natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Some of them are already ap­plicants for membership of the Union.
Vissa av dem har redan ansökt om med lemskap i unionen.
As the 21st century dawns, the European Union may well number more than 25 democratic States.
I början av nästa århundrade kommer mer än tjugofem länder att höra till Europeiska unionens stjärnsystem.
It wou Id be ironic indeed if the arrival of new members were to threaten the traditional Community approach to integration just when it has proved its worth by uniting its current members into a strong, homogeneous whole.
Det vore paradoxalt, nu när gemenskapssystemet har visat sig effektivt och gemenska pen har fått styrka och enhetlighet, att det skulle riskera att raseras genom inträdet av nya medlemsstater.
But the danger of this must not be exaggerated.
Risken finns, men den bör inte överdrivas.
One of the condi­tions for accession is that new members must accept existing Community legislation in its entirety and subscribe to the common policies. No exceptions can be allowed other than those agreed upon for a transi­tional period.
Det gemensamma regelverket "l'acquis communautaire" tvingar varje kandidatland att anta den samlade EU-rätten och delta i all gemensam politik utan andra undantag än dem som förhandlats fram att gälla under övergångstiden.
The ambitious targets set in Maastricht — namely an economic and monetary union by 1999 at the latest and a political union including a common foreign and security policy — must be accepted by prospective members too.
Det ambitiösa perspektivet av en ekonomisk och monetär union senast 1999 och en politisk union, inkluderande gemensam utrikes-och säkerhetspolitik, vars riktlinjer drogs upp i Maastricht, ingår nu som en del av det ge mensamma regelverket.
There is no room for any ambiguity in the attitude of countries wishing to join the Union now or at a later date.
Ingen tvetydighet får i det avseendet råda hos de stater som nu eller senare önskar ansluta sig till unionen.
The Union will continue to draw its strength from adhering to the rules and hon­ ir * ir
Unionen kommer att fortsätta att hämta sin styrka i att ständigt iakttaga de regler och det uppträdande som allt sedan dess tillkomst skiljer den från gäng ft * ft ir if d ir isir se internationella sammanslutningar.
This means that two problems will have to be tackled by existing and prospective members. First, how is the Union, whose in­stitutions were designed for a handful of Member States, to expand without under­mining its decisionmaking mechanisms or its pol itical identity?
Europeiska unionen är en unik skapelse, halvvägs mellan en mellanstatlig samarbetsorganisation och en federation, och dess grund består dels i respekt för närhetsprincipen (subsidiaritetsprincipen), dels i gemensammma aktioner.
Its long-term goal is to bring all
Unionen ser det som sitt
This process will have to be gradual and allow for different levels of political and economic development.
och för dess kontakter med de gemensamma institutionerna.
It is impossible to predict what the future shape of Europe will be.
mål, att med tiden ¡nom sig samla alla Europas demokratiska länder.
But it is possible to make some intelligent guesses based on developments throughout the 1990s.
Det är inte möjligt att dra upp exakta konturer för den byggnad som håller på att ta form, men med tanke på 90-talets verklighet kan man våga göra följande antaganden:
• The Europe Agreements with Poland, the Czech Republic, Slovakia, Hungary, Bulgaria, Romania, Estonia, Latvia and Lithuania will be broadened as they develop market economies with the Union's help (there are also plans for a Europe Agreement with Slovenia).
• "Europaavtalen", som undertecknats med Polen, Ungern, Tjeckien, Slovakien, Bulgarien, Rumänien, Estland, Lettland och Litauen och inom kort också med Slovenien har förstärkts efter hand som länderna med bistånd från gemenskapen har övergått till marknadsekonomi.
Those capable of integrating will apply for membership of the Union, paving the way for a further round of accession negotiations, which could also include Malta and Cyprus.
Andra länder, som har kvalificerat sig för medlemskap, presenterar sin kandidatur och öppnar därmed utsikten till en andra utvidgningsvåg som också skulle kunna omfatta Malta och Cypern.
• The Fifteen will press ahead with economic, monetary and political integration on the basis of commitments made in Maastricht.
• På grundval av Maastrichtfordraget kom mer Europeiska unionen att fortsätta fördjupningen av sin ekonomiska och monetära politik.
Interinstitutional agreements will provide 'bridges' between Community institutions and procedures and diplomatic cooperation arrangements.
Överenskommelser mellan institutionerna förstärker broarna mellan institutionerna, gemenskapsmekanismerna och den diplomatiska samarbetspolitiken.
The European Parliament will make full use of its new powers of co-decision.
Europa parlamentet utövar till fullo sin nya befogenhet till medbestämmande.
• The Union will establish its own political identity in the OSCE and NATO, the two main transatlantic forums for discussing the security of the northern hemisphere.
• Europeiska unionen, som grundar sig på Europeiska gemenskapen och den politiska unionen, bekräftar sin politiska identitet in om konferensen om säkerhet och samarbete i Europa och NATO, de två stora euro-atlan-tiska fora, där norra halvklotets säkerhet av handlas.
And it will playa leading role in bringing North and South together thanks to the Lomé Convention and its influence in multilateral organizations such as the United Nations and Unctad.
Dessutom spelar unionen rollen av motor, när det gäller att knyta nord-sydbanden fastare, såväl genom Loméavtalet som ¡nom ramen för FN och Unctad.
This vision of Europe at the beginning of the 21st century is of necessity speculative and incomplete. It assumes that the existing Member States will be prepared to allow the Union to act as a driving force for the entire continent and that prospective members will commit themselves unreservedly to the political objectives set in Maastricht.
Denna med nödvändighet osäkra och schematiska vision av Europa i början av nästa år hundrade förutsätter, att de nuvarande med lemsländerna i gemenskapen godtar, att den spelar rollen av "motor" för hela kontinenten och att länderna, som avser att ansluta sig till unionen, reservationslöst delar de politis ka ambitionerna i Maastrichtfordraget.
The only way to achieve these ambitions is to continue, without a backward glance, along the route mapped out for the Community from the beginning.
De kommer inte att lyckas, om de inte målmedvetet ger sig in på den väg som gemenskapen har följt ända sedan sin tillkomst.
• In 1996 the Union will start the process of revising the Treaties on the basis of a report prepared by a think-tank which began work in June 1995.
• 1996 skall unionen revidera fördragen på basis av ett förslag till konstitution, som parlamentetskall utarbeta.
The reforms will deal with upgrading the Union's democratic credentials and increasing public involvement in the integration process.
Man kommer att stärka demokratin och öka allmänhetens insyn i unionsarbetet samt verka för medborgarnas aktiva medverkan i integrationsarbetet.
The way the institutionsoperate will have to be adapted to cope effectively with future accessions.
Insti tutionernas effektivitet och arbetssätt är an passade till de förändringar som kommande utvidgningar kan innebära.
Cooperation in the fields of justice and home affairs is to be improved and the common foreign and security policy is to be developed with more credible structures, building on the strengths of the Western European Union with a view to eventually developing it into a common institution of the European Union.
Samarbetsformerna vad gäller rättsväsende och inrikespolitik kommer att förbättras. Man kommer att finna nya stabila strukturer för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, för den västeuropeiska alliansens utveckling
KEY DATES IN THE HISTORY OF EUROPEAN INTEGRATION
KRONOLOGISK ÖVERSIKT
1 January The Treaties of Rome enter into force and the EEC and Euratom Commissions are set up in Brussels.
4 januari Stockholmskonventionen om Europeiska frihandelssammanslutningen EFTA undertecknas i Saltsjöbaden. Tillkommen på initiativ av Storbritannien.
18 April The Six sign the Treaty establishing the European Coal and Steel Community (ECSC) in Paris.
18 april De sex undertecknar i Paris fördraget om Eu ropeiska kol-och stålgemenskapen, EKSG.
4 January The Stockholm Convention establishing the European Free Trade Association is signed on the initiative of the United Kingdom.
30 juli EG:s gemensamma jordbrukspolitik träder i kraft.
27 May The Treaty establishing the European Defence Community (EDO is signed in Paris.
27 maj I Paris undertecknas fördragetom Europeiska försvarsgemenskapen.
30 August The French Parliament rejects the EDC Treaty.
Franska nationalförsamlingen förkastar för draget om försvarsgemenskap.
14 January General de Gaulle announces ata press conference that France will veto the United Kingdom's accession to the Community.
14 januari General de Gaulle tillkännager under en presskonferens Frankrikes veto mot Storbritanniens inträde i EG.
20 to 23 October Following the London Conference, agreements on a modified Brussels Treaty are signed in Paris and the Western European Union (WEU) comes into being.
20—23 oktober Överenskommelse i Paris efter konferens i London om villkoren för utvidgning av Brysselpakten som grundar Västeuropeiska unionen (VEU).
A Treaty merging the executives of the three Communities is signed in Brussels.
april Avtal undertecknas om sammanslagning av de tre gemenskapernas verkställande organ till ett råd och en kommission.
It enters into force on 1 July 1967.
Det träder i kraft den 1 juli 1967.
It also extends the budgetary powers of the European Parliament.
Frankrike återtarsin plats i rådet på villkor att beslut i frågor "av vitalt intresse" skall fattas enhälligt.
29 January The 'Luxembourg Compromise' is agreed, France resuming its seat in the Council in return for retention of the unanimity require ment where very important interests are at stake.
25 mars Fördragen om Europeiska ekonomiska ge menskapen, EEG (Romförclraget), och Europeiska atomenergigemenskapen, Euratom, undertecknas i Rom.
30 June Negotiations with four prospective Member States (Denmark, Ireland, Norway and the United Kingdom) open in Luxembourg.
30 juni Medlemskapsförhandlingar öppnas i Luxemburg med Danmark, Irland, Norge och Stor britannien.
7 January Denmark, Ireland and the United Kingdom join the Community (Norway withdrew following a referendum).
1 januari Danmark, Irland och Storbritannien inträder som medlemmar i gemenskapen. (Folkomröstningen i Norge gav negativt resultat.)
28 February A first Convention between the Community and 46 States in Africa, the Caribbean and the Pacific is signed in Lomé.
28 februari Loméavtal I undertecknas av EG och 46 stater i Afrika, Västindien och Stilla havet.
14 and 17 June Direct elections to the European Parliament are held for the second time.
Beslut om bildandet av revisionsrätten fattas.
It enters into force on 1 June 1977.
Avtalet träder i kraft 1 juni 1977.
6 and 7 July At the Bremen European Council, France and Germany present a scheme for closetmonetary cooperation (the European Monetary System) to replace the currency 'snake'.
6 och 7 juli
7 January Jacques Delors is appointed President of the Commission.
Januari Jacques Delors utnämns till ordförande för de Europeiska gemenskapernas kommission.
13 March The EMS starts to operate.
13 mars EMS börjar tillämpas.
7 January Spain and Portugal join the Community.
7 januari Spanien och Portugal inträder som medlem mar i EG.
7 and 10 June The first direct elections to the 410-seat European Parliament are held.
7 och 10 juni Första direkta valen till Europaparlamentet, som består av 410 ledamöter.
77 and 28 February The Single European Act is signed in Luxembourg and The Hague.
77 och 28 februari Europeiska enhetsakten undertecknas i Luxemburg och i Haag.
31 October A second Convention between the Com munity and 58 States in Africa, the Caribbean and the Pacific is signed in Lomé.
31 oktober Loméavtal II undertecknas mellan EG och 58 stater i Afrika, Västindien och Stilla havet.
7 January Greece joins the Community.
7 juli Europeiska enhetsakten träder i kraft.
7 July The Single European Act enters into force.
7 januari Grekland blir medlem i Europeiska ge menskapen.
27 October The WEU adopts a joint security policy platform in The Hague.
27 oktober Västeuropeiska unionen som gemensam plattform för EG:s säkerhetspolitik beslutas i Haag.
16 July Malta applies to join the Community.
28 februari Espritprogrammet antas för forskning och ut veckling inom informationsteknologin.
14 December Two Intergovernmental Conferences, one on economic and monetary union, the other on political union, open in Rome.
14 och 17 juni Direktval för andra gången till Europaparlamentet. mentet.
January Jacques Delors is reappointed President of the Commission for a further four years.
15 och 18 juni Europaparlamentet utses för tredje gången genom direkta val.
7 July Sweden applies to join the Community.
7 juli Sverige ansöker om medlemskap.
15 and 18 June Direct elections to the European Parliament are held for the third time.
17 juli Österrike ansöker om medlemskap i EG.
27 October Agreement is reached on setting up a European Economic Area.
21 oktober Avtal om bildandet av Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES).
9 and 10 December The European Council meets in Maastricht.
9 och 10 december Europeiska rådet möts i Maastricht.
9 December The Strasbourg European Council decides to convene an intergovernmental conference.
15 december Loméavtal IV mellan EG och 69 stater i Afrika, Västindien och Stilla havet undertecknas.
7 February The Treaty on European Union is signed in Maastricht.
7 februari Fördraget om Europeiska unionen under tecknas i Maastricht av EG:s utrikes- och finansministrar.
18 March Finland applies to join the Community.
18 mars Finland ansöker om medlemskap.
25 March Norway applies to join the Community.
25 mars Norge ansöker om medlemskap.
2 May The Agreement on the European Economic Area is signed in Oporto.
2 maj EES-avtalet undertecknas i Porto.
24 and 25 June The European Council meets in Corfu.
76 juli Malta ansöker om medlemskap i Europeiska unionen.
11 and 12 December The European Council meets in Edinburgh.
77 och 12 december Europeiska rådet i Edinburgh.
in Sweden approves ac­
3 oktober Förbundsrepubliken Tyskland och Tyska de mokratiska republiken förenas.
.A referendum in Norway rejects accession.
14 december Regeringskonferenserna om ekonomisk och monetär union respektive politisk union öppnas i Rom.
, > _„,,_„. / January Austria, Finland and Sweden join the Union. 23 January
27 och 28 november Folkomröstning om medlemskap i EU i Norge. Folkomröstningen ger negativt resultat.
7 April Hungary applies to joi n the European Union.
7 april Ungern ansöker om medlemskap i Europeiska unionen.
26 March The Schengen Agreement comes into force.
7 januari Österrike, Finland och Sverige blir medlem mar i EU.
8 April Poland applies to join the European Union.
8 april Polen ansöker om medlemskap i Europeiska unionen.
2 June The Reflection Group on the Intergovern­mental Conference holds its first meeting.
23 januari Jacques Santer ti 11 träder som kommissionens ordförande.
12 June Europe Agreements with Estonia, Latvia and Lithuania.
26 mars Schengenavtalet träder i kraft mellan Belgien, Nederländerna, Luxemburg, Frankrike, Tyskland, Portugal och Spanien.
9 and 12 June Direct elections to the European Parliament are held for the fourth time.
9 och 12 juni
26 and 27 June The European Council meets in Cannes.
26—27 juni Europarådet sammanträder i Cannes.
A referendum in Austria approves accession.
16 oktober Finland godkänner medlemsavtalet genom folkomröstning.
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities 1995 — 46 pp. — 16.2 χ 22.9 cm European Documentation series — 1995 ISBN 92-827-4844-8
Luxemburg: Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 1995 — 46 sidor — 16,2 χ 22,9 cm Serie: Europeisk dokumentation — 1995 ISBN 92­827­4850­2
This booklet sets out in 10 points to explain the nature and growth of the European Union from its origins to its most recent enlargement to include Austria, Finland and Sweden.
På tio lektioner ger broschyren svar på vadden europeiska unionen är och hur den utvecklats från starten till den senaste utvidgningen med Österrike, Finland och Sverige.
The European Unionin 1995 is a monument to the dedication of the early pioneers.
Den europeiska unionen, sådan den framstår 1995, är resultatet av de in­satser som förespråkarna för ett enat Europa har gjort alltsedan 1950.
It is the world's most advanced form of multisectoral integra­tion, affecting economic, social, industrial-relations and foreign policies and citizens' rights in its 15 Member States.
EU som organisation har den mest långtgående integrationen med ändamå­let att handla på såväl de ekonomiska, sociala och samhälleliga områdena som ifråga om medborgerliga rättigheter och de femton medlemsländer­nas utrikesförbindelser.
The Treaty of Paris establishing the European Coal and Steel Com­munity (1951) and the Treaties of Rome establishing the European Economic Community and Euratom (1957), as amended by the Single European Act (1986) and the Maastricht European Union Treaty (1992), form the constitutional basis of the Union, binding its Member States more firmly than any conventional agreement between sovereign States.
Samarbetet bygger på Parisfördraget av 1951 om upprättandet av Euro­peiska kol­ och stålgemenskapen (EKSC)och Romfördraget av1957om Europeiska ekonomiska gemenskapen (EEG) och Europeiska atom­energigemenskapen (Euratom).
The Union itself generates directly applicable legislation and creates specific rights which can be invoked by its citizens.
Fördragen har reviderats genom Euro­peiska enhetsakten av 1986 och Maastrichtfordraget om Europeiska unionen av 1992.
The momentum of the integration process caused Austria, Finland and Sweden to join the Union at the beginning of 1995.
Det nya dynamiska samarbetet har redan lett till att unionen utvidgats med tre nya medlemmar: Österrike, Finland och Sverige.
The collapse of the Berlin Wall, followed by German unification and the liberation from Soviet control and subsequent democratization of the countries of Central and Eastern Europe, transformed the political structure of the continent.
Berlinmu­rens fall åtföljt av den tyska återföreningen och demokratiseringen av länderna i Central­ och Östeuropa, som befriats från förmynderskap från Sovjetunionen, omformade i grunden kontinentens politiska struktur i början av 90­talet.
And the Fifteen are now committed to both deepening and widening the Union.
De femton har gripit sigan arbetet att för­stärka unionen och nya utvidgningar är redan i sikte.
OFFICE FOR OFFICIAL PUBLICATIONS OF THE EUROPEAN COMMUNITIES k* * * ■ Og * k —'—
BYRÅN FOR EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS OFFICIELLA PUBLIKATIONER
PROMOTING A SOCIAL EUROPE
ETT EUROPA FÖR SOCIAL VÄLFÄRD
he European Union consists of 15 Member States τ with a total population of 370 million people speaking 11 official languages.
D, medlemsstater, elva officiella språk och 370 miljoner människor.
In the European Economic Community, politics at European level was initially concerned only with economic issues.
Inom ramen för Europeiska ekonomiska gemenskapen (EEG) handlade den politik som fördes på europeisk nivå i början endast om ekonomiska frågor.
But attention later turned to building Europe's social edifice.
Nu har européerna emellertid även börjat vinnlägga sig om att bygga Europas sociala nät.
Equal opportunities for men and women, guaranteed pensions, educational opportunities, health care, employees' rights, health and safety at the workplace — all of these now form part of the political agenda.
Jämställdhet mellan kvinnor och män, pensionstrygghet, utbildningsmöjligheter, sjukvård, arbetstagarnas rättigheter samt hälsa och säkerhet på arbetsplatsen -alla dessa frågor står på den politiska dagordningen.
The European Union pursues integration along three lines: increasing harmonization of individual Member States' social laws, closer alignment of national security systems and definition of social security policy objectives.
I detta sammanhang följer Europeiska unionen tre integreringsprinciper: Antingen förs de enskilda staternas sociala lagstiftning närmare varandra eller så harmoniseras de nationella sociala trygghetssystemen i högre grad eller man definierar politiska mål på området social trygghet.
The European countries spend considerably more on social security than Japan or the United States.
De europeiska staterna betalar mer för sina medborgares sociala trygghet än Japan och USA.
In Europe, social security accounts for 22% of GDP, as against only 1 5% and 12% in the USA and Japan respectively.
Kostnaderna för den sociala tryggheten utgör i Europa 22 procent av bruttonationalprodukten, medan de i USA bara är 15 och i Japan endast 12 procent.
This 'European social model' is built on the concept of solidarity.
Denna "Europeiska sociala modell" bygger på solidaritetstanken.
Social standards in the 15 Member States, though connected through the single internal market, differ from one State to another.
Europeiska unionens 15 medlemsstater, som är sammanknutna genom den gemensamma inre marknaden, tillämpar dock inte alltid samma sociala grundregler: I Grekland, Spanien och Italien saknas exempelvis till skillnad från de övriga EU-staterna en statligt garanterad minimilön.
For example, unlike the other Member States, Greece, Spain and Italy have no State-guaranteed minimum income.
En sådan ojämvikt när det gäller ekonomiska och sociala förhållanden måste motarbetas gemensamt.
One of the objectives of the Treaty on European Union is the improvement of health and safety protection at the workplace. People working with dangerous substances such as the fireman illustrated here in a chemical accident need particular protection.
Anhängarna av den välfärdsstatliga samhällsmodellen uppfattar däremot de sociala utgifterna som kostnader som är nödvändiga om man inte vill äventyra freden på arbetsmarknaden.
However, common Europe-wide rules on safety at work also apply to more ordinary jobs such as those involving machinery.
Samma sociala normer i hela Europa skulle en ligt denna skola förhindra uppkomsten av konkurrenssnedvridning på grund av att företagen belastas olika mycket.
European standards are needed to prevent firmi from avoiding safety measures as a way of gaining financial advantages at the cost of worker safely.
Stater med hög social trygghetsnivå skulle annars förlora arbetstillfällen och kapital, eftersom företagen snarare investerar i länder där kostnadsfaktorn "arbete" är billigare.
The importance of an independent social policy for the entire Union has always been a subject of controversy.
Betydelsen av en självständig och för hela unionen gemensam socialpolitik har alltid varit omtvistad.
Just how far should social policy be standardized across Europe?
I vilken utsträckning skall socialpolitiken göras enhetlig över hela Europa?
This question was discussed as long ago as the negotiations for the establishment of the European Economic Community in 1957.
Denna fråga diskuterades redan när man förhandlade om Europeiska ekonomiska gemenskapens grundande 1957, varvid ekonomiska synpunkter spelade en viktig roll.
At that time, economic considerations played an important part because the short-term costs to employers and the State are higher if the population is guaranteed a high level of social security.
Arbetsgivarnas och statens kostnader på kort sikt är högre, om man garanterar medborgarna en stor social trygghet.
However, in an economic community, the same basic economic conditions should be established for all the Member States.
I en ekonomisk gemenskap bör man dock se till att alla medlemsstater får likadana ekonomiska förutsättningar.