natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It is calculated by dividing the GDP, which reflects the wealth of a country, by the total number of inhabitants of that country.
Den beräknas genom att man delar BNP, som visar ett lands välstånd, med den totala befolkningen i landet.
By systematically establishing the ratio of the salary of a teacher (in national currency) to the per capita GDP of the country (at current prices in national currency), it is possible to make comparisons both within individual countries and also between countries.
Genom att systematiskt fastställa förhållandet mellan en lärares lön (i nationell valuta) och BNP per capita i landet (till nuvarande prisnivå i nationell valuta) är det möjligt att göra jämförelser både inom länder och mellan länder.
Examination of the variations in this ratio over a period of time makes it possible to see the movement which has taken place in teachers' salaries.
En undersökning av förändringarna i detta förhållande under en viss period gör det möjligt att se nur lärarlönerna förändrats.
The data on the basis of which inflation and per capita GDP have been calculated appear in the Annex.
De uppgifter som använts som grund för uträkningen av inflationen och BNP per capita återfinns i bilagan.
CHANGES IN PURCHASING POWER: A SLIGHT TREND TOWARDS RECOVERY
FÖRÄNDRINGAR AV KÖPKRAFTEN VISAR EN TENDENS TILL ÅTERHÄMTNING
Graph J4 provides an indication of the movement in teachers' purchasing power.
Diagram J4 ger en indikation på hur lärarnas köpkraft har förändrats.
In three Member States, Denmark, Finland and Sweden, the rates of salary increase are still below the inflation rates, although the gap is tending to narrow.
I tre medlemsstater, Danmark, Finland och Sverige, ligger löneökningarna fortfarande under inflationen, även om skillnaden har en tendens att bli mindre.
The purchasing power of teachers has fallen in Greece since 1980 and in Italy since 1985.
Lärarnas köpkraft har sjunkit i Grekland sedan 1980 och i Italien sedan 1985.
It has been stable in Belgium since 1985 and in France since 1975.
Den har varit stabil i Belgien sedan 1985 och i Frankrike sedan 1975.
The general trend however is towards a slight increase in purchasing power, as has been observed in Finland and Scotland since 1975, in Spain, Ireland and the United Kingdom (except Scotland) since 1980 and in Germany, Luxembourg and Austria since 1985.
Den allmänna tendensen är emellertid att lärarnas köpkraft ökar något, vilket kan observeras i Finland och Skottland sedan 1975, i Spanien, Irland och Förenade kungariket (utom Skottland) sedan 1980 och i Tyskland, Luxemburg och Österrike sedan 1985.
In 1993, the rates of salary increase were two to two-and-a-half times the inflation rate in Ireland, Luxembourg and Austria.
Löneökningarna var två eller två och en halv gånger större än inflationen 1993 i Irland, Luxemburg och Österrike.
A degree of caution is nonetheless required in interpreting these figures.
En viss försiktighet krävs trots allt för att tolka dessa siffror.
In fact, the changes in purchasing power shown here are based only on gross salaries, and do not take account of the effect of taxes and other deductions, v,
Den förändring i köpkraft som vi ser här är nämligen endast grundad på bruttolöner och tar inte hänsyn till skatteeffekter av och andra avdrag.
Gross annual salary is defined as the amount paid by the employer in a year, including all bonuses, increases and allowances such as that towards the cost of living, the 13th month (where applicable), holiday pay etc., less the employer's social security and pension contributions.
Bruttoårslön definieras som det belopp som betalas av arbetsgivaren per år, inklusive all bonus, ökningar, och bidrag, t. ex. levnadsomkostnader, den trettonde månadslönen (om tillämpligt), semesterlön, utom arbetsgivarens sociala avgifter och avsättning till pension.
This salary does not include any other financial benefits in respect of additional functions, additional qualifications or specific responsibilities.
Denna lön omfattar inte någon annan ekonomisk förmån avseende ytterligare arbetsuppgifter, kompetens eller särskilda ansvarsområden.
The figures are based on the situation of a teacher who is (a) single and without children; and (b) living in the capital.
Siffrorna grundar sig på situationen för en lärare som är a) ensamstående utan barn; b) boende i huvudstaden.
Minimum salary is the salary received by a teacher with the above profile who is starting teaching, having completed education, training and 'probation.
Minimilön är den lön som erhålls av en lärare med ovanstående profil som påbörjar sin lärarkarriär och har avslutat utbildning, praktik och provtjänstgöring.
Maximum salary is the salary received by a teacher with the above profile at the end of the career, i.e. in the last year before retirement.
Maximilön är den lön som erhålls av en lärare med ovanstående profil i slutet av yrkeskarriären, t.ex. sista året före pension.
Average salary is the average of the minimum and maximum salaries.
Genomsnittslön är den lön som utgör genomsnittet av minimilönen och maximilönen.
GRAPH J4: MOVEMENT OF AVERAGE SALARIES (ALL LEVELS OF SCHOOLS) IN RELATION TO INFLATION
DIAGRAM J4: LÖNEFÖRÄNDRINGAR AV GENOMSNITTSLÖNER (ALLA NIVÅER) I FÖRHÄLLANDE TILL INFLATIONEN
Netherlands and Portugal: Data not available.
Nederländerna och Portugal: Inga tillgängliga uppgifter.
Figures are arrived at by establishing, for each year, the ratio of the percentage increase in average salaries starting from a base year, to the rate of inflation over the period concerned.
Siffrorna är framtagna genom att ett mått på den procentuella ökningen av genomsnittslönerna från och med ett basår fastställs i förhållande till inflationen under den berörda perioden.
The unbroken line shows the movement of this ratio.
Kurvan visas hur detta mått rört sig.
The value shown for the inflation rate is the percentage increase in the general cost of living index (see Annex) between the base year and the year under consideration.
Det värde som visas för inflationen är den procentuella ökningen av index för de allmänna levnadskostnaderna (se bilagan) mellan basåret och det år som undersöks.
Depending on the data available, the base years are 1975 for Denmark, Germany and Greece, 1970 for Spain, Ireland and Finland, and 1965 for the other Member States.
Beroende på tillgängliga uppgifter, är basåret 1975 i Danmark, Tyskland och Grekland, 1970 i Spanien, Irland och Finland och 1965 för övriga medlemsstater.
MOVEMENT OF SALARIES IN RELATION TO AVERAGE PER CAPITA WEALTH IN EACH MEMBER STATE
LÖNEFÖRÄNDRINGAR I FORHALLANDE TILL GENOMSNITTLIG LEVNADSSTANDARD PER CAPITA
A DOWNWARD TREND AND A CLOSING OF THE GAP BETWEEN MAXIMUM AND MINIMUM SALARIES
EN NEDÅTGÅENDE TREND OCH ALLT MINDRE SKILLNAD MELLAN MINIMI-OCH MAXIMILÖN
The movement in teachers' salaries since 1965, calculated with reference to the ratio of maximum and minimum salaries to per capita GDP, is shown in Graph J5.
Förändringarna av lärarnas löner sedan 1985 beräknas utifrån förhållandet mellan minimi- och maximilöner och BNP per capita och visas i diagram J5.
The general direction of the curves is downwards, with some upturn since 1980 in the United Kingdom and since 1985 in Finland.
Kurvorna pekar i allmänhet nedåt, med en viss uppgång sedan 1980 i Förenade kungariket och sedan 1985 i Finland.
It therefore appears that the relative position of teachers in relation to average per capita wealth in their country has weakened over 30 years, in those countries for which data are available, although their salaries have increased consistently over this period.
Det förefaller därför som om lärarnas relativa standard i förhållande till den genomsnittliga levnadsstandarden per capita i deras eget land har försvagats under drygt 30 år i de länder för vilka uppgifter finns tillgängliga, trots att deras löner har ökat stadigt under denna period.
There is generally a more marked fall in relation to maximum than to minimum salaries which, together with the general fall, indicates a gradual but more or less systematic narrowing of the gap between salaries at the beginning and end of the teaching career.
Det finns i allmänhet en tydligare nedgång i förhållande till maximilönen än i förhållande till minimilönen, vilket samtidigt med den allmänna nedgången visar på en gradvis men mer eller mindre systematisk minskning av löneskillnaderna mellan början och slutet av en lärares yrkeskarriär.
Only Ireland, Luxembourg and Sweden have maintained or significantly increased this gap.
Endast Irland, Luxemburg och Sverige har behållit eller påtagligt ökat dessa skillnader.
Italy is a perfect illustration of this double phenomenon which appears to a lesser degree in most of the other Member States of the European Union.
Italien illustrerar mycket väl detta dubbla fenomen som syns i mindre grad i de flesta övriga medlemsstater inom Europeiska unionen.
It thus appears that, in the majority of Member States, the policies followed in relation to salary increases have improved starting salaries to the detriment of those at the end of the teaching career.
Det ser alltså ut som om lönepolitiken i de flesta medlemsstater avseende löneförhöjningar har förbättrat ingångslönerna på bekostnad av lönen i slutet på en lärares karriär.
This policy is doubly advantageous to governments in that on the one hand it makes entry to the profession more attractive while on the other it lightens the pension burden.
Denna politik är dubbelt fördelaktig för regeringarna i och med att de både gör det mer attraktivt att börja läraryrket och samtidigt lättar på pensionsbördan.
NARROWING OF THE DIFFERENTIALS BETWEEN LEVELS OF EDUCATION
MINSKADE LÖNESKILLNADER MELLAN UTBILDNINGSNIVÅERNA
Graph J6 shows the movement of the salaries of teachers in different levels of education in terms of the ratio of the average salary to the per capita GDP.
Diagram J6 visar förändringarna av lärarnas löner på olika utbildningsnivåer genom förhållandet mellan genomsnittslöner och BNP per capita.
It appears that the fall in the ratio salary:per capita GDP looked at over some 30 years has affected teachers at all levels.
Det förefaller som om nedgången i detta förhållande, om man ser det över en 30-årsperiod, har påverkat lärare på alla nivåer.
The downward trend is, however, generally more pronounced at secondary than at primary level.
Den nedåtgående trenden är emellertid i allmänhet mer markant på sekundär nivå än på primär.
In fact, the salary differentials between different levels of teaching are tending to be eroded in most Member States of the European Union.
Löneskillnaderna mellan olika undervisningsnivåer tenderar i själva verket att suddas ut i de flesta medlemsstater i Europeiska unionen.
Whereas in 1965 a considerable difference was found fairly generally between primary and secondary teachers' remuneration, in 1993 this difference was much less (Belgium, Spain and Austria) or tending to disappear (Greece, France, Italy, Finland, Sweden and Scotland).
Med hänsyn till de mycket stora löneskillnader som i allmänhet fanns år 1965 mellan primärskolenivå och sekundärskolenivå, var dessa skillnader mycket mindre 1993 (Belgien, Spanien och Österrike) eller tenderade att försvinna helt (Grekland, Frankrike, Italien, Finland, Sverige och Skottland).
On this point, primary and secondary teachers have been consistently paid on the same basis since 1968 in Ireland and since 1945 in the United Kingdom (except in Scotland).
Däremot har primär- och sekundärskolelärare genomgående avlönats på samma basis sedan 1968 i Irland och sedan 1945 i Förenade kungariket (utom Skottland).
For two decades at least, five Member States (France, Luxembourg, Austria, Finland and Sweden) had separate scales of remuneration for upper secondary vocational school teachers.
I minst två decennier hade fem medlemsstater (Frankrike, Luxemburg, Österrike, Finland och Sverige) separata löneskalor för lärare inom högre sekundär yrkesutbildning.
In all these countries, the same hierarchy of salaries prevailed, in ascending order — primary, upper secondary vocational, lower secondary and upper secondary general, with the exception of Luxembourg, where the salaries of teachers in upper secondary vocational education tended to be much higher than all the others.
I alla dessa länder övervägde samma lönehierarki, i stigande ordning - primärskolan, högre sekundär yrkesutbildning, lägre sekundär och högre studieinriktad sekundärutbildning, med undantag för Luxemburg, där lönerna för lärare inom den högre sekundära yrkesutbildningen tenderade att vara avsevärt högre än alla andras.
In 1993, Austria alone still retained a separate salary scale for teachers in upper secondary vocational education.
Endast Österrike behöll den separata löneskalan för lärare i den högre sekundära yrkesutbildningen 1993.
GRAPH J5: MOVEMENT OF MAXIMUM AND MINIMUM SALARIES (ALL LEVELS OF EDUCATION COMBINED) RELATIVE TO PER CAPITA GDP, 1965­93
De siffror som används i diagram J5, J6 och J7 räknas ut genom att ta fram förhållandet mellan den årliga bruttolönen i nationell valuta och BNP per capita (vid nuvarande prisnivå och nationell valuta).
UPPER SECONDARY GENERAL
HÖGRE STUDIEINRIKTAD SEKUNDÄRSKOLA
UPPER SECONDARY VOCATIONAL
HÖGRE YRKESINRIKTAD SEKUNDÄRSKOLA
COMBINATION OF CERTAIN LEVELS (SEE NOTES)
KOMBINATION AV VISSA NIVÄER (SE NOTER)
The black curve indicates those cases in which teachers at different school levels receive the same basic salary.
Den svarta kurvan visar de fall där lärare på olika utbildningsnivåer får samma grundlön.
The notes below explain for each Member State concerned which school levels are taken together.
Noterna nedan förklarar vilka nivåer som behandlas tillsammans för varje berörd medlemsstat.
Belgium: (a) Upper secondary general and vocational; (b) see note on Graph J5.
Belgien: a) Högre studieinriktad och yrkesinriktad sekundärutbildning; b) se not för diagram J5.
Denmark: (a) Upper secondary general and vocational; (b) primary and lower secondary constitute one level of education.
Danmark: a) Högre studieinriktad och yrkesinriktad sekundärutbildning; b) primärskola och lägre sekundärskola utgör en utbildningsnivå.
Germany: (a) Upper secondary general and vocational; (b) see note on Graph J5.
Tyskland: a) Högre studieinriktad och yrkesinriktad sekundärutbildning; b) se not för diagram J5.
Greece: Lower secondary and upper secondary general and vocational.
Grekland: Lägre och högre studie­ och yrkesinriktad sekundärutbildning.
Spain: (a) Lower secondary and upper secondary general and vocational; (b) certain secondary teachers attain the position of Catedráticos and they receive a higher salary than that indicated here.
Spanien: a) Lägre och högre studie­ och yrkesinriktad sekundärutbildning; b) vissa sekundärskolelärare uppnår ställning som Catedráticos och får därmed högre lön än vad som indikeras här.
France: The salary indicated for primary teachers in 1993 is that of the instituteurs, who form the majority.
Frankrike: Den lön som avser primärskolelärare 1993 är den för instituteurs, vilka är i majoritet.
However, since 1992, teachers recruited to primary teaching' have been designated professeurs des écoles and they receive a higher salary than the instituteurs.
Dock har lärare som rekryterats som primärskolelärare sedan 1992 kallats professeurs des écoles och de får en högre lön än instituteurs.
Ireland: (a) Primary, lower secondary and upper secondary general; (b) there is no separate vocational secondary sector. Italy: Upper secondary general and vocational.
Irland: a) Primärskolan samt lägre och högre studieinriktad sekundärskola; b) det finns ingen separat sekundär yrkesskola, Italien: Högre studie­ och yrkesinriktad sekundärutbildning.
Netherlands: Upper secondary general and vocational.
Nederländerna: Högre studie­ och yrkesinriktad sekundärutbildning.
Austria: Salaries in upper secondary vocational education are equivalent to the average of the maximum and minimum points for this level of education in which there are several scales in force.
Österrike: Lönerna i högre sekundär yrkesutbildning är lika med genomsnittet av maximi­ och minimilönerna på denna utbildningsnivå i vilken flera löneskalor finns.
Portugal: Data not available.
Portugal: Inga uppgifter tillgängliga.
Finland: Primary and lower secondary constitute one level of education.
Finland: Primärskola och lägre sekundärskola utgör en utbildningsnivå.
United Kingdom: (a)There is no separate technical secondary sector; (b) see note on Graph J5.
Förenade kungariket: a) Det finns ingen separat yrkesinriktad sekundärutbildning; b) se not under diagram J5.
United Kingdom (E/W and NI): (a) Primary, lower secondary and upper secondary general; (b) see note on Graph J5.
Förenade kungariket (E/W och NI): a) primärskolan, lägre och högre studieinriktad sekundärutbildning; b) se not under diagram J5.
CONDITIONS
LÄRARNAS
SERVICE
ARBETSVILLKOR
A RECENT SNAPSHOT BY LEVEL OF EDUCATION
EN SNABBÖVERSIKT AV LÖNERNA PER UTBILDNINGSNIVÅ
GRAPH J?: SALARY MAXIMA AND MINIMA ν RELA
DIAGRAM J7: MINIMI­ OCH MAXIMILÖN I FÖRHALLANDE TILL BNP
LOWER SECONDARY οο
LÄGRE SEKUNDÄR
UPPER SECONDARY (VOCATIONAL)
HOGRESEKUrJDAR (YRKESINRIKTAD)
Belgium (B fr): The salaries given for upper secondary vocational education are those of teachers of general subjects.
Belgien (B fr): Lönerna på högre sekundär yrkesutbildning är för lärare i teoretiska ämnen.
Belgium (B nl): Salaries shown for upper secondary vocational education are the average of the salaries of the three categories of teachers at this level, which are defined in terms of type of training and qualification.
Belgien (B ni): De löner som visas för högre sekundär yrkesutbildning är ett genomsnitt av lönerna i tre kategorier av lärare pá denna nivå, vilka definieras i form av kvalifikationer och utbildning. Frankrike: Se not under diagram J6.
Ireland: There is no separate secondary technical sector.
Irland: Det finns ingen separat sekundär teknisk utbildningsnivå.
Portugal: No data available for upper secondary vocational education.
Portugal: Inga tillgängliga data för högre sekundär yrkesinriktad utbildningsnivå.
United Kingdom: (a): There is no separate secondary technical sector; (b) see note on Graph J5.
Förenade kungariket: a) Det finns ingen separat sekundär yrkesinriktad utbildningsnivå; b) se not under diagram J5.
United Kingdom (E/W and NI): See note on Graph J5.
Förenade kungariket (E/W och NI): Se not under diagram J5.
In four Member States of the European Union (France, Italy, Finland and Sweden) at all levels of education (except upper secondary general in the case of Finland), teachers at the start of their career receive a salary which is below their country's per capita GDP.
I fyra av medlemsstaterna i Europeiska unionen (Frankrike, Italien, Finland och Sverige) får lärare på alla utbildningsnivåer (utom högre sekundär studieinriktad utbildningsnivå i Finland) i början på sin karriär en lön som är under deras lands BNP per capita.
On the other hand, the minimum is consistently almost twice the per capita GDP in Germany and Spain.
Däremot är minimilönen genomgående nästan två gånger BNP per capita i Spanien och Tyskland.
The same is the case in Portugal, but only in lower secondary and upper secondary general education.
Så är fallet också i Portugal, men bara för lägre sekundär nivå och högre studieinriktad sekundär nivå.
Finally, the ratio of end­of­career salary to per capita GDP is highest in Spain, Ireland and particularly in Portugal.
Slutligen är förhållandet i slutet av lärarkarriären jämfört med BNP per capita högst i Spanien, Irland och särskilt i Portugal.
REACHING THE TOP OF THE SALARY SCALE: AFTER A CAREER OF BETWEEN 8 AND 40 YEARS DEPENDING ON THE MEMBER STATE
TOPPEN PA LÖNESKALAN NAS EFTER EN YRKESKARRIÄR PÅ MELLAN 8 OCH 40 ÅR BEROENDE PÅ MEDLEMSSTAT
The number of years required to reach the top of the salary scale from the starting salary varies greatly from one Member State to another.
Det antal tjänsteår som behövs för att nå den högsta lönen på löneskalan från begynnelselönen varierar mellan medlemsstaterna.
Progress up the scale is slowest in Spain, Italy and Austria (40 years) and it is quickest in the United Kingdom (8 or 9 years).
Klättringen på skalan går långsammast i Spanien, Italien och Österrike (40 år) och snabbast i Förenade kungariket (8 eller 9 år).
Generally speaking, within a given Member State, the number of years does not vary, or varies only slightly, according to the level of education (Belgium, Denmark, Ireland, Netherlands and Sweden).
I allmänhet kan man säga att I en given medlemsstat varierar inte antalet tjänsteår eller varierar bara något, beroende på utbildningsnivå (Belgien, Danmark, Irland, Nederländerna och Sverige).
Finally, the period of time needed to reach the top of the salary scale has remained relatively stable since 1965 in most countries.
Slutligen har den tid som behövs för att nå toppen på löneskalan varit förhållandevis stabil sedan 1965 i de flesta länder.
Indeed, it has not changed at all in Germany, Italy, Luxembourg and Austria.
Den har inte förändrats alls i Tyskland, Italien, Luxemburg och Österrike.
It has fallen most in Scotland over the 30 years, coming down from 15 to 8 years, while it has risen most in Finland, going up from 15 to 20 years.
Under de senaste 30 åren har den sjunkit mest i Skottland från 15 till nuvarande 8 år, medan den har ökat mest i Finland, från 15 till 20 år.
In Germany, the teachers' salary scale has 14 points.
I Tyskland har lärarnas löneskala 14 nivåer.
The teacher does not, however, start at point 1 or 2 but is appointed directly to point 3, 4 or 5, the training period (education and preparatory service) being taken into account, as is national service in the case of men.
Läraren börjar dock inte vid nivå 1 eller 2 utan förs direkt in i nivå 3, 4 eller 5 eftersom praktikperioden (utbildning och förberedande tjänst) räknas in, vilket också militärtjänst gör för män.
As increments are biennial, teachers reach their scale maximum 18 to 22 years after appointment.
Eftersom uppflyttning sker vartannat år, når lärarna toppen av skalan efter 18 till 22 år.
In France, a teacher's career advancement depends on both the number of years worked and also the marks received in the inspectors' reports.
I Frankrike beror en lärares karriäravancemang både på det antal år han/hon arbetat och de betyg som inspektören har gett i sina rapporter.
Thus, as a rule, a teacher whose teaching skills are recognized by the inspector can reach the top of the professional salary scale up to 10 years earlier than by progressing up the scale on the basis of length of service alone (i.e. in 20 years instead of 30).
Därför kan en lärare, vars kompetens uppmärksammats I inspektörsrapporten, som regel nå toppen av löneskalan upp till 10 år tidigare än genom normal befordringsgång enligt antal tjänsteår (20 år i stället för 30).
GRAPH J8: NUMBER OF YEARS REQUIRED TO REACH MAXIMUM SALARY, 1992/93
DIAGRAM J8: ANTAL TJÄNSTEÅR SOM KRÄVS FÖR MAXIMILÖN, 1992/93
The off-set blocks indicate differences depending on the level of education, except in respect of Germany and France mentioned above.
De separerade blocken visar skillnader som beror på utbildningsnivå, utom i Tyskland och Frankrike som nämns ovan.
Annexed is a detailed table showing the movement by year and by level of education.
I bilagan finns en detaljerad tabell som visar förändringen över år och utbildningsnivå.
TEACHERS
ARBETSVILLKOR
POINT OF RETIREMENT: MORE THAN 30 YEARS OF DIFFERENCE POSSIBLE
PENSIONERING KAN SKE MED EN SKILLNAD I PENSIONSÅLDER PÅ TRETTIO ÅR
In most Member States, retirement age is independent of the level of education in which the teacher has been teaching (except in France, Ireland, Portugal and Finland).
I de flesta medlemsstater är pensionsåldern oberoende av på vilken utbildningsnivå läraren undervisat (utom i Frankrike, Irland, Portugal och Finland).
Graph J9 therefore does not make any distinction between levels of education.
Därför görs ingen åtskillnad mellan utbildningsnivåer i diagram J9.