natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(a) For the first time ever, the Council needed two meetings for its first reading in September 1986 of the draft 1987 budget.
a) För första gången i gemenskapens budgethistoria krävs det vid den första läsningen två rådsmöten för att i september 1986 anta budgetförslaget 1987.
(b) In December 1986, the President of the European Parliament decided not to sign the budget voted by Parliament on second reading, which exceeded the maximum rate of increase for noncompulsory expenditure.
b) I december 1986 beslutar parlamentets ordförande att inte godkänna resultatet av parlamentets andra läsning av budgetförslaget (som överskred det maximala ökningstalet för ickeobligatoriska utgifter).
After acquiring its budgetary powers, Parliament took the view that the budget by itself is a sufficient legal basis for using the appropriations entered.
När parlamentet fick tillgång till budgetmakten gjorde det sig till förespråkare för en doktrin enligt vilken budgeten i sig utgör en tillräcklig grund för att tilldela de anslag som står upptagna där.
So, from the 1975 budget onwards, Parliament inserted many new budget headings and entered appropriations which could sometimes be used to start up new actions; the amounts increased over the years.
Sålunda införde parlamentet med början budgetåret 1975 en mängd nya budgetposter som tilldelades medel som ibland möjliggjorde startandet av nya verksamheter vilka under årens lopp har ökat i omfång.
This was the source of the dispute between, Council and Parliament which lasted from 1975 to 1982.
På så sätt uppstod ett motsatsförhållande mellan rådet och parlamentet som satte stark prägel på budgetåren 1975- 1982.
The Commission took a middle line between the two parties, ¿ná its position was explained as follows by the Commissioner responsible for the budget, Mr
I oktober, och sedan även i början av december 1987 visar sig rådet oförmöget att anta ett budgetförslag för
This agree ment was made possible by the inclusion, once again, of a 'negative reserve' and by a broad interpretation of the mathematical limit of the maximum rate.
Kommissionen hamnade mitt uppe i denna konflikt; den har ett flertal gånger haft tillfälle att precisera sin ståndpunkt, vilken sammanfattades i följande ordalag
Tugendhat, during the budget debate in Parliament on 23 October 1979: minutes of 22 April 1970 relating to Community acts having financial implications and to co operation between the Council and Parliament.
av den budgetansvarige kommissionsmedlemmen Tugendhat vid budgetdebatten i parlamentet den 23 oktober 1979:
(ii) Legislative conciliation procedure: Joint Declaration of Parliament, the Council and the Commission of 4 March 1975 relating to Community acts of general application which have appreciable financial implications.
(ii) För förfarandet med "överläggningar i lagstiftningsfrågor" , den gemensamma förklaring som för samlingen, rådet och kommissionen avgav den 4 mars 1975, om gemenskapsakter av allmän räckvidd med påtagliga ekonomiska konsekvenser.
(iii) Cooperation procedure: Article 149 of the EEC Treaty, as amended by Article 6 of the Single European Act; this procedure applies to certain basic instruments (e.g. adoption of specific R & TD pro grammes, vertical implementing Regulation for the ERDF, etc.) directly affecting the budget.
(iii) För "förfarandet med samarbete", artikel 6 i Euro peiska enhetsakten, som särskilt innebär ändring av artikel 149 i Romfördraget; detta förfarande tillämpas på vissa grundläggande handlingar (t.ex. fast ställande av "särskilda program" för FoTU, "vertikal" förordning för tillämpning på ERUF osv.) med direkt tillämpning på budgetområdet.
'To the Commission, the budget, as adopted, constitutes the legal basis indispensable to the use and expenditure of appropriations.
"För kommissionen utgör budgeten i den form den har antagits den oundgängliga grunden för att få tillgång till anslag och för att kunna bruka dessa anslag.
Without the appropriate budgetary entry, there can be neither expenditure nor receipts.
Om det saknas adekvata poster i budgeten, kan det varken finnas utgifter eller inkomster.
However, alone this basis is not always sufficient.
Att det finns en sådan grund är dock inte alltid tillräckligt.
There are cases where the legal basis constituted by the budget has to be underpinned by separate legislative bases.
Det finns fall då den rättsliga grund som budgeten utgör måste under stödjas genom särskilda lagstiftningsåtgärder.
The two instruments are complementary: one authorizes the allocation of appropriations, the other establishes the conditions under which they may be used.
De två instrumenten kompletterar varandra: det ena utgör grunden för anslagstilldelning, det andra skapar villkoren för anslagens användning.
If one is lacking, the operation cannot legally be carried out... .
Om det ena saknas, går det inte att genomföra åtgärden på laglig väg...
Now, clearly, there are also cases where the appropriations are for the implementation of welldefined and specified actions of a limited nature, and in these cases, which our French colleagues refer to as actions ponctuelles, the Commission uses the appropriations and incurs the expenditure in accordance with budgetary rules alone.'
Uppenbarligen finns det också fall då anslagen är avsedda för genomförandet av särskilda, väl avgränsade verksamheter av begränsad karaktär, och i sådana fall, av våra franska kolleger betecknade 'punktaktioner', använder kommissionen budgeten och binder anslag enbart med utgångspunkt från budgetreglerna."
A — The British problem
A — Det brittiska problemet
The origin of the problem is the special situation of the United Kingdom:
Roten till problemet ligger i Förenade kungarikets särskilda situation, som kännetecknas av
To ease these strained relations, the institutions in volved (Council, Parliament and Commission) tried to reconcile their views: a major breakthrough was achieved with the Joint Declaration of 30 June 1982.
Den spänning som uppstod genom denna situation ledde till att de berörda institutionerna (rådet, parlamentet och kommissionen) sökte efter en möjlighet till en för soning: ett viktigt framsteg i denna riktning gjordes tack vare "den gemensammaförklaringen' den 30 juni 1982.
(i) a small agricultural sector with a large proportion of farm produce imported from outside the Community; as a result, very little of the Community's agricultural spending benefits the United Kingdom;
I punkt IV-3 b i denna förklaring uttrycks förpliktelsen att i förordningar undvika fastställande av maximibelopp som i praktiken innebär en begränsning av budget myndighetens, närmare bestämt parlamentets, rättigheter. ter.
Point IV.3(b) of this Joint Declaration undertakes to avoid setting maximum amounts in regulations, as these would, in practice, limit the prerogatives of the budgetary authority and more specifically of Parliament.
(i) en jordbruksekonomi av liten omfattning och en konsumtion av livsmedelsprodukter från jordbruket som huvudsakligen är inriktad på import från tredje land, vilket får som konsekvens att gemen skapen har små utgifter på jordbruksområdet till Förenade kungariket,
(ii) a large contribution to the financing of the Community budget mainly because of the very large proportion of the country's gross national product (GNP) accounted for by the VAT base.
(ii) ett stort bidrag till finansieringen av gemenskapens budget, särskilt när det gäller den förhållandevis mycket höga andelen av underlaget för momsberäkning i relation till landets bruttonationalprodukt. dukt.
This structural imbalance in the United Kingdom's financial links with the Community became a major political headache for the Community as early as 1974.
Den strukturella obalansen i de ekonomiska relationer na mellan gemenskapen och Förenade kungariket blev redan 1974 ett av de viktigaste ämnena i den politiska diskussionen inom gemenskapen.
It was the issue underlying the 1975 referendum on the question of the United Kingdom's continued member ship of the Community.
Den var orsaken till den brittiska folkomröstningen 1975 om Förenade kungarikets fortsatta medlemskap i gemenskapen.
Various arrangements were introduced, one after the other, in a bid to resolve this matter.
En följd av olika mekanismer förhandlades fram i syfte att försöka finna en lösning på denna fråga.
On the other hand, in point IV.3(c) of this Joint Declaration, Parliament, the Council and the Commission recognize that a legal basis separate from the budget is required for the utilization of appropriations for any 'significant action': if such appropriations are entered in the budget before a proposal for a regulation has been presented, the Commission will present this pro posal, and the Council and Parliament will then endeavour to adopt it, as quickly as possible.
Däremot erkänner parlamentet, rådet och kommissionen i punkt IV-3 c i denna gemensamma förklaring behovet av en särskild rättslig bas för budgeten, för användning av krediter rörande alla "viktiga verksamheter": i sådana fall då dylika anslag har förts upp i budgeten innan ett förslag till förordning har lagts fram, uppmanas kommissionen att lägga fram detta förslag samt rådet och parlamentet att anta detta inom rimlig tid.
For this to work, the institutions must be agreed on what is meant by 'significant action' as opposed to a one-off or specific isolated operation.
Denna överenskommelse kräver följaktligen samsyn i respektive institutioners ståndpunkter vad gäller definitionen av "viktiga verksamheter" i motsats till definitionen av "punktaktion".
As a rule, this has not been a problem; however, in some cases the demarcation line has not been entirely clear and cases have had to be dealt with individually.
I regel har denna sam stämmighet också funnits; i vissa fall har emellertid gränslinjerna varit oklara, vilket nödvändiggör klargöranden fall för fall.
Experience and future require ments will probably mean that a fresh attempt will have to be made to clarify the distinction.
Erfarenheten och framtidens krav kommer förmodligen att kräva en ytterligare ansträngning i denna riktning.
The Council and Parliament, of course, became aware that after the 1970 and 1975 revisions of the Treaties there was no longer symmetry between the exercise of legislative powers and budgetary powers.
a) Beslut fattades om en första kompensationsmekanism vid det första Europeiska rådet i Dublin i mars 1975; den var formellt i kraft under åren 1976-1980.
(a) A first correcting mechanism was agreed at the European Council meeting in Dublin in March 1975; it was formally enforced from 1976 to 1980.
Det var fråga om en ekonomisk mekanism finansierad ur gemenskapens budget varigenom man avsåg att ta itu med den situation som präglas av att ett land "pålagts en
Cooperation procedure between the Council and Parliament: Resolution recorded in the Council
Självfallet har rådet och parlamentet efter fördragsreformerna 1970 och 1975 blivit medvetna om bristen på symmetri i utövningen av lagstiftnings- respektive budgetmakten: de har mycket riktigt föranletts att träffa avtal om bättre samverkan mellan institutionerna, såväl på lagstiftnings- som på budgetområdet. I detta sammanhang bör särskilt följande texter framhävas:
(b) A second correcting mechanism was agreed at the Dublin European Council in November 1979 and given effect by the Council Decision of 30 May 1980.
(i) framsteg när det gäller avveckling av tullar (GATTförhandlingarna), b) En andra korrigeringsmekanism beslutades vid Europeiska rådet i Dublin i november 1979 och genomför des genom rådets beslut den 30 maj 1980.
It provided for compensation on the expenditure side in the form of specific measures for the United Kingdom.
Där före skrevs kompensation på utgiftssidan i form av särskilda åtgärder till förmån för Förenade kungariket.
(ii) the Community's increasing self-sufficiency in food and the impact this has on imports of agricultural products;
(ii) gemenskapens förbättrade självförsörjningsgrad i förhållande till tredje land och återverkningarna härigenom på importen av jordbruksprodukter.
(c) A third compensation mechanism introducing a correction at source, i.e. applied to the Community revenue provided by the United Kingdom, was agreed at the Fontainebleau European Council of June 1984 and given effect by the Decision of 7 May 1985.
c) En tredje kompensationsmekanism, om korrigering vid källan, dvs. i gemenskapens inkomster från Förenade kungariket, beslutades vid Europeiska rådet i Fontainebleau i juni 1984 och genomfördes genom beslut av den 7 maj 1985.
(b) the relative stagnation of VAT revenue in relation to economic activity because of the declining share of GNP accounted for by consumer expenditure in the economies of the Community countries.
b) Den relativa stagnationen i momsinkomster i förhållande till den ekonomiska verksamheten, beroende på den minskande andel av BNI som utgörs av konsumtionsutgifter i EG-ländernas ekonomier.
This Decision covered two distinct arrangements:
Detta beslut bestod av två skilda delar:
The irresistible rise in expenditure is the main reason why resources have been increasingly unable to keep pace with the Community's needs.
De obönhörliga utgiftshöjningarna är huvudorsaken till resursernas ökande otillräcklighet för gemenskapens behov.
(ii) from 1986, the same principle of correction at source was applied but with different rules:
(ii) Från och med 1986 tillämpas principen med korrigering vid källan, dock i varierande former:
(a) Strengthening of existing policies
Sedan början av 80talet har följande tendenser kunnat iakttas: a) En förstärkning av den rådande politiken
Revision of the European Social Fund (Decision 83/156 and the implementing Regulation of 17 October 1983 laying down the new tasks of the ESF).
(i) Revisionen av Europeiska socialfonden (beslut 83/156 och tillämpningsförordning av den 17 oktober 1983 om nya uppgifter för Europeiska social fonden).
(ii) Revision of the European Regional Development Fund (Regulation No 1787/84 of 19 June 1984 laying down ranges for ERDF assistance for each Member State).
(ii) Revisionen av Europeiska regionala utvecklingsfonden (förordning nr 1787/84 av den 19 juni 1984 om fastställande av ERUF:s interventionsintervall för varje medlemsstat).
• this reduction in the UK contribution is made up by all the Member States in accordance with their respective percentage share of VAT pay ments (with the exception of Germany, which pays only two thirds of its normal share, the balance being divided between the other Member States on the same scale).
Denna minskning av Förenade kungarikets bidrag bekostas av alla medlemsstater i förhållande till deras respektive andelar av momsinbetalningar (med undantag för Västtyskland som bara betalar två tredjedelar av sin normala an del, varvid resten delas upp mellan övriga med lemsstater efter samma kriterier).
B — The German problem
B — Det tyska problemet
Introduction of a common fisheries policy (common organization of the market set up by Regulation No 3796/81 of 29 December 1981; establish ment of a Community system of authorized quotas (total allowable catches) by Regulation No 170/83 of 25 January 1983.
(i) Skapandet av en gemensam fiskepolitik (gemensam organisation av marknaden genom förordning (EEG) nr 3796/81, av den 29 december 1981); in rättandet av ett gemenskapssystem med tillåtna kvoter, TAC - "Total allowable catches" eller "totala tillåtna fångstmängder" - genom förordning nr 170/83, av den 25 januari 1983.
From 1981 onwards, Germany highlighted its position as the main contributor to the Community budget and demanded a reduction in its share of financing the compensation to the United Kingdom.
Från och med 1981 åberopade Västtyskland sin position som största bidragsgivare till gemenskapens budget för att kräva en minskning av sin andel av finansieringen av kompensationen till Förenade kungariket.
The Fontainebleau Arrangement catered for this demand by the onethird reduction in Germany's share of financing the mechanism.
Den anordning som beslutades i Fontainebleau tog hänsyn till detta krav genom att det föreskrevs en minskning med en tredjedel av Västtysklands bidrag till att finansiera mekanismen.
(iii) Decision 84/130 of 28 February 1984 on new pro grammes and new arrangements for Community aid to research (Esprit).
(ii) Införandet av det första ramprogrammet (1984-1987) om "forskning, utveckling och de monstration" genom rådets resolution av den 25 juli 1983;
(c) Inability to contain Community agricultural expenditure iture
(iii) beslut 84/130 av den 28 februari 1984 om nya program och nya former för gemenskapsintervention på forskningsområdet (Esprit).
(a) the diminishing yield of traditional own resources (customs duties and agricultural levies) as a result of:
(iv) Införandet av de integrerade programmen för Me delhavsområdet genom förordning (EEG) nr 2088/85, av den 23 juli 1985.
The uncontrolled drift of agricultural expenditure can best be illustrated by comparing the annual estimates of expenditure (Commission's preliminary draft budget)
• I den mellanstatliga överenskommelsen i april 1985 godkänns återigen användning av icke åter betalningsskyldiga förskott för att täcka behoven "utanför taket" för budgeten 1985.
(c) The problem of the exhaustion of VAT resources under the 1.4% ceiling became acute in 1987.
c) Oförmågan att hålla tillbaka gemenskapens utgifter för jordbruket b) Det slutliga utfallet av 1986 års budget låg praktiskt taget på 1,4 %-gränsen för moms, varvid vissa utgiftsposter på jordbruksområdet senarelades till 1987 så att balansen kunde bibehållas.
with the final outturn for the EAGGF Guarantee Sec­tion between 1983 and 1986:
Den okontrollerade utvecklingen av utgifterna för jordbruket kan illustreras genom en jämförelse mellan de årliga uppskattningarna av utgifterna i kommissionens preliminära budgetförslag och det slutliga utfallet för garantisektionen vid EUGFJ för 1983—1986:
Estimates (preliminary draft budget)
Uppskattningar (preliminära budgetförslag)
The outlines of budgetary discipline and the first disappointing results
Utkasten till en budgetdisciplin och de första nedslående resultaten
Greece (member since 1981) and Spain and Portugal (members since 1986) are net beneficiaries from the Community budget.
Grekland (medlem sedan 1981) samt Spanien och Portugal (medlemmar sedan 1986) är i själva verket "nettobidragstagare" från gemenskapsbudgeten.
Budgetary discipline was the second type of response to the various constraints affecting the Community's fin­ances: political pressure for an increase in non­agricul­tural expenditure (essentially non­compulsory expend­iture) combined with the difficulty of containing agri­cultural expenditure, and exhaustion of own resources at a time when public spending in the Member States was being squeezed.
Budgetdisciplin utgjorde den andra typen av svar på de olika inskränkningar som gemenskapsekonomin drabbades av: politiska påtryckningar för en ökning av ut gifterna utanför jordbruksområdet (huvudsakligen icke obligatoriska utgifter) och svårigheter att kontrollera jordbruksutgifterna, samt sinande egna medel vid en tid av åtstramningar av medlemsstaternas offentliga finan ser.
The successive moves to raise the ceiling on Com­munity resources (1984­86)
Olika faser i åtgärder för att göra begränsade höjningar av taket för gemenskapens resurser (1984-1986)
The period after 1984 was one of insecurity for the financing of the Community.
Från och med 1984 inleddes en fas av osäkerhet i ge menskapens finansiering.
The action taken to try and adjust the level of revenue to expenditure require­ments tended to be passive, late and makeshift (e.g. the intergovernmental advances).
De ansträngningar som gjordes för att anpassa nivån på inkomsterna till behoven på utgiftssidan var passiva, senkomna och fick ofta formen av nödlösningar (t.ex. mellanstatliga förskott).
(a) From the start of the 1984 budgetary procedure, it was clear that the VAT resources available within the 1% limit would not be sufficient for real needs during the year.
a) Från första början av budgetprocessen 1984 erkändes det att momstaket på 1 % var otillräckligt i förhållande till de verkliga behoven för budgetåret.
The Decision of 4 December 1984, the first reference instrument on budgetary discipline, transformed the Fontainebleau guidelines into rules, the main ones being that:
a) Den första åtgärden härrör sig tillbaka till den 22 mars 1979 när rådet enades om en intern uppförande kod som vägledning för sina beslut för att på så sätt ensidigt hålla tillbaka tillväxten av ickeobligatoriska utgifter: budgetförslaget skulle vid den första läsningen fastställas till hälften av den maximisiffra som före skrivs i artikel 203.9 i Romfördraget för att på så sätt begränsa effekterna av parlamentets manöverutrymme under de påföljande stadierna av budgetförfarandet (se även kapitel 17).
EAGGF­Guarantee expenditure should not crease faster than the own resources base;
b) Europeiska rådet i Fontainebleau i juni 1984 utvidgade budgetdisciplinens tillämpningsområde.
Political agreement was reached at the Fontaine­bleau European Council in June 1984 on the princi­ple of raising the VAT ceiling to 1.4%.
(i) En politisk överenskommelse uppnåddes i juni 1984 vid Europeiska rådet i Fontainebleau om principen att höja momstaket till 1,4 %.
This agree­ment was given practical shape in the Decision of 7 May 1985 and took effect on 1 January 1986.
Genom beslutet av den 7 maj 1985 genomförs denna överenskommelse, som träder i kraft den 1 januari 1986.
(ii) In the meantime, transitional financing solutions were applied for the 1984 and 1985 budgets.
(ii) Under tiden tillämpas ekonomiska övergångslösningar för budgetarna 1984 och 1985:
(ii) the increase in non­compulsory expenditure should be kept below the maximum rate provided for by the Treaty (confirmation of the 1979 code of con­duct).
I den mellanstatliga överenskommelsen i oktober 1984 ordnas en tilläggsfinansiering "utanför
(c) These rules turned out to have hardly any practical effect:
(i) att garantisektionen vid EUGFJ inte skulle växa snabbare än grundvalen för de egna medlen,
• The October 1984 intergovernmental agreement provided for additional financing Outside the own resources ceiling' for the 1984 budget in the form of repayable intergovernmental advances (with an ad hoc scale of distribution between the Member States).
(ii) att ickeobligatoriska utgifter skulle utvecklas inom gränserna för det maximivärde som föreskrivs i fördraget (bekräftelse av bestämmelserna i 1979 års uppförandekod).
because of the growing disputes between the Coun­cil and Parliament (Parliament refused to recognize the Decision of 4 December 1984 on budgetary discipline for non­compulsory expenditure, which it considered a unilateral act binding solely on the Council);
beslutet av den 4 december 1984 om budgetdisciplin i fråga om ickeobligatoriska utgifter vilket betraktades som en ensidig akt enbart bindande för rådet), det), c) Den praktiska effektiviteten hos dessa bestämmelser visade sig mycket begränsad.
• The April 1985 intergovernmental agreement again authorized the use of advances Outside the ceiling' to cover the requirements of the 1985 budget. This time, however, they were to be non­repayable.
(i) på grund av de intensifierade konflikterna mellan rådet och parlamentet (parlamentet erkände inte
(ii) because of the fragmentation of the decision­making process in the Council in its various compo­sitions, and more particularly the reluctance of the Agriculture Ministers to accept the budgetary discipline arrangements for agricultural expendi­ture laid down by the Finance Ministers.
(ii) på grund av "sammanbrottet" i beslutsprocessen inom rådets olika instanser, särskilt jordbruksministrarnas betänkligheter mot att godta ramen för budgetdisciplin inom jordbruket enligt finansministrarnas definition.
The Brussels European Council of 11 and 12 February 1988 adopted the broad lines of the financial reform of the Community.
Europeiska rådet i Bryssel den 11-12 februari 1988 fastställde de stora linjerna för reformeringen av ge menskapens finanser.
This reform covers three main political points:
Denna reformering innebär tre politiska huvudinriktningar: ningar: