natgillin/translations-raw huggingface dataset:
There is a closing of the gap downwards between those Member States in which very high ratios were observed 20 years ago and those whose ratios have remained stable throughout this period.
Det finns en tendens till en utjämning nedåt mellan de medlemsstater där verkligt höga siffror kunde observeras för 20 år sedan och dem vars siffror har förblivit stabila under denna period.
In comparison with the primary level, ratios at the secondary education level have changed little over the past 20 years, except in Greece, Austria and Portugal, where they have fallen considerably.
I jämförelse med primärskolan har siffrorna för lägre och högre sekundär nivå förändrats obetydligt under de senaste 20 åren, utom i Grekland, Österrike och Portugal, där de fallit avsevärt.
They have come down by half in Greece and Portugal and by almost one third in Austria.
Antalet elever per lärare har sjunkit till hälften i Grekland och Portugal och nästan med en tredjedel i Österrike.
GRAPH 12: MOVEMENT IN PUPIL:TEACHER RATIOS (FULL­TIME EQUIVALENTS)
DIAGRAM 12: FÖRÄNDRINGAR I ANTAL ELEVER PER LÄRARE (MOTSVARANDE HELTIDSANSTÄLLDA)
BY LEVEL OF EDUCATION IN THE PUBLIC SECTOR, 1965­93
PER UTBILDNINGSNIVÅ INOM DEN OFFENTLIGA SEKTORN 1965­1993
SECONDAR Y (GENERAL)
~~°~ SEKUNDÄRSKOLA (STUDIEINRIKTNING)
Belgium: Primary includes the nursery level and secondary includes general, technical and vocational in the public and private grantaided sectors taken together.
Belgien: Primärskola omfattar även förskola. Sekundärskola omfattar studieinriktad och teknisk utbildning samt yrkesutbildning i de offentliga och bidragsberättigade sektorerna sammantaget.
For the French Community, the 1980 data are estimates.
För den franska delen är uppgifterna från 1980.
Denmark: Secondary does not include the ΗΗΧ (higher business studies) or the HTX (higher technical studies).
Danmark: Sekundärskolan omfattar inte HHX (högre handelsutbildning) eller ΗΤΧ (högre teknisk utbildning).
Denmark, Germany, Austria, Finland and Sweden: Preschool provision is not part of the school system and it therefore does not appear In this graph.
Danmark, Tyskland, Österrike, Finland och Sverige: Förskolan omfattas inte av skolsystemet och förekommer därför inte i detta diagram.
Germany: Secondary general Is the average of lower secondary and upper secondary (see Annexes).
Tyskland: Sekundärskolan (studieinriktning) är ett genomsnitt av lägre och högre sekundärundervisning (se bilaga).
Greece: The year 1993 represents the start of the 1993/94 school year (Data are provisional).
Grekland: År 1993 avser starten av läsåret 1993/94 (provisoriska uppgifter).
Spain and Luxembourg: The year 1993 represents the start of the 1993/94 school year.
Spanien och Luxemburg: År 1993 avser starten av läsåret 1993/94.
Netherlands and Austria: Public and private schools taken together.
Nederländerna och Österrike: Offentliga och privata skolor sammantagna.
Finland: Primary refers to the peruskoulu/grundskola and secondary to upper secondary general education.
Finland: Här avser primärskola peruskoulo/grundskola och sekundärskola högre studieinriktad sekundärutbildning.
Sweden: Primary refers to the grundskola and secondary to upper secondary general and technical education.
Sverige: Här avser primärskola grundskola och sekundärskola högre studieinriktad och teknisk sekundärutbildning.
The ratio is calculated by dividing the number of pupils (full-time equivalents) at a given level of education by the number of teachers (full-time equivalents) at that level.
Siffrorna är framtagna genom att antalet heltidselever på en viss utbildningsnivå delas med antalet undervisande lärare omräknat till heltidstjänster på respektive nivå.
In drawing up the time series, ratios have as far as possible been calculated on the basis of the number of fulltime equivalent teachers in the knowledge that the calculation to convert part-time teachers to fulltime equivalents is not always the same in different Member States.
När tidsperioderna upprättats har siffrorna så långt som det varit möjligt räknats fram på grundval av antalet heltidstjänstgörande lärare med hänsyn till att en omräkning av deltidstjänster till heltidstjänster inte alltid ger samma resultat i alla medlemsstater.
Consequently, it is important only to examine trends within the same Member State and not to undertake a comparative analysis of ratios between them.
Följaktligen är det viktigt att bara undersöka tendenserna inom samma medlemsstat och inte göra någon jämförande analys av siffrorna mellan medlemsstaterna.
Greece, Portugal and Finland: The ratio has been calculated on the basis of fulltime and part-time teachers but the number of part-time teachers is small and does not greatly influence the calculation.
Grekland, Portugal och Finland: Förhållandet har räknats fram på grundval av heltidstjänster och deltidstjänster, men antalet deltidstjänstgörande lärare är litet och inverkar obetydligt på uträkningen.
Spain, Luxembourg and Scotland: The ratio has been calculated on the basis of fulltime teachers only, the numbers of part-time teachers not being available.
Spanien, Luxemburg och Skottland: Förhållandet har räknats fram på grundval av enbart heltidstjänstgörande lärare eftersom inga siffror för deltidstjänstgörande lärare fanns tillgängliga.
As Graph 12 shows, secondary pupils throughout the European Union generally enjoy more favourable pupihteacher ratios than primary pupils, except in Finland and Sweden, where the ratio is highest at secondary level.
Diagram 12 visar att sekundärskolan inom Europeiska unionen i allmänhet har ett mindre antal elever per lärare än på primärskolenivå, utom i Finland och Sverige, där antalet elever per lärare är högst på denna utbildningsnivå.
One group of Member States demonstrates very favourable ratios at both primary and secondary level.
Ett antal medlemsstater visar mycket gynnsamma siffror för eleverna både i primärskolan och i sekundärskolan.
This is the case in Belgium, Denmark, Italy, Luxembourg, Austria and Sweden, which have between 10 and 15 pupils per teacher in primary and between 7 and 11 in secondary education.
Så är fallet i Belgien, Danmark, Italien, Luxemburg, Österrike och Sverige, som har mellan 10 och 15 elever per lärare i primärskolan och mellan 7 och 11 elever i sekundärskolan.
The other Member States have much higher ratios at both levels of education.
Övriga medlemsstater har mycket högre siffror på båda nivåerna.
This difference in the ratios in the two levels of education is probably explained at least in part by the fact that pupils at the primary level are usually in the hands of one single teacher for all subjects.
Skillnaderna i antalet elever per lärare på de båda nivåerna kan troligen till viss del förklaras genom att eleverna i primärskolan endast har en lärare för alla ämnen.
In secondary education, on the other hand, a number of teachers share in the teaching of the various subjects.
I sekundärskolan är det däremot olika lärare i olika ämnen.
It is also at this level that options appear.
Det är också på denna nivå som eleverna får välja ämnen.
Moreover, as Chapter J illustrates, at the secondary education level, teachers' teaching hours are generally fewer than pupils' hours.
Liksom kapitel J senare kommer att visa är lärarnas undervisningstimmar i allmänhet färre än elevernas i sekundärklasserna.
This factor very probably comes into play and has a favourable effect on the ratio.
Detta faktum spelar troligen in och inverkar fördelaktigt på siffrorna.
WOMEN IN TEACHING: VARIATIONS DEPEND ON THE LEVEL OF EDUCATION AND THE COUNTRY
ANTALET KVINNLIGA LÄRARE BEROR PÅ UTBILDNINGSNIVÅ OCH LAND
In the European Union generally, the proportion of women in teaching has increased little over the last 30 years.
Andelen kvinnliga lärare har I allmänhet ökat något i Europa under de senaste trettio åren.
Graph 13, which is based on the data available, demonstrates that the increase in the percentage of women in the teaching profession since the 1970s is on average quite small, with the exception of the higher education sector, in which the participation rate of women has gone up from 25 to 36%.
Diagram 13 som grundas på tillgängliga uppgifter visar att den procentuella ökningen av kvinnliga lärare sedan 1970 i genomsnitt är ganska liten, med undantag av för den högre utbildningsnivån, i vilken andelen kvinnliga lärare har ökat från 25 % till 36 %.
GRAPH I3: MOVEMENT IN PERCENTAGE OF WOMEN IN NURSERY, PRIMARY, SECONDARY AND HIGHER EDUCATION, PUBLIC AND PRIVATE COMBINED (AVERAGE CALCULATED OVER 15 MEMBER STATES), 1975­93
DIAGRAM I3: FÖRÄNDRING I ANDELEN KVINNOR INOM FÖRSKOLA, PRIMÄR- OCH SEKUNDÄRSKOLA SAMT HÖGRE UTBILDNINGI OFFENTLIG OCH PRIVAT SEKTOR SAMMANTAGNA (GENOMSNITTET RÄKNAS PÅ 15 MEDLEMSSTATER) 1975-1993
SECONDARY (GENERAL)
SEKUNDÄRSKOLA (STUDIEINRIKTAD)
HIGHER (UNIVERSITY AND NON­UNIVERSITY)
HÖGSKOLA (UNIVERSITET OCH HÖGSKOLA)
Nursery, and to a lesser extent primary, education has had a large proportion of women teachers for a very long time.
Förskolan, och i viss mån primärskolan, är de utbildningsnivåer som har haft ett stort antal kvinnliga lärare under lång tid.
At primary level, where women accounted for an average of over 66% of all teachers in 1975, there has been an increase of about 8%.
På primärnivå, där kvinnorna stod för ett genomsnitt på över 66 % av alla lärare under 1975, har andelen ökat med ca 8 %.
On the other hand, in secondary general education, the male:female ratio of the teaching staff is more or less in balance and has been relatively stable for 20 years.
Däremot är antalet kvinnliga lärare per manliga ungefär lika stort på sekundärnivå och har varit relativt stabilt under de senaste 20 åren.
It should, however, be noted that in secondary technical education there are fewer women than men teachers.
Det bör noteras att det i den tekniska grenen av den högre sekundärutbildningen finns färre kvinnliga lärare än manliga.
Higher education is still a largely male professional field today, despite the considerable increase in the number of women amongst academic staff in recent years.
Högskoleutbildning är fortfarande ett till största delen manligt yrkesområde i dag, trots den stora ökningen av antalet kvinnor i den akademiska sektorn under senare år.
Closer study of the position of women in the teaching profession country by country over the same period reveals the extent to which the overall trend conceals major national disparities.
En närmare undersökning av antalet kvinnor inom läraryrket land för land över samma period visar i vilken utsträckning den allmänna tendensen döljer större nationella skillnader.
In fact, it is only at the nursery and higher education levels that there is a more or less similar pattern of development throughout Europe, the nursery level being massively devoid of men and the higher level preponderantly male, but with an increase in the percentage of women in recent years.
Det är endast inom förskolan och högskoleutbildningen som det finns ett likartat mönster i utvecklingen över hela Europa, där förskolan har en stor brist på manliga lärare och högskolan till övervägande delen bara har manliga lärare, dock med en viss ökning av andelen kvinnliga lärare under de senaste åren.
As Graph I4 illustrates, there ane three distinct patterns of change at the level of primary education.
Som diagram I4 visar finns det tre förändringsmönster på primärnivå.
The first is marked by a major increase in the proportion of women over the last quarter of a century.
Det första är en större ökning av andelen kvinnliga lärare under de senaste 25 åren.
This appears in Italy and Austria and to a lesser extent in the Netherlands.
En sådan ökning märks i Italien och Österrike och till en mindre grad även i Nederländerna.
It is particularly marked in Austria where the percentage of women has risen from 57 to 84%.
Den är särskilt markant i Österrike där andelen kvinnliga lärare ökat från 57 % till 84 %.
In a second group of countries, primary teaching staffs have been fairly evenly divided between men and women for many years.
I en annan grupp av medlemsstater har primärskolan haft ganska lika andelar kvinnliga som manliga lärare under många år.
This is the case more particularly in Greece and Luxembourg, where women have for a long time accounted for approximately 50% of all primary teachers.
Särskilt i Grekland och Luxemburg har kvinnor sedan länge utgjort ca 50 % av alla primärskolelärare.
The graph for the third group is also fairly level over time but it differs from that of the second group in that women are in the majority.
Kurvan för den tredje gruppen är också ganska jämn över perioden, men skiljer sig från den andra gruppen genom att kvinnorna är i majoritet.
For the past 30 years, between 70 and 80% of teachers have been women in Belgium, Spain, Ireland, Portugal, Sweden and England and Wales, while in Scotland the figure almost reaches 90%.
Under de senaste 30 åren har mellan 70 och 80 % av lärarna varit kvinnor i Belgien, Spanien, Irland, Portugal, Sverige, England och Wales, medan siffran i Skottland är nästan 90 %.
At the level of secondary education, there is no marked general movement except in Spain and Italy.
Vad gäller sekundärutbildningen finns ingen allmän tendens utom i Spanien och Italien.
No country presents a mainly female profile.
Inga länder visar en helt kvinnlig profil.
It should, however, be mentioned that in Belgium (French Community), France, Portugal and Finland, the proportion of women is slightly over 50%.
Det bör dock nämnas att andelen kvinnor i Belgien (den franska delen), Frankrike, Portugal och Finland är strax över 50 %.
Some countries are remarkable for their very low proportions of women in this level of education — less than one third in Luxembourg and the Netherlands.
Luxemburg och Nederländerna utmärker sig särskilt genom den låga andelen kvinnliga lärare på denna utbildningsnivå, mindre än en tredjedel.
GRAPH 14: MOVEMENT IN PERCENTAGE OF WOMEN ON THE TEACHING STAFF (PRIMARY AND SECONDARY GENERAL EDUCATION, PUBLIC AND PRIVATE COMBINED), 1965­93 i 00%
DIAGRAM 14: FÖRÄNDRINGAR I ANDELAR KVINNLIGA LÄRARE (I PRIMÄR­ OCH SEKUNDÄRSKOLAN, OFFENTLIGA OCH PRIVATA SKOLOR) 1965­1993
Belgium (B fr and Β ni): Primary includes the nursery level and secondary includes general, technical and vocational education in the public and private grant­aided sectors taken together.
Belgien (B fr och B ni): Primärskolan omfattar förskolan, och sekundärskolan omfattar teoretisk, teknisk och yrkesmässig utbildning i de offentliga och bidragsberättigade skolorna sammantagna.
Germany: Data tor 1985 and 1990 are for the old Länder.
Tyskland: Uppgifterna för 1985 och 1990 avser gamla Länder.
Italy: Data relate only to the public sector.
Italien: Uppgifterna avser endast den offentliga sektorn.
Portugal: Data for the primary level in 1980 and 1985 do not include the Autonomous Region of the Azores.
Portugal: Uppgifterna för primärskolan avser 1980 och 1985 och omfattar inte den autonoma regionen Azorerna.
United Kingdom (E/W): Data relate only to full­time teachers in maintained schools.
Förenade kungariket (E/W): Uppgifterna avser bara heltidsarbetande lärare i bidragsberättigade skolor. Primärskolan omfattar förskolan.
United Kingdom (SC): The private sector includes only the private grant­aided schools.
Förenade kungariket (SC): Den privata sektorn omfattar bara de bidragsberättigade privatskolorna.
FEW WOMEN WITH HEADSHIPS
FA KVINNOR PA CHEFSPOSTER
Judging by the evidence, women are less frequently found than men in headships and this trend is particularly pronounced in secondary education.
En faktor som är mycket tydlig är att färre kvinnor än män återfinns på chefsposter och denna tendens är särskilt uttalad inom sekundärskolan.
Only responsibility for nursery schools, where they are separate from primary schools and have their own headteacher, is largely in the hands of women.
Endast i de förskolor som är fristående från primärundervisningen och har sin egen föreståndare ligger ansvaret till största delen i händerna på kvinnor.
From 1985, a rate of 100% is found in France, with 99.9% in the Netherlands, 97% in Denmark and 91% in Sweden.
Från 1985 finns en siffra på 100 % i Frankrike, på 99,9 % i Nederländerna, 97 % i Danmark och 91 % i Sverige.
This trend is so marked that the 9% of men in charge of nursery institutions in Sweden deserve mention.
Denna tendens är så markant att de 9 % män i chefsposition inom förskolan i Sverige förtjänar att omnämnas.
These figures do not appear in Graphs I5 and I6.
Dessa siffror finns inte upptagna i diagram I5 och I6.
Although the teaching profession is largely feminine at the primary education level, the same cannot be said in relation to headships.
Även om läraryrket till största delen är ett kvinnoyrke på primärskolenivå, kan inte detsamma sägas när det gäller chefspositioner.
The percentage of women amongst heads is always lower than that of women teachers.
Andelen kvinnor på chefsposter är alltid lägre än andelen kvinnliga lärare.
Moreover, this proportion never exceeds 50% except in Scotland.
Dessutom överstiger andelen med undantag av Skottland aldrig 50 %.
The percentage of women heads is particularly low in the Member States with least women in teaching — Denmark, the Netherlands and Finland.
Andelen kvinnliga skolledare är särskilt låg i de medlemsstater som har lägst andel kvinnliga lärare -Danmark, Nederländerna och Finland.
Comparison of the movement between 1985 and 1993 indicates some increase in all countries for which data are available with the exception of Belgium, where the rate is falling.
En jämförelse av förändringarna mellan 1985 och 1993 visar en viss ökning i alla de länder för vilka uppgifter finns tillgängliga med undantag av Belgien, där andelen sjunkit.
This movement is remarkable in Sweden.
I Sverige är ökningen markant.
In secondary education, the trends are identical and even more marked.
På sekundärskolenivå är tendensen identisk och till och med tydligare.
The percentage of women headteachers is distinctly lower than that of women on the teaching staff.
Andelen kvinnliga skolledare är markant lägre än andelen kvinnliga lärare.
In all Member States except Ireland, less than one third of heads are women.
I alla medlemsstater utom Irland är mindre än en tredjedel av alla skolledare kvinnor.
However, the proportion is on the increase everywhere except in Belgium and Scotland, where it is falling.
Andelarna ökar överallt utom i Belgien och Skottland där de sjunker.
Comparison between Member States is not easy.
Att jämföra medlemsstaterna sinsemellan är ingen lätt uppgift.
Certain of them, like Denmark, Luxembourg, the Netherlands, Finland and Scotland have very low percentages.
Vissa av dem, som Danmark, Luxemburg, Nederländerna, Finland och Skottland har mycket låga andelar.
The explanation may lie in the role and powers of the headteacher which, depending on the situation, can be more or less wide-ranging.
Förklaringen till detta kan ligga i vilken roll och maktposition som en rektor har och som, beroende på omständigheterna, kan vara mer eller mindre omfattande.
The size of the school, the number of teachers to manage, and the existence of a hierarchy of management functions (deputy heads, heads of department and administrators) are amongst the factors which would have to be taken into account to explain the disparities which have been observed.
Skolans storlek, antalet underordnade lärare och den hierarkiska ordningen i skolans styrelse (studierektorer, institutionschefer och administratörer) är bland de faktorer som skulle behöva beaktas för att förklara de skillnader som kan observeras.
It would also be interesting to establish the extent to which co-education — relatively recent in some Member States — has been able to alter the proportion of women holding headships.
Det skulle också vara intressant att fastställa i vilken grad samundervisning - förhållandevis nytt i vissa medlemsstater - har förändrat andelen kvinnor på chefsposter.
All-girls schools were in fact more often run by women.
Flickskolor styrdes i själva verket oftast av kvinnor.
The data appearing here do not however allow any such analysis to be made.
De uppgifter som finns här ger dock inga möjligheter till en analys på det området.
GRAPH 15: PERCENTAGE OF WOMEN TEACHERS AND WOMEN HOLDING HEADSHIPS IN PRIMARY SCHOOLS, PUBLIC AND PRIVATE SECTORS COMBINED, 1985/86 AND 1992/93
DIAGRAM 15: ANDELAR KVINNLIGA LÄRARE OCH KVINNOR PA CHEFSPOSTER PÅ PRIMÄRSKOLENIVA INOM OFFENTLIG OCH PRIVAT SEKTOR SAMMANTAGET 1985/86 OCH 1992/93
GRAPH 16: PERCENTAGE OF WOMEN TEACHERS AND WOMEN HOLDING HEADSHIPS IN SECONDARY SCHOOLS, PUBLIC AND PRIVATE SECTORS COMBINED, 1985/86 AND 1992/93
KVINNLIGA LÄRARE OCH KVINNOR PA CHEFSPOSTER
60 u η
Vi o
% WOMEN WITH HEADSHIPS IN 1985/86
% KVINNLIGA SKOLLEDARE 1985/86
% WOMEN TEACHERS IN 1985/86
% KVINNLIGA LÄRARE 1985/86
% WOMEN WITH HEADSHIPS IN 1992/93
% KVINNLIGA SKOLLEDARE 1992/93
% WOMEN TEACHERS IN 1992/93
% KVINNLIGA LÄRARE 1992/93
Belgium (B fr): The reference year is 1994.
Belgien (B fr): Referensåret är 1994. Danmark: Primärskolenivån omfattar 9­årig folkeskole.
The secondary level refers to upper secondary education.
Sekuridärskolenivån avser endast gymnasienivå.
Ireland: Data given here relate to secondary schools and community and comprehensive schools.
Irland: Uppgifterna avser sekundärskoleutbildning och statlig utbildning och enhetsskolor.
Luxembourg: The reference year is 1995.
Luxemburg: Referensåret är 1995. Primärskolan har inga rektorer.
Supervision of teachers is a matter for the inspectors.
Chefskapet över lärarna ombesörjs av inspektörer.
Finland: Data have been provided on the basis of the Finnish school system, the primary level including the nine years of the all­through peruskoulu/grundskola and the secondary level including the three years of the upper secondary school.
Finland: Uppgifterna har erhållits på grundval av det finska skolsystemet, primärskolenivån omfattas av den 9­åriga sammanhållna peruskoulo/grundskola och sekundärskolenivån endast treårigt gymnasium.
Sweden: The primary level includes the nine years of the all­through grundskola.
Sverige: Primärskolan omfattar den 9­åriga sammanhållna grundskolan.
The secondary level refers to upper secondary education.
Sekundärskolan omfattar endast gymnasiet.
United Kingdom (E/W): The primary level includes nursery.
Förenade kungariket (E/W): Primärskolan omfattar även förskola.
The data refer only to full­time teachers in maintained schools.
Uppgifterna avser endast heltidstjänstgörande lärare i grant maintained schools.
TEACHERS — AN AGEING PROFESSION
EN ÅLDRANDE LÄRARKÅR
The teaching profession in the European Union is characterized by a continuing trend towards increasing age.
Den europeiska lärarkåren kännetecknas av en kontinuerlig tendens till allt högre genomsnittsålder.
More than half of today's teacher population is over the age of 40.
Mer än hälften av dagens lärarkår är över 40 år.
This situation is even more marked in secondary education where 65% of teachers are more than 40 years old.
Denna situation är ännu mer markant inom sekundärskolan där 65 % av lärarna är över 40 år gamla.
In the countries for which data are available, the proportion of teachers in the 40 to 50 years age band has increased considerably since the 1970s.
I de länder för vilka uppgifter är tillgängliga har andelen lärare i åldern 40 till 50 år ökat avsevärt sedan 1970-talet.
Graph I7 clearly illustrates this movement, with an increase from 20 to 38% at primary level and from 18 to 40% at secondary.
Diagram I7 visar detta tydligt med en ökning från 20 till 38 % på primärskolenivå och från 18 till 40 % på sekundärskolenivå.
Younger teachers under the age of 30, on the other hand, are less and less numerous, with a fall from 35 to 14% in primary education and from 36 to 9% in secondary.
Yngre lärare under 30 års ålder blir däremot allt färre med en minskad andel från 35 till 14% på primärskolenivå och från 36 till 9 % på sekundärskolenivå.
GRAPH I7: MOVEMENT IN THE DISTRIBUTION OF PRIMARY AND SECONDARY SCHOOL TEACHERS BY AGE BAND, PUBLIC AND PRIVATE SECTORS COMBINED, AVERAGE (PERCENTAGE) OVER 12 MEMBER STATES, 1975-93
DIAGRAM I7: ÄLDERSMÄSSIG SPRIDNING AV PRIMÄR- OCH SEKUNDÄRSKOLELÄRARE I OFFENTLIGA OCH PRIVATA SKOLOR SAMMANTAGET GENOMSNITTLIG SPRIDNING I PROCENT ÖVER 12 MEDLEMSSTATER UNDER 1975-1993
> 50 YEARS 0%
> 50ÄR