedures
Utarbetandet av CPA
The procedures followed for adjusting CPC in order to reach CPA involved steps which were often undertaken simultaneously or steps already undertaken which had to be redone after having discussed them in the relevant working groups.
Det tillvägagångssätt som tillämpades för att utifrån CPC utarbeta CPA omfattade olika etapper som ofta genomfördes samtidigt eller också som redan hade genomförts, men som måste genomföras på nytt efter diskussioner i de olika arbetsgrupperna.
Specific features
Särskilda egenskaper
The above chapter üb. described the general principles and procedures used to develop CPA.
I kapitel IIb ovan beskrivs de allmänna principer och förfaranden som tillämpats vid utarbetandet av CPA.
In addition however, several specific features have to be explained in order to understand the structure of CPA correctly.
För att ge en tydligare bild av hur CPA är uppbyggd förklaras nedan några av CPA: s särskilda egenskaper.
Such specific features relate to certain types of products for which a more detailed explanation is necessary to understand their classification and the concepts behind it.
Det gäller vissa slag av produkter, där det behövs en mer ingående förklaring för att man bättre skall förstå hur dessa grupperats och vilka principer som ligger bakom.
These features will be described in this chapter.
Dessa särdrag kommer att behandlas i detta kapitel.
Some of these specific features involve deviations from CPC.
Vissa av dem innebär avvikelser från CPC.
Thus class 27.10 comprises the manufacture of basic iron and steel and of ferro-alloys as defined by the ECSC Treaty whereas the other classes comprise activities of the manufacture of basic metals which are not governed by the ECSC Treaty.
Undergrupp 27.10 inbegriper därför framställning av järn och stål samt ferrolegeringar enligt definitionen i EKSG-fördraget, medan de andra undergrupperna inbegriper stål- och metallframställning som inte omfattas av EKSG-fördraget.
This differentiation is also incorporated in CPA.
Denna uppdelning görs även i CPA.
This had the consequence for CPA that the correct attribution of the products was in most cases only possible by using the more detailed level of CN, because the elements of HS are not detailed enough.
För CPA innebar detta att enda sättet att hänföra produkterna till rätt grupp ofta var att utnyttja den mer detaljerade nivån i KN, eftersom posterna i HS inte var tillräckligt detaljerade.
Furthermore, the level of detail in CPC was viewed as too detailed for European purposes.
Dessutom ansågs CPC vara alltför detaljerad för europeiska behov.
Thus, CPA subcategories of class 27.10 are quite often aggregates of two or more CPC subclasses or aggregates consisting of parts of several subclasses of CPC.
CPA:s underkategorier inom undergrupp 27.10 är därför ofta aggregat av två eller flera detaljgrupper i CPC eller också aggregat bestående av delar från flera olika detaljgrupper i CPC.
It should be noted that the specific needs of the ECSC iron and steel industry also influence the classification of the non-ECSC iron and steel industry (class 27.35)'0).
Det bör framhållas att EKSG-industrins särskilda behov även påverkar indelningen av produkter från järn- och stålindustrin utanför EKSG (undergrupp 27.35)10'.
Textile yarn and thread; textile fabrics
Garn och sytråd; vävnader av textil
All these classes are defined by the technology applied (e.g. 17.11 "Preparation and spinning of cotton-type fibres").
Dessa undergrupper definieras genom den produktionsteknik som tillämpas (t.ex.
However, the products that are distinguished in HS (textile yarns and textile fabrics) are defined by their main constituent material.
17.11 «Tillverkning av garn av bomullstyp»). I HS däremot definieras produkterna (textilvaror) utifrån sina viktigaste beståndsdelar.
Thus, a link between the elements of HS and NACE Rev. 1 classes was not possible.
Det var därför inte möjligt att upprätta någon länk mellan HS-posterna och undergrupperna i NACE Rev. 1.
It was therefore concluded that in CPA the link between products and activities could only be done at the group level (= 17.1 and 17.2, respectively).
Man drog därför slutsatsen att produkter och näringsgrenar endast kunde länkas samman på gruppnivå i CPA (= 17.1 respektive 17.2).
Scrap and waste; used goods
Skrot och avfall; begagnade varor
The revised ISIC, like NACE Rev. 1, distinguishes separate activities for recycling (in NACE Rev. 1 division 37).
1, skiljer man ut verksamheter som rör återvinning (huvudgrupp 37 i NACE Rev. 1).
These activities are defined there as processing waste and scrap into secondary raw materials.
Dessa verksamheter definieras där som bearbetning av skrot och avfall till returråvara.
Thus, the inputs of the recycling activity consist of waste and scrap, which is always unfit for further direct use in an industrial process, whereas the output of the recycling activity is waste and scrap made fit for further processing (secondary raw materials).
Insatsvaran i återvinningen består alltså av avfall och skrot, som inte lämpar sig för återanvändning direkt i en industriprocess, medan slutprodukten från återvinningen är skrot och avfall som har beretts för vidare bearbetning (returråvaror).
HS distinguishes several items for waste and scrap, most of them classified in CPC division 39.
För huvudgrupp 39 i CPC finns emellertid ingen hänvisning till ISIC Rev. 3.
In the context of CPA the problems arose of (l)how to classify CPC elements of division 39 according to activity, and (2) how to set up the relationship between the items for waste and scrap in HS and the recycling activity.
När det gällde CPA uppstod följande problem: 1) hur CPC:s produkter i huvudgrupp 39 skulle klassificeras efter aktivitet, och 2) hur man skulle åstadkomma en koppling mellan HS-posterna för skrot och avfall och aktiviteten återvinning.
Regarding the first problem the general classification principle was applied, namely to classify the items of waste and scrap according to industrial origin, as elsewhere in the system.
I det första fallet tillämpades den allmänna klassificeringsprincipen, d.v.s. att skrot och avfall klassificerades enligt kriteriet om ursprung i produktionen.