natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A variety of schemes have been developed across the Union to integrate young people into the labour market, particularly through training and work experience, often in the form of apprenticeship or trainee contracts.
Medlemsstaterna har utvecklat en rad program för att integrera ungdomarna på arbetsmarknaden, framför allt genom att göra det möjligt för dem att få praktisk yrkeserfarenhet, ofta i form av lär lingskap eller praktikanttjänstgöring.
In France, for example, there is a range of employment and training contracts to provide young people between 16-25 with work experience alternating with training for both short periods of 28 months and longer one of up to two years.
I Frankrike används till exempel en rad anställnings- och utbildningskontrakt som ger unga människor mellan 16-25 år möjlig het att kombinera arbetserfarenhet och utbildning både under kortare perioder på mellan två till
Portugal, vocational schools for 15-18 year olds have been introduced to encourage more of them to take this option.
I flera medlemsstater har innehållet i den grundläggande utbildning en ändrats för att främja
In Ireland, the establishment of TEASTAS — the Irish National Certification Authority — is intended to help raise the status of vocational education and the National Council for Educational Awards (NCEA — which is to be reconstituted as a sub-board of TEASTAS), has developed a structure for evaluation, to be operational from 1995/96, to provide for the accreditation of prior learning.
I Österrike, där yrkesutbildningen har ett gott anseende, vidtas olika åtgärder för att upprätthålla och stärka dess attraktionskraft, bland annat genom en möjlighet att via lärlingskap gå vidare till högre utbildning.
In addition, the 'Youthreach' programme, aimed at assisting early school leavers, has been expanded in terms of participant numbers since 1994. In the UK, the 'Technical and Vocational Initiative' aims to in crease the number of young people of 14 and over studying and qualifying in vocational subjects.
I Sverige och Finland, där i stort sett lika många väljer yrkesinriktade kurser som allmänna kurser, infördes för några år sedan en reform som minska de antalet specialiseringar inom yrkesutbildningen och gjorde det möjligt att efter denna gå vidare till högre utbildning.
General vocational qualifications are also being developed for entry into employment or progression to higher education.
I dessa bägge länder och i Frankrike har emellertid åtgärder nyligen vidtagits för att göra utbildningen mer praktiskt inriktad och ge eleverna längre praktikperioder ute på ar betsplatserna.
The search for parity of esteem
Försök att åstadkomma lika värdering
In the Netherlands, a connected series of measures have been introduced to promote parity of esteem between general and vocational education
En rad åtgärder fór att främja lika värdering av allmän utbildning och praktisk yrkesutbildning har vidtagits i Nederländerna och innefattar följande:
• ensuring that both sets of qualifications provide access to tertiary legal provision
— Att garantera att både allmän utbildning och yrkesutbildning berättigar till akademisk utbildning.
• delaying the final choice of students between the two for as long as possible
— Att uppskjuta det slutliga valet mellan allmän utbildning och yrkesutbildning så länge som möjligt.
• informing parents, guidance counsellors and other relevant people about opportunities in the vocational training system
— Att informera föräldrar, yrkesvägledare och andra nyckelpersoner om de möjligheter som den praktiska yrkesutbildningen erbjuder.
• improving the information given to young people about vocational education and the longterm prospects it offers
— Att ge ungdomarna bättre information om yrkesutbildningen och om de långsiktiga möjligheter den erbjuder.
• introducing financial incentives to widen the choice of technology courses.
— Att införa finansiellt stöd fór att öka valet av teknisk utbildning.
(Source: The prevention of school failure and marginalisation young people, European Commission, 1994)
(Källa: "Att förhindra misslyckande i skolan och marginalisering av ungdomar, Europeiska gemenskapernas kommission", 1994).
There is also an increasing focus in Member States on vocational guidance, a development strongly
Allt större vikt läggs i länderna också på yrkesvägledning, vars betydelse starkt understryks i vit boken.
Section 5 Improving measures for groups particularly hard hit by unemployment order to help create a broad­based technological culture from early on.
Kapitel 5 Förstärkta åtgärder fór grupper som drabbats särskilt hårt av arbetslösheten att alla besitter vissa tekniska kun­skaper och så att en "teknikkultur" redan tidigt skapas.
In Denmark, there are special intro­ductory courses of 2­5 days for pupils in their 8th and 9th years who want to enter commercial and technical education and training.
I Danmark finns särskilda introduktionskur­ser för de elever i åttonde och nionde årskursen som vill gå vidare med ekonomisk eller teknisk utbildning.
In Luxembourg, the 'work­life' project is aimed at raising awareness about the world of work at an early stage and at helping children make a more informed choice about voca­tional education.
I Luxemburg finns ett s.k. arbetsliv­serfarenhetsprojekt ("work­life"­projekt) som syftar till att på ett tidigt stadium göra eleverna bekan­ta med arbetslivet och hjälpa dem med information om olika valmöj­ligheter när det gäller yrkesutbild­ning.
Many Member States have intro­duced guarantees of training opportunities for young people leav­ing the education system, though the training offered varies in scope and length.
I många medlemsstater har garan­terad möjlighet till vidareutbild­ning införts för ungdomar som lämnar utbildningssystemet. Ut­bildningserbjudandet varierar i om­fattning och varaktighet.
further training of university grad­uates.
nyckelkunskap eller kompetens som kan användas på olika områ­den.
In addition, the Employment Contracts Act was amended to allow conclusion of a contract of em­ployment for a specified period, irrespective of the nature of work.
I Nederländerna stimuleras till exempel flexibilitet och arbets­byte under yrkeslivet genom att nyckelkompetens är inkluderad i kursplanerna.
In Ireland, a 'Youthstart' pro­gramme is in the process of being launched aimed at 16 to 21 year­olds and at integrating the provision of initial training for new entrants to the labour market, with the focus on young people seeking vocational qualifications.
I Luxemburg lanse­rades 1991 i samarbete med arbetsmarknadens parter ett ut­vecklingsprojekt i vilket det fast­ställdes en metodik för att definiera de praktiska kunskaper och den nyckelkompetens som olika former av yrkesutbildning ger och som kan göra det möjligt att använda den praktiska kompetensen på ett flex­ibelt sätt.
In the UK, according to recent figures, 91% of children were involved in work experience in their last year of compulsory schooling, and in­creased funding to extend this provision was announced in 1995, together with a new apprenticeship initiative covering some 50 sectors.
Några medlemsstater, bland annat Italien, Sverige och Finland, har också under senare år ökat det allmänna utbildningsinne­hållet i yrkesutbildningen eller minskat skillnaderna mellan all­män utbildning och yrkesutbild­ning genom att medge mer individuell frihet i valet av kurser.
of key, or transferable, skills.
Genom den kan ungdomarna få möjlighet att utbil­da sig på "mellan­ nivå" under högst två år.
In the Netherlands, for example, the in­clusion of key qualifications in training curricula helps people change jobs during their working careers.
I Storbritannien introduce­ras successivt s.k. ungdomspoäng för ungdomar i åldern 16­17 år.
In Luxembourg, a develop­ment project launched in 1991 in cooperation with the social partners called for the definition of the prac­tical skills required in different vocational training courses to en­able these to be acquired and used in a flexible way.
Dessa poäng kan bytas mot utbild­ning som leder fram till en viss er­känd kompetens.
In a number of Member States, including Italy, Sweden and Finland, the general education content in vocational education and training has been in­creased in recent years and some of the barriers between general and vocational education and training removed by allowing more individ­ual choice of courses.
Syftet med "poängen" är att stimulera ungdo­marna att utbilda sig, uppmuntra arbetsgivarna att investera i utbild­ning och etablera en effektiv mark­nad för utbildning.
Several Member States have re­formed the content of initial training to promote the acquisition
En relativt utbredd utvecklingsten­dens i detta sammanhang är också att eleverna på ett tidigt stadium skall få en bred teknisk skolning så
D General measures ■ Youth unemployed
D Allmänna åtgärder ■ Unga arbetslösa
In Belgium, those leaving school under­qualified can enter 'promotion sociale', which is training tailored to individual abilities, designed to pro­vide relevant skills for work.
Utbildningen på gymnasienivå i Finland och Sverige har utformats för att kunna ta hand om alla ung­domar som går över från den obliga­toriska grundskolan till vidare studier.
In Spain, a 'social or training guaran­tee' consisting of a number of special programmes aimed at providing 'middle level' training for up to two years has been introduced to ensure that young people do not leave the education system unqualified.
I Sverige tar sig detta ut­tryck i en rätt för varje individ till utbildning på gymnasienivå, och kommunerna är skyldiga att orga­nisera gymnasieutbildningen i en­lighet med de ungas önskemål.
In Portugal, the Government and social partners concluded an agreement in 1991 to guarantee at least one year's initial vocational training to young people, especially those leaving the education system with few or no qualifications.
Gymnasieprogrammet har vidare byggts ut så att det ger möjlighet till ett tredje år av yrkesutbildning.
In the UK, 'Youth Credits' are being progressively in­troduced for 16­17 year olds which can be exchanged for training lead­ing to a recognised qualification, with the aim of motivating young people to train, of encouraging em­ployers to invest in training and of establishing an efficient market in training.
I Finland har systemet med bidrag till den allmänna och yrkesinrikta­de gymnasieutbildningen utfor­mats så att det garanterat finns finansiella resurser för att ta hand om alla ungdomar i gymnasiesko­lorna.
In Finland and Sweden, the upper­secondary school systems are designed to accommodate all young
Den intensiva satsningen på yrkes­utbildning i hela Europa har bidragit till att hålla ungdomsar­betslösheten nere.
Section 5 Improving measures for groups particularly hard hit by unemployment from all social contributions in the first year, 75% in the second and 50% in the third.
Kapitel 5 Förstärkta åtgärder fór grupper som drabbats särskilt hårt av arbetslösheten
In Sweden, everyone has a right to such education and mu nicipalities have an obligation to organise this in accordance with the wishes of young people.
Utgifterna för arbetsmarknadsprogram till förmån för ungdomar är högst i förhållande till BNP i Portugal, Danmark, Irland och Sverige.
In addition, upper secondary school course have been extended to include a third year of vocational training.
Det fanns dock ingen allmän ten dens för dessa utgifter att stiga under början av 1990-talet då ungdomsarbetslösheten steg.
In Finland, grants to general and vocational upper-secondary schools ensure that there is no shortage of finance to accommodate everyone wishing to enter.
Medan utgifterna steg kraftigt i Finland, Frankrike, Sverige och Danmark sjönk de i Luxemburg, Storbritannien, Portugal och Irland (diagram 111).
Growing numbers of people reaching retirement age would like to continue working.
Portugal har ökat det finansiella stödet till långtidsarbetslösa över 45 år som startar egna foretag.
While the main labour market measures in Member States are targeted at young people and longterm unemployed, there is an evident need to take more account of this desire.
I Sverige kommer lönebidrag med hälften av lönekostnaden att införas för långtidsarbetslösa över 60 år.
The expansion of vocational train ing throughout the European Union has helped reduce youth unemployment.
ser som består av praktiktjänstgöring på en arbetsplats under fyra månader och därefter minst sex må naders betalt arbete hos samma ar betsgivare.
Several Member States also provide financial incentives to em ployers to take on young people.
I Finland har antalet nybörjarplatser inom yrkesutbildningen nyligen ökat med betoning på lärlingsplatser som ett sätt att minska ungdomsarbetslösheten och särskilda arbetsförmedlingar för ungdomar har inrättats.
Youth measures
Lönebidrag
Expenditure on labour market programmes for young people is highest relative to GDP in Portugal, Denmark, Ireland and Sweden, though there was no general tend ency for spending to increase in the early 1990s as youth unemployment rates rose.
I flera medlemsstater, bland annat Grekland, Belgien, Frankrike, Finland och Portugal, tillämpas någon form av bidrag för att främja rekryteringen av ungdomar.
While there was a marked rise in Finland, France, Sweden and Denmark, spending declined in Luxembourg, the UK, Portugal and Ireland (Graph 111).
I Belgien får t. ex. arbetsgivare som anställer personer under 26 år som varit ar betslösa i sex månader nedsatt ar betsgivaravgift enligt följande: 100% första året, 75% andra året och 50% tredje året.
young very longterm unemployed (those under 25 who have been out of work for more than two years), with employers being paid the minimum wage by the Government.
Europas befolkning blir äldre över lag och traditionella attityder till de äldre och deras roll i samhället håller på att förändras.
In Ireland, following the 1995 Budget, employers are entitled to a two year exemption from social contributions in respect of new recruits under 23 years.
Ett växande antal pensionärer skulle vilja fort sätta att arbeta.
In Finland, the number of starting places in vocational training has recently been increased, with emphasis on apprenticeships as a means of reducing youth unemployment, and special employment services have been established for the young.
De arbetsmarknadspolitiska åtgärderna i medlemsstaterna är i huvudsak in riktade på ungdomar och långtidsarbetslösa men det är uppenbart att de äldre som önskar delta i arbets livet måste ägnas större uppmärksamhet. samhet.
In several Member States, including Austria, Belgium, Germany and France, there are signs of moves in this direction.
Flera medlemsstater har infort program med arbetsgaranti för arbets lös ungdom.
In Austria, early retirement is being restricted.
I Nederländerna ger detta program alla under 21 år som varit arbetslösa i mer än sex månader rätt till arbete.
In Germany, those unemployed aged over 50 are entitled to a subsidy of up to 75% of earnings for a job last ing 58 years.
I Danmark är de kommunala myndigheterna skyldiga att erbjuda ungdomar under 25 år som uppburit socialbidrag under tretton veckor någon form av sysselsättning.
In Portugal, funding has been increased for the longterm unemployed over 45 starting their own business.
I Belgien har permanenta program med sysselsättningsgaranti för ungdom införts.
In Spain, em ployers pay 75% less in social contributions on temporary contracts concluded with those unemployed aged 45 or over.
I den flamländska regionen tillämpas en sysselsättningsgaranti för ungdomar som varit arbetslösa under mycket lång tid (ungdomar under 25 som varit utan arbete i mer än två år).
In Sweden, it is planned to introduce a wage subsidy of half of the cost of wages for longterm unemployed aged over 60.
Sysselsättning garanteras inom den offentliga sektorn, där ar betsgivarna får statliga bidrag mot svarande minimilönen.
Several Member States have job guarantee programmes for unemployed youth.
Enligt den lokala rekryteringsplanen i Vallonien kan kommunerna anställa långtidsarbetslösa ungdomar under högst tre år.
In the Netherlands, this programme gives all those under 21 unemployed more than 6 months the right to a job.
På Irland är arbets givare enligt 1995 års budget berättigade till två år befrielse från arbetsgivaravgifter vad gäller ny anställda under 23 år.
In Denmark, municipal authorities are obliged to give young people (under 25) an activation offer after being 13 weeks on social assistance.
I Sverige har yrkesutbildningen för unga människor byggts ut genom ökad kapacitet för den treåriga gymnasieutbildningen och för in tagningen till universiteten.
In Belgium, permanent youth employ ment guarantee programmes have been introduced.
Flera arbetsmarknadsinriktade åtgärder har införts såsom t.ex.
In a number of Member States, in cluding Greece, Belgium, France, Finland and Portugal, there are subsidies to encourage the recruitment of young people.
I flera medlemsstater, t.ex. Österrike, Belgien, Tyskland och Frankrike, finns det tecken på förändringar i denna riktning.
In Belgium, for example, employers hiring people under 26 who have been un employed for 6 months are exempt
I Österrike begränsas möjligheterna till förtids
Part III Analysis of selected labour market issues
Del 3 Analys av några utvalda arbetsmarknadsfrågor
Section 1 Labour costs, social charges and employment
Kapitel 1 Arbetskraftskostnader, sociala avgifter och sysselsättning
Essen Conclusions: "The measures to be taken should include ... reducing nonwage labour costs extensively enough to ensure that there is a noticeable effect on decisions concerning the taking on of employees and in particular of unqualified employees.
Slutsatser från Europeiska rådets möte i Essen: "Bland de åtgärder som skall vidtas ingår att... minska lönebikostnaderna tillräckligt mycket så att det verkligen blir en märkbar effekt på beslut om nyanställningar, särskilt av lågutbildad personal.
The first reports will be used to examine ... the effects of tax and support systems on the readiness both to create and to take up jobs." solving one problem — high unemployment — by creating another — a growth in the numbers of working poor.
De första rapporterna skall behandla... effekterna av skatte- och bidragssystem på beredskapen att skapa arbetstillfällen och att anta anställningserbjudanden. " ett annat problem: en ökning av antalet fattiga arbetstagare.
High and persistent levels of unemployment in the European Union have prompted a search for measures for increasing the rate of job creation in virtually all Member States in recent years. One increasing focus of policy has been, on the one hand, on the large number of unemployed with relatively few qualifications and comparatively low skill levels and, on the other, on the costs involved in employing such people.
avgifter och att arbetsgivarna skall bära en del av ansvaret för kostna derna för det sociala stödet till sina anställda när dessa inte längre kan arbeta (se kommande utgåva av So cial trygghet i Europa 1995, för en kortfattad redogörelse för de sociala trygghetssystem som förekommer i medlemsstaterna).
raises fundamental and potentially far-reaching questions about the basic principles on which social protection systems have been developed — in particular, that entitlement to benefit should be linked to contributions and employers should bear some responsibility for the costs of social support for their employees when they can no longer work (see Social Protection in Europe 1995, forthcoming, for a summary description of the social protection systems obtaining in the Member States).
De varaktigt höga arbetslöshetsnivåerna i Europeiska unionen har under senare år utlöst ett sökande efter åtgärder för att öka antalet arbetstillfällen i praktiskt taget samtliga medlemsstater. Politiken har alltmer inriktats på å ena sidan det stora antalet arbetslösa med re lativt få meriter och en jämförelse vis låg kompetensnivå och å andra sidan kostnaderna för att anställa sådana personer.
This has led to the active consider ation in a number of Member States and, indeed, at Union level, of the possibility of reducing the scale of social charges — ie social security contributions — imposed on em ployers taking on relatively low paid workers.
Detta har lett till att man i ett antal medlemsstater och t.o.m. på EU-nivå har aktivt övervägt möjligheten att minska omfattningen av sociala avgifter — dvs. avgifter till socialförsäkringssystemet — som debiteras de arbetsgivare som an ställer relativt lågavlönade arbets tagare.
Indeed, in some Member States, selective measures of this kind have been introduced in the past year or two, concentrated especially on relieving the charges levied in respect of those previously unemployed (see Part II of this Report above).
I några medlemsstater har faktiskt sådana åtgärder införts under de allra senaste åren och varit särskilt inriktade på att lindra på lagorna med avseende på nyanställda f.d. arbetslösa (se del 2 i denna rapport ovan).
In particular, attention has been directed at ways of reducing labour costs to employers, especially those taking on young people and/or workers with relatively low skill levels, to bring the costs of employ ment more into line with the additional value-added likely to be generated and, therefore, to give employers more incentive to create jobs.
Syftet är här att undersöka omfattningen av pålagorna på sysselsättningen i olika delar av Europeiska unionen, däribland inte bara de so ciala avgifter som debiteras arbets givarna, utan även de avgifter och skatter på lön som debiteras arbets tagarna.
At the same time, there is widespread concern to avoid any significant reduction in the income received by those towards the bottom end of the earnings scale who might already be close to the poverty line.
Dessa påverkar den bruttolön som arbetsgivarna skall betala eftersom de avgör vilken nettolön arbetstagarna får, eller, an norlunda uttryckt vilken summa de är beredda att arbeta för.
At the same time, in many Member States reviews have been initiated of the way in which social protection systems and certain other collective services, such as health care, are funded, with the aim of assessing the potential advantages of moving away from a pattern of financing which, through social contributions in particular, seems to impose a tax on employment.
Samtidigt har man i många med lemsstater inlett utredningar om hur de sociala trygghetssystemen och vissa andra kollektiva tjänster, t.ex. sjukvården, finansieras, i syfte att bedöma de eventuella fördelar na med att bryta upp från ett system som, särskilt genom de sociala avgifterna, synes beskatta sysselsättningen.
The concern here is to examine the scale of charges on employment in different parts of the Union, including not only the social contributions levied on employers, but also the contributions and taxes on pay levied on employees.
Samtidigt råder det en brett förankrad ambition att undvika större inkomstsänkningar för människor längst ned på inkomst skalan som kanske redan nu befinner sig nära fattigdomsstrecket.
These affect the gross wage which employers need to pay since they determine the take-home earnings of employees or, in other words, what the latter are prepared to work for.
Med andra ord har man i praktiskt taget hela EU strävat efter att undvika att lösa ett problem — hög arbetslöshet — genom att skapa
In general, therefore, the demand for labour on the part of employers is affected by total labour costs (the gross wage plus employers' social contributions and other nonwage labour costs) and labour supply
I detta kapitel fokuseras intresset på den totala skillnaden mellan de totala arbetskraftskostnaderna och
Section 1 Labour costs, social charges and employment by what employees receive as pay after the deduction of payroll taxes and other charges.
Kapitel 1 Arbetskraftskostnader, sociala avgifter och sysselsättning ciala avgifter vid lönenivåer som ligger långt under genomsnittsvär­dena, dvs. just de nivåer som de nu aktuella politiska åtgärdsprogram­men för minskade arbetskrafts­kostnader är inriktade på.