natgillin/translations-raw huggingface dataset:
By 1990, the teenage participation rate had fallen to 34%, all of the fall being due to lower un­employment, the proportion in work remaining the same.
År 1990 hade tonåringarnas andel av de arbetssökande sjunkit till 34%, en nedgång som helt berodde på lägre arbetslöshet, medan ande len förvärvsarbetande förblev oförändrad.
By 1994, the participation rate was down to 28%, largely reflecting a large fall in em­ployment to only 22% of teenage population.
År 1994 var andelen arbetssökande nere i 28%, vilket i stor utsträckning berodde på att sysselsättningen bland tonåringarna sjönk mycket kraftigt till endast 22%.
The proportion unem­ployed increased only very slightly.
Andelen arbetslösa ökade endast i mycket liten grad.
Participation in the labour force and in education and training
Arbetskraftsdeltagande och utbildning
Apart from in Greece, in all Member States participation rates were lower in 1994 than in 1987. How­ever, in contrast to teenagers, participation rates increased slightly between 1987 and 1990 in five countries — Germany, Spain, Italy, Portugal and the UK — and employment rates more so, reflect­ing perhaps the inducement effect of the increased chances of finding a job.
Med undantag av Grekland var ar betskraftsdeltagandet i samtliga medlemsstater lägre år 1994 än 1987.1 motsats till utvecklingen av tonåringarnas arbetskraftstal öka de samma andel generellt något mellan 1987 och 1990, och i fem länder (Tyskland, Spanien, Italien, Portugal och Storbritannien) ökade sysselsättningsgraden ännu mer, något som kanske var resultatet av att incitamenten ökade med de förbättrade möjligheterna att hitta arbete.
In each of these countries, participation rates fell significantly between 1990 and 1994, as they did in a number of other Member States — in France from 71% to 62%.
I vart och ett av dessa länder sjönk arbetskraftsdeltagandet markant under perioden 19901994, liksom i en del andra medlemsstater — i Frankrike från 71% till 62%.
The fall in participation was general to all Member States except for the Netherlands, where it remained unchanged.
Minskningen i arbetskraftsdeltagandet var gemensam för alla medlemsstaterna, utom Nederländerna där den förblev oförändrad.
Moreover, in most coun­tries, the decline accelerated after 1990.
I de flesta länderna gick dessutom nedgången snabbare efter 1990.
The biggest falls occurred in Portugal and France, where partici­pation rates fell by 20 percentage points and 10 percentage points, respectively, though falls of almost 10 percentage points were also recorded in Ireland and the UK.
De kraftigaste minskningarna in träffade i Portugal och Frankrike, där arbetskraftsdeltagandet sjönk med 20 respektive 10 procentenheter, även om minskningar med nästan tio procentenheter också noterades i Storbritannien och på Irland.
Over the period 1987 to 1994, activ­ity rates for both teenagers and young people aged 20­24 fell signifi­cantly across the Union, more during the later years of recession than in
Mönstret bland ungdomar i åldern 2024 år var likartat, men arbets kraftsdeltagandet sjönk mycket litet mellan 1987 och 1990 — med
In 1994, 73% of teenagers in the Union were classified as economi­cally inactive.
År 1994 räknades 73% av EUs tonåringar som icke-yrkesverksamma i ekonomisk bemärkelse.
The vast majority of these, 95%, however, were in full­time education.
Den stora majoriteten — 95% — var emellertid heltidsstuderande.
In practice, the reduction in participation (ie rise in inactivity) since 1987 has been accompanied by an increase of equal proportions in the flows into
Minskning en i arbetskraftsdeltagandet (dvs.
The pattern among those aged 20­24 was similar, participation rates falling very slightly between 1987 and 1990 — by 7, percentage point only — as a result of a drop in the proportion unemployed,
Under perioden 1987-1994 sjönk arbetskraftsdeltagandet markant bland såväl tonåringar som ungdomar i åldern 2024 år i hela EU, mer under den senare delen av låg konjunkturen än under de första
Activity rates for young people aged 20­24 in Member States, 1987, 1990 and 1994
Arbetskraftsdeltagande bland unga mellan 20 och 24 år i medlemsstaterna 1987,1990 och 1994
Activity rates for teenagers aged 15­19 in Member States, 1987,1990 and 1994
Arbetskraftsdeltagande bland tonåringar i åldern 1519 år i medlemsstaterna, 1987,1990 och 1994
90 ¡Ό population 2024
% av befolkningen 2024 år
Section 4 Unemployment trends in Member States the Union were classed as inactive in 1994, only 72% of these were in full­time education, so that almost one in ten of this age group were inactive in the fullest sense (Graph 78).
Kapitel 4 Arbetslöshetstendenser i medlemsstaterna befolkning mellan 20 och 24 år räk­nades som icke­yrkesverksamma, var endast 72% av dessa heltids­studerande, så att nästan en på tio i denna åldersgrupp var icke­yr­kesverksam i ordets fulla bemär­kelse (diagram 78).
Long­term unem­ployment has a self­perpetuating character.
tidsarbetslösheten har en självför­längande karaktär.
For the employer, there is the psychological barrier of hiring someone who has not worked for some time and, therefore, has in some sense lost the habit.
Arbetsgivaren hindras av en psykologisk barriär från att anställa någon som inte har förvärvsarbetat under en tid och därför på sätt och vis har tap­pat vanan.
For the employee, there is the sense of disillusion and loss of confidence and motivation which results from vainly searching for a job for months or even years.
Hos arbetstagaren finns besvikelse och brist på själv­förtroende och motivation, som är ett resultat av månaders och till och med åratals jakt på arbete.
In Greece, Spain and Portugal, where the proportion of the inactive in education or train­ing had been relatively low, the flow into education exceeded the rise in inactivity.
I Grekland, Spanien och Portugal, där de studerandes andel av de icke­yrkesverksamma hade varit relativt låg, var övergången till ut­bildning större än ökningen av an­talet icke­yrkesverksamma.
This was also the case in Belgium, Germany and the Netherlands, where the proportion of the inactive in education was already low.
Detta var även fallet i Belgien, Tyskland och Nederländerna, där andelen icke­yrkesverksamma under ut­bildning redan var liten.
In Denmark, Ireland and the UK, however, the proportion of inactive young people in full­time education declined between these two years, especially after 1990 (Graph 77).
I Dan­mark, Storbritannien och Irland sjönk emellertid andelen icke­yr­kesverksamma ungdomar i hel­tidsutbildning under denna tidsperiod, särskilt efter 1990 (di­agram 77).
In most Member States, participa­tion in education or training of this age group rose between 1987 and 1994 in line with the fall in partici­pation in the labour force.
I de flesta medlemsstater ökade andelen personer i utbildning mel­lan 1987 och 1994, parallellt med minskningen av andelen arbetssö­kande.
In France and Portugal, in particular, it rose by much more.
Framför allt i Frankrike och Nederländerna steg den myck­et mer.
In contrast to the situation for teenagers, there were no marked differences between the South and the North of the Union in 1994 in the rates of full inactivity, Greece and Italy apart, where the rates approached 15%.
I motsats till situationen bland tonåringar fanns det 1994 inga tydliga skillnader mellan norr och söder i fråga om siffrorna för de som var icke­yrkesverksamma, om man bortser från Grekland och Ita­lien, där det handlade om nästan 15%.
The evidence indicates that in most countries it is the older people who become unemployed who are most at risk of long­term unemployment and this may significantly affect their decision to remain in the la­bour force.
Det finns belägg fór att det i de flesta länder är de äldre arbetslösa som löper störst risk att hamna i långtidsarbetslöshet, och detta kan i avsevärd grad påverka deras beslut att så länge som möjligt hål­la sig kvar i arbetskraften.
In many cases, those on the verge of pensionable age may well be pushed into early retire­ment if their chances of finding employment are poor.
I många fall kan personer nära pensionsål­dern förmås förtidspensionera sig, om deras utsikter att hitta anställ­ning är små.
Long­term unemployment
Långtids­arbetslöshet
Despite the increases which have occurred in recent years, the hig­hest rates of full inactivity among teenagers in 1994 were in the four Southern Member States, together with Denmark and the UK, where around 5% of the age group were neither in the labour force nor in education or training.
Trots de senaste årens ökningar fanns år 1994 den största andelen icke­yrkesverksamma bland ton­åringar i de fyra sydliga medlems­staterna, jämte Danmark och Storbritannien, där omkring 5% av åldersgruppen varken tillhörde arbetskraften eller befann sig i ut­bildning. Frånsett de två sist­nämnda länderna var andelen i EUs nordliga del 2% eller mindre.
On past experience, a substantial proportion of the unemployed in the Union at present will remain out of work for a long period of time, at least a year or more and in many cases, longer.
Att döma av tidigare erfarenhet kommer en avsevärd del av dem som för närvarande är arbetslösa att vara utan arbete under lång tid framöver, i minst ett år eller ännu längre tid i många fall.
In 1994, around 48% of the unemployed had been out of work for at least a year, a proportion which has fallen only slightly over
År 1994 hade ca 48%' av de arbetslösa varit utan arbete i minst ett år, en andel som bara i ringa omfattning sjun­kit under en tioårsperiod. Lång­
On average, men and women are affected to a similar degree by long­term unemployment.
Kvinnor och män drabbas genom­snittligt sett lika mycket av lång­tidsarbetslösheten.
In 1994, 47% of unemployed men in the Union and 50% of unemployed women had not worked for a year or more, while more than half of these (26% of men and 29%' of women) had not had a job for two years or more. Moreover,
År 1994 hade 47% av de arbetslösa männen och 50% av de arbetslösa kvinnorna inte arbetat på ett år eller mer, medan mer än hälften av dessa (26% av männen och 29% av kvin­norna) inte hade haft något for­värvsarbete på två år eller mer.
Inactivity rates for teenagers aged 1519 in Member States, 1987, 1990 and 1994
Inaktivitetsgrad bland tonåringar mellan 15 och 19 år i medlemssstaterna 1987,1990 och 1994
Inactivity rates for young people aged 2024 in Member States, 1987,1990 and 1994
Inaktivitetsgrad bland unga mellan 20 och 24 år i medlemsstaterna 1987,1990 och 1994 c i% av befolkningen 2024
M education
■ Under utbildning
D Inactive ■ In education
□ Inaktiva ■ Under utbildning
Incidence of longterm unemployment by duration in Member States, 1994
Fördelningen av långtidsarbetslösheten i medlemsstaterna 1994
% total unemployed
% av det totala antalet arbetslösa
9% of unemployed men and 10% of unemployed women had been out of work for at least four years (Graph 79 — there are no com­parable data for Austria and Finland).
Belgien, Nederländer­na och Storbritannien hade alla arbetslöshetssiffror som låg under genomsnittet 1994 — i det första fallet särskilt för kvinnor och i de båda andra för män — men en re­lativt hög andel långtidsarbetslösa (över 50%).
■ > 4 years A & SF no consistent data. SSL no data for > 2 years or > 4 years GR no data for > 4 years 50
I Frankrike, där arbets­lösheten låg över genomsnittet, var trots det andelen långtidsar­betslösa bland de lägsta i unionen.
Unemployment and longterm unemployment rates in Member States, 1987,1990 and 1994
Arbetslöshet och långtidsarbetslöshet i medlemsstaterna 1987,1990 och 1994
% labour force
I % av arbetskraften
Not surprisingly, there is a close relationship between long­term un­employment — where job seekers have not worked in a year — and very long­term unemployment — where they have not worked in two years.
Inte helt överraskande foreligger det ett nära samband mellan lång­tidsarbetslöshet — där de arbets­sökande inte har förvärvsarbetat på ett år — och mycket långvarig arbetslöshet, där vederbörande inte har arbetat på två år.
Hence 45% of unemployed men in 1994 in Ireland, where long­term unemployment was higher than anywhere else in the Union, had been out of work for over two years compared with only 13% in Denmark where it was lower than anywhere else.
Sålunda hade år 1994 45% av de arbetslösa männen på Irland — alltså i ett land där långtidsarbetslösheten var högre än på något annat håll i EU — varit utan arbete i mer än två år jämfört med endast 13% i Danmark där den var lägre än i alla andra EU­länder.
The same is true by and large for those who have been out of work for four years or more, which was the case for 24% of un­employed men in Ireland and 25% of unemployed women in Belgium, as against less than 1% of unem­ployed women in Denmark.
Samma gäl­ler i stort sett fór dem som varit utan arbete i fyra år eller mer, vil­ket var fallet med 24% av de ar­betslösa männen på Irland och 25% av de arbetslösa kvinnorna i Belgien, mot mindre än 1% av de arbetslösa kvinnorna i Danmark.
Section 4 Unemployment trends in Member States longer, for men in Ireland, Italy, the UK and the Netherlands and women in Belgium, Italy and the Netherlands, two out of every three.
Kapitel 4 Arbetslöshetstendenser i medlemsstaterna min går uppåt och färre blir ar­betslösa.
This provides some indication of the relative failure of these Member States to integrate the longterm unemployed back into work.
om i vilken de berörda medlems­staterna har misslyckats med att åter sätta de långtidsarbetslösa i arbete.
according to the state of the economic cycle.
Långtidsarbets­löshetens fördelning på åldersgrupper
Conversely, during periods of economic upturn when there are less flows into unemployment, the proportion will tend to increase.
Förändringar i långtidsarbets­lösheten 1987­1994
Changes in longterm unemployment 1987 to 1994 the Union so has the rate of longterm unemployment, though not necessarily the share of unemployed who have been out of work for a year or more (Graph 81).
Utgår man från långtidsarbetslös­hetsgraden (dvs. de långtidsar­betslösas procentuella andel av hela arbetskraften), vilken ger en bättre bild av utvecklingstenden­serna än de siffror som anger de långtidsarbetslösas andel av samt­liga arbetslösa, finner man att alla länder upplevde en minskning un­der perioden 1987­1990, med undantag för Grekland och Dan­mark, där både arbetslöshet och långtidsarbetslöshet gick upp (di­agram 80).
By 1994, the share of longterm unemployed in total unemployment had reached the same level as in 1990.
Långtidsarbetslösheten tycks drabba äldre människor mycket hårdare än yngre.
From past experience, it can be expected that this share will increase in 1995 and possibly 1996 unless there is a higher rate of net job creation in the Union than is now expected.
Medan 60% av de arbetslösa mellan 55 och 64 års ålder och nästan 55% av de arbets­lösa mellan 50 och 54 år i EU år 1994 hade varit arbetslösa i ett års tid eller mer, var motsvarande tal fór den som drabbats i åldersgrup­pen 20­24 år på ungefär 43% (di­agram 82).
Longterm unemployment by age group
En liknande tendens kan urskiljas vid arbetslöshet un­der mycket lång tid.
In terms of longterm unemployment rates (ie longterm unemployed as a percentage of the labour force), which give a better indication of developments than the figures for shares of the unemployed, all countries experienced a reduction between 1987 and 1990 apart from Greece and Denmark where the overall unemployment rate increased as well as the longterm rate (Graph 80).
I genomsnitt hade år 1994 37% av de arbetslösa i åldersgruppen 55­59 år varit ar­betslösa i minst två år, vilket skall jämföras med 27% i åldersgruppen 25­29 år.
While the proportion of the jobless in the Union who are longterm un employed has declined slightly since the mid-1980s, there are somewhat different experiences be tween the Member States.
Även om andelen långtidsarbetslö­sa i EU har minskat något sedan 80­talets mitt, har medlemsstater­na något olika erfarenheter.
During the period 1987 to 1990, when un employment fell in most Member States, so did the proportion of longterm unemployed, though there were exceptions — notably Greece, Italy and the Netherlands — where falling unemployment was accompanied by an increase in the proportion out of work for a year or more.
Under perioden 1987­1990, när arbets­lösheten sjönk i de flesta medlems­staterna, sjönk även andelen långtidsarbetslösa. Dock fanns det undantag — främst Grekland, Italien och Nederländerna — där det parallellt med en sjunkan­de allmän arbetslöshet skedde en ökning av andelen personer som varit utan arbete i ett år eller mer.
A degree of caution, however, is needed when interpreting these figures since the proportion of longterm unemployed will tend to vary
Viss försiktighet är påkallad när man tolkar dessa siffror eftersom andelen långtidsarbetslösa tende­rar att variera beroende på var i konjunkturcykeln man befinner sig.
Longterm unemployment seems to have a disproportionate effect on older people than on younger people.
Under perioden 1990­1994, då arbetslöshetsgraden ökade i samt­liga medlemsstater, sjönk andelen långtidsarbetslösa i Belgien, Tyskland, Italien, Frankrike och Irland och steg i Grekland, Storbritannien, Spanien och Luxemburg.
Whereas 60% of the unemployed aged between 55 and 64 had been unemployed for a year or more in the Union in 1994, and almost 55% of the 50 to 54 year olds, the figure for those in the 20 to 24 age group was only around 43% (Graph 82).
Emellertid upplevde alla medlemsstaterna en ökning av långtidsarbetslöshetsgraden (undantagen var Irland, där den förblev konstant, och Nederländer­na), och i sju av de här aktuella tolv medlemsstaterna var långtidsar­betslöshetsgraden högre 1994 än vad den hade varit 1987.
A similar tendency is apparent for the incidence of very longterm unemployment.
Ökningen var särskilt påfallande i Tyskland och Spanien.
On average 37% of the unemployed in the 55 to 59 age group had been unemployed in 1994 for two years or more as compared with 27% in the 25 to 29 age group.
I det förra återspeg­las problemen i det forna DDR, i det senare den branta uppgången i den totala arbetslösheten.
Longterm unemployment in the Union, 1986-94
I alla de övriga medlemsstaterna var andelen långtidsarbetslösa högre ju högre upp i åldrarna man kommer (di­agram 83).
D Unemployed M > 1 year In the period 1990 to 1994, as the overall rate of unemployment in creased in all Member States, the proportion of longterm unemployed fell in Belgium, Germany, Italy, France and Ireland and rose in Greece, the UK, Spain and Luxembourg.
I varje medlemsstat (inklusive Grekland och Italien) gäller att sannolikheten för att de som varit utan arbete i ett år skall vara det i två år är större i de högre ålders­grupperna.
Of the 10 Member States for which there are reliable data (ie excluding Denmark and Luxembourg where the numbers are very small), 8 displayed the same pattern of variation between age groups as the Union as a whole.
Om man tittar närmare på förändringarna från år till år är det uppenbart att allteftersom arbetslösheten har sjunkit i EU har långtidsarbetslösheten också sjunkit även om andelen som varit utan arbete i ett år eller mer nöd­vändigtvis inte har gjort det (diagram 81).
Only in Greece and Italy was there a lower in cidence of longterm unemployment among those of 50 and over than among younger people.
År 1994 hade ande­len långtidsarbetslösa nått samma nivå som år 1990.
In all the other Member States, the proportion of longterm unemployment in the total increases with age
Erfarenheten säger att man kan vänta sig att andelen växer 1995 och eventu­ellt 1996 om det inte sker en större nettoökning av arbetstillfäl­lena i EU än vad som nu kan for­väntas.
Looking at the year-to-year changes in more detail, it is evident that as overall unemployment has fallen in
De sätt på vilka arbetslösheten drabbar EUs olika regioner är vik­
Incidence of longterm unemployment by age group in the Union, 1994
Långtidsarbetslöshetens fördelning på olika åldersgrupper i unionen 1994 i % av det totala antalet arbetslösa
This was especially the case in Belgium, Ireland and the Netherlands, where two out of three of the unemployed between the age of 50 and 64 had been out of work for at least a year.
50 tiga, inte bara mot bakgrund av EUs strävan efter ekonomisk och social sammanhållning utan också fór möjligheterna att uppnå balans på arbetsmarknaden.
In every Member State — Greece and Italy included — the probability of being unem­ployed for two years after already having been out of work for one year was higher in the older than younger age groups.
Bristen på arbetstillfällen återspeglas dock inte bara i arbetslöshetssifrorna utan också i det relativa arbets­kraftstalet. Man måste därför ta hänsyn till båda dessa faktorer när man bedömer både hotet mot sam­manhållningen och behovet av ar­beten.
Incidence of longterm unemployment by age group in Member States, 1994
Ar 1994 varierade arbetslöshets­graden i EUs regioner (NUTS 2) från en lägsta notering på 3,5% i Luxemburg till en högsta notering på 35% i Andalusien (södra Spa­nien).
The way that unemployment affects different regions across the Union is important not only in respect of economic and social cohesion but also in relation to labour market balance.
I 22 regioner låg arbetslös­hetsgraden över 18%.
The lack of job oppor­tunities, however, is reflected not only in the unemployment figures but also in rates of participation in the labour force.
De flesta av dessa ligger i Spanien (16) och söd­ra Italien (4), områden där hög ar­betslöshet har en lång historia (Karta Ml).
The two, therefore, have to be considered together when assessing both the threat to cohesion and the need for jobs.
Två av de nya tyska delstaterna hade också en arbets­löshet över 18%.
% total unemployed
Långtidsarbetslöshetens fördelning på olika åldersgrupper i medlemsstaterna 1994 i % av det totala antalet arbetslösa
By contrast, the 20 regions with the lowest unemployment rates were
De regio­ner där det relativa arbetskraft­stalet är lågt brukar också vara de
Unemployment rates, 1994 somewhat more scattered across the Union, in Luxembourg, Germany (12), Portugal (2), North­ern Italy (1) and Greece (4), though in general, regions with lower than average rates tend to be in the central regions rather than the peripheral ones.
Ar 1993 var arbetskraftstalet lägst — 51% — i Ceuta y Melilla (spansk pro­vins i Nordafrika) och högst (86,5%) i Berlin.
% labour force wÅ J
År 1993 fanns det 17 regioner med arbetskraftstal över 75%.
Participation rates, 1993
* y^ i % av befolkningen i aktiv ålder (15-64)
Of the 20 regions with the highest unemployment rates, therefore, 15 also had rates of participation in the bottom quarter of the distribution.
Av de 20 regionerna med lägst arbetslöshetsgrad hade 16 ar­betskraftstal som låg över EUs genomsnittsvärden, sju av dessa högst upp på skalan.
The other five had participation rates which were only just above this, apart from the two new German Länder, where the partici­pation rates were over 80%.
Flertalet regioner med låg arbetslöshet har därför också höga arbets­kraftstal och följaktligen en jämförelsevis begränsad arbets­kraftsreserv och mindre behov av en framtida kraftig sysselsätt­ningstillväxt.
In these regions (in Spain and Southern Italy), therefore, high unemploy­ment is combined with low participation and the potential for a large rise in the labour force.
Att ta hänsyn till olikheter i arbetskraftstal leder därför i allmänhet till en förstoring av omfattningen av problemet med bristande sysselsättningsbalans inom EU.
Section 4 Unemployment trends in Member States
Kapitel 4 Arbetslöshetstendenser i medlemsstaterna erforderliga data) visar att skillnaden mellan medlemsstaterna under slutet av 1980talet minskade — ehuru endast marginellt — från
Disparities in unemployment in the Member States the Union's regions and narrowing disparities within countries — lies in the fact that differences in average rates of unemployment between Member States have tended to widen significantly over the past few years, and especially during the recent recession.
Förändringar av regionala arbets löshetsskillnader i unionen.