natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The proportion of elderly people will be particularly high in northern and central Italy where they will account for a quarter of the population.
• Så som nämndes i del 1 är framtidsperspektiven möjligen beroende av ekonomiska resultat och folkomflyttningar på regional nivå.
To a lesser degree, there will also be a preponder­ance of elderly people in northern Spain and, in a more dispersed way, in northern and eastern Ger­many, Greece and central and southern regions of France.
I mindre omfattning kommer äldre att finnas i stor andel även i norra Spanien och, mindre koncentrerat, i norra och östra Tyskland, i Grekland samt i centrala och södra Frankrike.
• An ageing population is offen associated with a fall in the proportion of young people.
• När befolkningen blir äldre minskar ofta andelen unga.
Conse­quently, trends in dependency rates are likely to result in even wider differences between regions.
Detta innebär att trenderna för försörjningstalen kommer att leda till ännu större skillnader mellan olika regioner.
This divergence determines a new regional reality concerning the labour market, housing, health and care needs.
Dessa skillnader är avgörande för de nya levnadsvillkoren i de olika regionerna, vad gäller arbetsmarknaden, boendet och sjuk- och hälsovårdsbehoven.
The regions which will still have a relatively younger population will be more limited in number and more localised. The areas in question are southern Spain and northern Portugal, Ireland, northern France and Flevoland.
De regioner som fortfarande kommer att ha en förhål­landevis ung befolkning kommer att vara färre och mer samlade: södra Spanien och norra Portugal, Irland, norra Frankrike och Flevoland i Nederlän­derna.
• The polarisation of dependence may result in increased costs and greater difficulties for the development of certain regions.
• Polariseringen av försörjningstalen kan leda till att det blir både dyrare och svårare att utveckla vissa regioner.
This may be felt not only in economic terms but also in ecological terms, especially if there is further growth of urbanisation and rural depopulation.
Detta kan få konsekvenser inte bara eko särskilt om landsbygden strukturpoliti nomiskt, utan också på miljöområdet, urbaniseringen och avfolkningen av fortsätter.
This may have implications for structural policies at Euro­pean level, as well as for efforts to promote an improvement in the territorial balances across the Union as a whole.
Detta kan få inverkan på ansträngningar balansen i hela ken på europeisk nivå, liksom på na att förbättra den territoriella
Proportion of people aged 65 years and over as part of total population in 1995
Personer över 64 år som andel av den totala befolkningen 1995
Proportion of people aged 65 years and over as part of total population in 2015
Personer över 64 år som andel av den totala befolkningen 2015
The regional development of the active population
Arbetskraftens utveckling på regional n iva
• There is a 10-year difference between the regions in terms of the reduction of the potential labour supply.
Det finns ett gap på tio år mellan regionerna vad gäller den tidpunkt när arbetskraftsreserverna kommer att minska.
• Several groups of regions have already experienced a decrease in the demographic contribution to the active population.
I flera grupper av regioner har befolkningseffektens bidrag till arbetskraften redan minskat.
This increases the risk of a labour shortage in certain areas.
Detta minskar risken för brist på arbetskraft i vissa områden. den.
It has been seen that the older population will grow substantially in most European regions over the next decades.
Som tidigare har framgått kommer andelen äldre i befolk­ningen att öka kraftigt i de flesta europeiska regioner under de närmaste decennierna.
This is becoming a major concern since the population which must bear this extra cost is simultaneously shrinking.
Detta kommer att bli till bekymmer, eftersom den del av befolkningen som skall bära den extra kostnaden samtidigt blir mindre.
Map 3 gives, at regional level, the year when the active population is expected to start to fall for demographic reasons. In other words, it shows the dates when the net demographic contribution to the active population will cease.
På karta 3 anges det år då arbetskraften på regional nivå förvän­tas börja minska på grund av befolkningsfaktorn - med andra ord det år då befolkningsutvecklingen inte längre bidrar till att öka arbetskraftens storlek.
The methodological basis used is the same as for the global analysis in Part 1 (see Annex B).
Metoden är den­samma som vi använde för den övergripande analysen i del 1 av rapporten (se bilaga B).
• The prospect of a reversal of demographic trends which divide Europe's regions naturally raises the question of mobility.
• När det gäller att motverka de befolkningstrender som skapar två grupper av regioner i Europa inställer sig frågan om ökad rörlighet helt natur ligt.
Several geographical areas, including the whole of southern Germany, France and the United Kingdom, will find that over the next two decades natural demographic change will increase the numbers in the labour force.
I flera geografiska områden, bland annat hela södra Tyskland, Frankrike och Storbritannien, kommer den naturliga befolkningsförändringen att under de kom­mande två decennierna orsaka en ökning av arbetskraften.
• The demographic situation reinforces the need to continue national and EU structural policies to promote the most effective use of the resources available through raising labour force qualification and promoting productive investment and mobility of all factors.
• Befolkningssituationen ökar behovet av att fortsätta strukturpolitiken på nationell nivå och på EU-nivå, för att utnyttja tillgängliga resurser så effektivt som möjligt genom att höja arbetskraftens kompetens och genom att investera för ökad produktionskapacitet och rörlighet på alla plan.
• The mobilisation of potential in the labour supply will imply the provision of a whole range of skills and qualifications.
I tre stora geografiskt sammanhängande områden kommer läget att vara rakt motsatt - arbetskraftsreser­ven kommer vid sekelskiftet att väsentligen ha mins­kats.
It will therefore be necessary to consider the training policy suited to the regional economies and their specialisation.
Regionerna i fråga är hela Italien norr om Moli­se, hela norra Spanien mellan Katalonien och Galici­en, Nordrhein-Westphalen, Saarland, Lorraine och Flandern.
Three major geographically compact areas will find themselves in exactly the opposite situation with a substantial reduction of the potential labour supply by the end of the century.
• För att arbetskraftsreserverna skall kunna mobiliseras kommer det att krävas en rad åtgärder på kompetens- och kunskapsområdet.
The regions in question are the whole of Italy lying north of Molise, all areas of north ern Spain lying between Catalonia and Galicia, and North-Rhine Westphalia, Saarland, Lorraine and Flanders.
Därför måste man ta reda på vilken utbildningspolitik som lämpar sig bäst för de olika regionernas ekonomier och specialiteter.
On the one hand, many regions will experience a reversal of trends before or shortly after the turn of the century. On the other hand, many regions will experience this after 2010.
Analysen av vilket år arbetskraften kommer att börja minska på grund av befolkningseffekten visar två olika toppar: dels kommer utvecklingen att vända i många regioner runt sekelskiftet, dels kommer många regioner att uppleva detta efter 2010.
Very few regions will see trends reverse during the period 2000-10.
Det är endast i mycket få regioner som vändpunkten kommer att inträffa under perioden 2000-2010.
Year in which the active population will start to fall due to demographic reasons
Ar då arbetskraften kommer att börja minska på grund av befolkningseffekten
Year of occurrence between 1995 and 1999
Àrda minskningen börjar mellan 1995 och 1999
■ between 2000 and 2004 ■ between 2005 and 2009
■ mellan 2005 och 2009
■ between 2010 and 2014 ■ not before 201 5
■ mellan 2010 och 2014
Combined with the fall in the demographic contribution, the general ageing of the population of working age amplifies the regional significance of this phenomenon for the labour market.
• / kombination med befolkningseffektens minskan­de bidrag till arbetskraften kommer det faktum att den arbetsföra befolkningen i allmänhet blir äldre att göra de regionala återverkningarna på arbets­marknaden mer betydande.
Another aspect of ageing has implications for the labour market, namely the ageing of potential labour forces.
En annan aspekt på åldrandet har betydelse för arbets­marknaden, nämligen den potentiella arbetskraftens åld­rande.
In this section, estimates are based on the population aged between 1 5 and 64 years, as these are the only age groups for which the statistics used are available.
I den här avdelningen bygger uppskattningarna på åldersgruppen 15­64 år, eftersom det är den enda grupp som det finns lämpliga statistiska uppgifter om.
Germany and Italy generally show a more pronounced ageing of the population of working age.
• Allmänt sett finns en mer markant tendens att den arbetsföra befolkningen blir äldre i Tyskland och Italien.
Map 4 shows the rate of ageing, with a growth index for the 50-64 age group ranging from 105 to 160% between 1995 and 2015:
På karta 4 visas åldringstakten i form av tillväxtindex för den andel som åldersgruppen 50­64 utgör; indextalet för 2015 (1995 = 100) varierar mellan 105 % och 160 %.
With the exception of certain isolated areas, this phenomenon also affects, with a different timing, all Europe's regions.
• Med undantag av vissa isolerade områden påver­kas samtliga EU­regioner, fast vid olika tidpunkter.
Regions with an initially elderly population (Germany, northern Italy) show a more moderate ageing of the active population.
I de regioner där befolkningen redan 1995 var äldre (Tyskland och norra Italien) åldras arbetskraften i lägre takt.
• In the economic sphere, since the phenomenon of the ageing of the working age population is felt more acutely at regional level, specific actions may be needed, on the basis of regional sectorbased specialisation and labour market conditions. tions.
• Inom den ekonomiska sfären, när det börjar mär­kas mer konkret på regional nivå att arbetskrafts­reserverna blir allt äldre, kan särskilda åtgärder komma att krävas, på grund av regionernas speci­alisering och villkoren på arbetsmarknaden.
• In more general social terms, depending on demographic characteristics, specific policies may be needed to take care of regional demands in areas such as housing and health care.
• Uttryckt i mer allmänna sociala termer kan det, beroende på utvecklingen i befolkningsfrågan, komma att ställas politiska krav i de olika regio­nerna när det gäller till exempel bostäder och hälso­ och sjukvård.
Irrespective of the rate of ageing, the analysis of the age structure of active persons (share of over-45s with in the 15-64 age group) shows that it is in the German regions that the population of working age is likely to be the oldest in the Union in 20 years' time.
Oberoende av åldringstakten visar analysen av arbetskraftens åldersstruktur (andelen personer över 45 i åldersgruppen 15­64) att det är i de tyska regio­nerna som EU:s äldsta arbetskraft troligen kommer att finnas om 20 år.
In those regions more than 40 % of the population aged 15-64 are over 44.
Andelen personer över 45 i gruppen 15­64 kommer att vara över 40 % där.
In nearly all the other regions, the 45-64 age group will represent more than a third of the population of working age.
I nästan samtliga övriga regioner kommer åldersgrup­pen 45­64 att utgöra mer än en tredjedel av den arbetsföra befolkningen.
A lower proportion of 25 % will only be found in five isolated areas in 2015: southern Spain, Ireland, Brittany, Nord-Pas-de-Calais and half of the Benelux regions.
En mindre andel, cirka 25 %, kommer 2015 att före­komma endast i fem isolerade områden: södra Spani­en, Irland, Bretagne, Nord­Pas­de­Calais och hälften av regionerna i Benelux­länderna.
Growth in the population aged between 50 and 64 years between 1995 and 2015
Tillväxt för åldersgruppen 50-64 år under perioden 1995-2015
Three underlying trends relating to demographic effects have been identified:
Vi fann tre trender när det gäller befolkningsutvecklingens effekter:
While there are various uncertainties concerning any scenarios for future demographic patterns in the regions, it seems likely that the Union will face new challenges in this regard in the next century.
Eftersom framtidsscenariot för befolkningsutvecklingen i regionerna är mycket osäkert, är det troligt att unionen kommer att ställas inför nya utmaningar under nästa århundrade.
National and Union policies will have to ensure that labour resources are optimally used in regions where they are scarce, while seeking to ensure that new job opportunities are created where they are in surplus and where unemployment is persistently high.
Politiken både i de olika nationerna och i unionen måste gå ut på att se till att arbetskraften utnyttjas maximalt i områden där den är en bristvara, och samti­digt att nya arbetsmöjligheter skapas där det finns arbetskraft i överflöd och där arbetslösheten ligger kvar på en hög nivå.
While some geographical mobility of labour is inevitable in a market economy, the main challenge for the future is to ensure the occupational mobility of the workforce in a context of rapid technological change by providing necessary skills.
En viss geografisk rörlighet krävs av arbetskraften i en marknadsekonomi, men den viktigaste utmaningen inför framtiden är att, alltmedan tekniken snabbt ändras, underlätta rörligheten ¡nom arbetslivet genom att ge arbetskraften nödvändig kompetens.
Demographic trends in the applicant States
Befolknings trender i ans ökarländerna
Total population trends
Trender för den totala befolkningsut­vecklingen
Union enlargement is one of the major milestones on the road to European integration.
Utvidgningen αν unionen är ett av de viktigaste stegen i den europeiska integrationen.
Over the next years at least some of the 12 present applicant States could find their place within the European Union (see footnote 2, p. 5, concerning Malta).
Under de närmaste åren måste åtminstone några av de för närvarande tolv ansö­karländerna finna sin plats ¡nom Europeiska unionen (se fotnoten i inledningen avseende Malta).
What is the demographic picture of these countries in economic transition?
Hur ser den befolkningsmässiga bilden ut för de länder som är i färd med att övergå till marknadsekonomi?
An initial indicator, given in Figure 9, measures the population growth index between 1995 and 201 5.
En första indikator visas i figur 9, nämligen index för befolk­ningsökningen mellan 1995 och 2015.
An almost general lack of growth is observed:
Som synes kom­mer nästan ingen ökning alls att ske.
It is therefore only fitting to complete our outline of the principal demographic challenges facing the Union with a brief review of the demographic future which awaits these countries.
Mellan 1995 och 2015 kommer EU:s befolkning att öka trots att befolkningsutvecklingen kommer att sakta ned.
whereas between 1995 and 2015 the Union is going to see a population increase despite the demographic slowdown, this will hold true for just four of the candi­date States: Poland and the Slovak Republic, Cyprus and Malta;
Detta är fallet för enbart fyra av ansökarländer­na: Polen, Slovakien, Cypern och Malta.
The aim here is not to undertake a detailed analysis but rather to identify points on which these countries converge or diverge, both with respect to one another and to the present EU countries, in terms of the challenges which their respective demographic development could generate.
Syftet är inte att göra någon detaljanalys, utan snarare att peka på punkter där de berörda länderna uppvisar likhe­ter eller olikheter, såväl sinsemellan som i förhållande till EU:s nuvarande medlemsstater, när det gäller de utma­ningar som befolkningsutvecklingen kan leda till.
if Cyprus and Malta, whose small population renders the increase incomparable with the others, are ex­cluded, all the applicant countries will have demo­graphic growth inferior to that of the Union.
Om vi undantar Cypern och Malta, vilkas små befolk­ningar gör att ökningen ändå inte går att jämföra med de andra ländernas, kommer samtliga ansökar­länder att ha en lägre befolkningstillväxt än EU.
Figure 9 — Applicant States
Figur 9 ­ Ansökarländerna
Total population growth between 1995 and 2015
Total befolkningstillväxt mellan 1995 och 2015
The population of working age
Den arbetsföra befolkningen
Dependency ratios provide a more detailed view of the differences between countries in terms of demo­graphic ageing.
I Polen och Slovakien kommer den arbetsföra befolk­ningen att växa snabbare än den totala befolkningen.
What will be the implications of demographic change for the labour market in the applicant States?
Hur kommer befolkningsförändringarna att påverka arbetsmarknaden i ansökarländerna?
As in the case of the previous analyses, the principal conclusions can be drawn from two indicators: dependency rates and the growth of the population of working age.
Liksom i de före­gående analyserna ligger två indikatorer till grund för slutsatserna: försörjningstalen och den arbetsföra befolk­ningens tillväxt.
The results, pre­sented in Figure 10, allow for the following conclusions:
Resultaten, som redovisas i figur 10, leder till följande slutsatser:
Poland and the Slovak Republic are worthy of particu­lar note among the countries with a younger popula­tion structure.
Försörjningstalen ger en mer detaljerad bild av skill­naderna mellan de olika länderna när det gäller befolkningens åldrande.
Some of those countries set to experience a fall in total population over the next 20 years will also experience a significant fall in the population of working age over this same period.
Trots detta har fem av dem en större andel äldre än yngre personer och förhållandevis höga försörjningstal (Estland, Ung­ern, Slovenien, Bulgarien och Tjeckien).
Poland and the Slovak Republic will see the popula­tion of working age grow at a faster rate than the total population.
Några av de länder där den totala befolkningen kom­mer att minska under de närmaste 20 åren kommer under samma period att få uppleva en markant minsk­ning av den arbetsföra befolkningen.
Development indicators for the population of working age (15­64 years) between 1995 and 2015
Utvecklingsindikatorer för den arbetsföra befolkningen (15-64 år) mellan 1995 och 2015
1 0a — Growth index for the population of working age (base 100 in 1 995)
10a ­ Tillväxtindex för den arbetsföra befolkningen (1995 = 100)
1 Ob — Dependency rates in 2015 de = dependence of elderly (65+/15­64); dy = dependence of young (0­14/15­64); dt = total dependence (de + dy)
10b ­ Försörjningstal år 2015 de = förs.tal för äldre (65+/15­64); dy = förs.tal för unga (0­14/15­64); dt = totalt förs.tal (de + dy)
Figure 11 plots each country with reference to two vari­ables which, generally speaking, serve as a development indicator.
I figur 1 1 visas var varje land befinner sig i förhållande till två variabler som generellt kan fungera som utvecklingsin­dikatorer.
The observed slower demographic growth for most of the east European States is explained by the low fertility rates, the high mortality rates and the important migratory out­flows, observed over the last few years. Total fertility rates have declined substantially over the last decade bringing some of these States to levels below the EU average.
Om man bortser från de atypiska fallen Malta och Cypern, vilkas tidigare ekonomiska och sociala utveckling är väsensskild från de övriga tio ansökar­ländernas, kan man konstatera att betydande insatser krävs för att sänka dödligheten.
Leaving aside atypical cases such as Malta and Cyprus, with a very different history of social and economic development than the 10 other applicant States, major efforts are needed in order to reduce this mortality.
Den långsammare befolkningstillväxt som kan iakttas i de flesta östeuropeiska länder kan förklaras av låga födelse­tal, hög dödlighet och en stor utvandring under de senas­te åren.
However, demographic ageing is not so advanced in these States because of their relatively higher mortality patterns.
Befolkningens åldrande har inte gått så långt i dessa län­der på grund av deras förhållandevis höga dödlighetstal.
Slovenia and the Czech Republic seem to have made progress in this respect, with infant mortality rates of below 10 per 1 000.
Slovenien och Tjeckien förefaller ha gjort framsteg i detta sammanhang ­ deras spädbarnsdödlighet är lägre än 10 per 1 000 nyfödda.
These patterns refer to children under one year of age (high infant mortality rates) and the most elderly members of the population.
Detta rör barn yngre än ett år (hög spädbarnsdödlighet) och den äldsta delen av befolkningen.
Romania has very high infant mortality rates and a quite low life expectancy.
Rumänien har ganska hög spädbarnsdödlighet och ganska kort medellivslängd.
Together with the Baltic States and Hungary, it has the poorest performance in terms of life expectancy.
Tillsammans med de bal­tiska länderna och Ungern har Rumänien lyckats sämst med att öka medellivslängden.
Figure 11 — Applicant States
Figur 11 ­ Ansökarländerna
Infant mortality and life expectancy at birth in 1995
Spädbarnsdödlighet och medellivslängd 1995
Although it will come later and to a lesser degree, population ageing will also affect east European countries.
Befolkningens åldrande kommer att drabba även de central- och östeuropeiska länderna, även om det kommer att ske senare och i mindre omfattning.
In half of these States demographic trends have already opened the door to increased pressure on the social protection system which even now is experiencing difficulties.
I hälften av dessa länder har befolkningsutvecklingen redan lett till att trycket på deras välfärdssystem har ökat - systemen är redan nu i svårigheter.
sustained growth would require the activation of the existing labour force reserves.
För att tillväxt skall vara möjlig i framtiden måste arbetskraftsreserverna tas i anspråk.
Developments in Poland and the Slovak Republic might be somewhat different.
Utvecklingen i Polen och Slovakien kan bli något annor­lunda.
Sustained economic growth and ¡ob creation will be required.
En kontinuerlig ekonomisk tillväxt och ett ökat antal arbetstillfällen kommer att krävas.
The gulf between the cities and the countryside may pose a special challenge in these States.
Klyftan mellan städer och landsbygd kan bli en särskild utmaning i dessa län­der.
These States are also going to experience a sometimes significant fall in the population of working age, heralding problems of a similar nature to those with which the European Union will be faced after 2010.
Dessutom kommer dessa länder att drabbas av en minsk­ning av den arbetsföra befolkningens storlek, i vissa fall en markant minskning.
These States will also be confronted with other challenges, in particular in the area of health, in order to improve their high mortality rates.
Dessutom står länderna i fråga inför andra utmaningar, särskilt på hälso- och sjukvårdsområdet - de måste sänka sina höga dödlighetstal.
A — Scenarios for the future development of the EU population (1995-2015)
A. Scenarier för den framtida utvecklingen av EU:s befolkning (1995-2015)
Average number of children per woman
Genomsnittligt antal barn per kvinna
Life expectancy at birth (men)
Medellivslängd för nyfödda (män)
Life expectancy at birth (women)
Medellivslängd för nyfödda (kvinnor)
Β — Method of calculating the demographic and behavioural effect (activity rate effect) in changes in the active population
B. Metod för beräkning av befolkningsfaktorns och beteendefaktorns (förvärvsfrekvensens inverkan) andel av förändringar av arbetskraften