natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The European Community has made a major contribution to the development of social economy enterprises and of new forms of relationship between these and other partners. It has: supported innovative initiatives, especially in countries where social economy enterprises are not supported by local and national governments (eg Spain, Italy, Ireland); encouraged the exchange of experiences among countries and the development within social economy enterprises of a new culture (thanks to research) and greater awareness (thanks to training); and encouraged innovative forms of partnership between social economy enterprises and trade unions, public agencies and private firms.
Europeiska gemenskapen har givit ett betydande stöd till utvecklingen av socialekonomiska företag och till nya relationsmönster mellan dessa och andra parter genom att stödja nyskapande initiativ, särskilt i länder där sociala företag inte får stöd från lokala eller nationella regeringar (tex. Spanien, Italien, Irland), uppmuntra erfarenhetsutbyte mellan länder och stimulera utvecklingen av en ny kultur i socialekonomiska företag (genom forskning) och en större medvetenhet (genom utbildning), samt genom att uppmuntra nya former av partnerskap mellan socialekonomiska företag och fackföreningar, offentliga organ och privatföretag.
It is now, according to Professor Borzaga, necessary to move beyond this experimental phase and consolidate the innovations further, not only to expand the activities of social economy enterprises in the sectors in which they already operate (mainly social services), but to encourage their growth in new ones, like cultural services, recreational services, environmental protection and maintenance, and the extension of information networks on the supply of services.
Professor Borzaga anser att det nu är dags att gå ett steg längre än experimentstadiet och att konsolidera innovationsverksamheten ytterligare, inte enbart genom att utvidga de socialekonomiska företagens verksamhet i sektorer där de redan befinner sig (framför allt socialtjänster), utan även genom att uppmuntra deras utveckling ¡nom nya områden som kulturtjänster, fritidsverksamhet, miljöskydd och -underhåll samt genom att stimulera utbyggnaden av kanaler som informerar om deras tjänsteutbud.
In all these areas, a growing presence of social economy enterprises is already visible, and they seem to enjoy advantages not dissimilar from those seen in social services.
På alla dessa nya områden är de socialekonomiska företagens närvaro redan tydligt märkbar, och de förefaller åtnjuta samma sorts fördelar som inom socialtjänstverksamhet Även om den typen av stimulansåtgärder i första hand är en uppgift för nationella regeringar, lokala myndigheter och arbetsmarknadens parter, verkar dessa dock inte ha fullständigt grepp om företeelsen och dess problem.
While such action is primarily a task for national governments, local authorities, and the social partners, they seem to have no overall picture of the phenomenon and its problems and tend to give priority to curbing public spending.
Dessutom har de en benägenhet att hellre vilja lägga band på de offentliga utgifterna. Av denna anledning bör gemenskapens roll stärkas på följande områden:
The role of the European Community should therefore be strengthened in the following areas: • more decisive action - such as research, seminars, debates - to convince those concerned to overcome their diffidence and foster forms of partnership.
• Mer beslutsamma åtgärder - som forskning, seminarier, debatter - för att sätta stopp för misstänksamheten och främja uppkomsten av nya former av partnerskap.
In particular, the idea of a specific "workers' statute" for the social economy should be examined with trade unions and representatives of the sector.
Därvid bör i synnerhet frågan om en särskild rättslig ställning för personal som arbetar inom den socialeko^miska sektorn granskas med arbetsmarknadens parter och företrädare för sektorn.
The aim would be to prevent the growth of a secondary labour market, while taking account of the specific ethical motivation of these workers;
Syftet skulle vara att undvika uppkomsten av en andrarangsarbetsmarknad och samtidigt ta hänsyn till dessa personers särskilca moraliska motivation.
• action to harmonise national legislation, especially for more production-oriented social economy organisations.
• Åtgärder för harmonisering av nationell lagstiftning, särskilt vad gäller mer produktionsinriktade socialekonomiska organisationer.
The existing proposals for European-level regulations covering cooperatives and associations should be re-examined in the light of new developments in these organisational forms;
De befintliga förslagen om bestämmelser på europeisk nivå för kooperativ och sammanslutningar bör tas upp till förnyad granskning mot bakgrunden av den senaste utvecklingen av den typen av organisationer.
• European-level regulation of relationships with the public authorities in non-market situations, aimed at safeguarding not only competition among different suppliers but also the specific features and autonomy of these organisations, and at encouraging joint action by public agencies and social economy enterprises;
• Bestämmelser på europeisk nivå för att reglera förhållandena till offentliga myndigheter i situationer som inte styrs av marknadskrafter, inte enbart i syfte att säkerställa lika konkurrens mellan olika leverantörer, utan också för att värna om dessa organisationers särdrag och självständighet och för att uppmuntra offentliga organ och socialekonomiska företag till att vidta gemensamma åtgärder.
• boosting economic support for more innovative schemes and encouraging the exchange of experiences among countries through, for example, the creation of special funds on which organisations and the most innovative schemes can draw;
• Kraftigare ekonomiskt stöd till de mer nyskapande projekt och incitament till erfarenhetsutbyte mellan länder, tex. genom inrättandet av särskilda fonder för stöd till organisationer och synnerligen innovativa projekt.
• supporting a tax reduction for the private consumption of social services (to reduce costs and prices) and a cut in the social security costs for the workers employed (as proposed in the 1993 White Paper on growth, competitiveness and employment).
• Stöd till skattelindring vid privatkonsumtion av socialtjänster (på kostnads- och prissidan) och lägre sociala avgifter för de anställda i denna sektor (enligt förslagen i 1993 års vitbok om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning).
Contributors voiced great concern about the need for balancing measures to improve the capabilities of unemployed people with measures to provide more jobs.
Deltagarna lade stor vikt på behovet av balans mellan åtgärder avsedda att förbättra de arbetslösas kvalifikationer och sysselsättningsskapande åtgärder.
This cannot be divorced from the question of tracking and explaining trends not just in unemployment, but also in employment.
Denna fråga i sin tur kan inte ses isolerat från behovet att kartlägga och förklara tendenserna inte enbart vad gäller arbetslöshet, utan även vad gäller nyanställning.
If both aspects are not examined, momentum is lost in developing employment strategy.
Om båda dessa aspekter inte granskas samtidigt förlorar sysselsättningsfrämjande åtgärder en del av sin genomslagskraft.
The goals of expanding employment and of reducing and eliminating poverty must also be more closely linked.
Vidare måste målet om ökad sysselsättning kopplas närmare till målet att minska och undanröja fattigdom.
The mood of many participants from areas where work is scarce was one of resignation or cynicism, and of individuals being caught up in enveloping developments: "Once you are in the river, you can't change the current.
Stämningen hos åtskilliga deltagare från områden där det finns ont om arbete var resignerad eller cynisk.
You can only swim," as a Romanian contributor put it.
Utvecklingen ansågs svepa iväg med individen eller som en rumänsk delegat uttryckte det: "När man väl har hamnat i floden, kan man inte längre ändra flodens riktning, det enda man kan göra är att simma!"
Nonetheless, Giampiero Alhadeff of Solidar welcomed the Amsterdam Treaty as making a fresh start in tackling unemployment.
Giampiero Alhadeff från Solidar välkomnade i alla fall Amsterdamfördraget som en ny start för att ta itu med arbetslösheten.
Wim Van Velzen, the chair, underlined that the problem is not just employability, but the fact that there are too few jobs.
Ordförande Wim Van Velzen betonade att problemet inte bara är anställbarheten, utan att det helt enkelt finns för få arbetstillfällen.
There are no jobs for the great majority of unemployed people, and research indicates that skills are not an issue in six out of 10 cases of unemployment.
Det finns inga arbeten för det stora flertalet arbetslösa. Enligt forskningen är problemet i sex av tio fall inte att den arbetslöse saknar kvalifikationer.
Some people no longer believe that jobs are likely to be found.
Somliga tror inte längre på att det går att skaffa sysselsättning.
Several contributors remarked that the solutions on offer were far smaller in scale than the problems faced.
Åtskilliga deltagare påpekade att de lösningar som erbjuds är några mått för små jämfört med problemens storlek.
There is often not much more than a token acknowledgement of what has to be done.
Ofta åstadkommer man inte mycket mer än ett symboliskt erkännande av vad som måste göras.
This issue was reflected in discussion of trends in unemployment, the flagging development of employment and the steady rise in the numbers of people becoming economically inactive in their 50s and even late 40s.
Denna problematik återspeglades i diskussionerna kring arbetslöshetstendenserna, den kraftlösa utvecklingen av sysselsättningen och den stadiga ökningen av människor som blir ekonomiskt inaktiva i femtioårsåldern och to.m. i senare delen av40-årsåldern.
One participant took the rapporteur aside and said that part of the problem was transparency: she claimed that the social partners and the Commission were engaged in semantic exercises to conceal the real increases in unemployment, exclusion and poverty. The true seriousness of the long-term situation was being underestimated.
En kvinnlig deltagare tog föredraganden åt sidan och sade att problemet delvis berodde på bristande öppenhet: enligt henne höll arbetsmarknadens parter och kommissionen på med semantiska övningar för att dölja den verkliga ökningen av arbetslöshet, utslagning och fattigdom och underskattade det verkliga allvaret i situationen på lång sikt.
Part of the cynicism voiced by participants is connected to the oft-cited problem of the "democratic deficit" in the EU.
Den cynism som deltagarna gav uttryck för sammanhänger med det ofta citerade s.k. demokratiska underskottet i EU.
The relatively weak powers of the European Parliament and MEPs is mirrored in problems for NGOs in representing
Europaparlamentets och parlamentsledamöternas relativt svaga befogenheter har sin motsvarighet i de ickestatliga organisationernas svårigheter att få gehör för sina uppdragsgivares och intressegrupperingars åsikter.
the views of their constituents and interest groups. A number of the participants affirmed their commitment to improving the European civil dialogue.
Ett antal deltagare bekräftade sitt engagemang för att förbättra den europeiska medborgerliga dialogen.
The session saw a variety of general and specific exchanges about the European social model.
Under sessionens gång utbyttes en del generella och mer specifika åsikter om den europeiska sociala modellen.
It was felt that the reasons why this model came into being, while often alluded to, are rarely explained to the younger generations.
Det ansågs att man ofta anspelar på skälen till att modellen kom till, dock allt för sällan förklarar vilka dessa är för de yngre generationerna.
The model's importance cropped up in a number of references to the minimum wage, working conditions and working hours, as well as wider social conditions.
Modellens betydelse berördes i samband med frågor som minimilön, arbetsvillkor och arbetstid samt sociala villkor i allmänhet.
The employability of individuals depends not just on aptitude, skills, educational qualifications and training, but also upon matters such as having a decent home, an income to meet costs such as transport for applying for jobs, access to healthcare and a secure position in society.
Den enskildes anställbarhet beror inte enbart på anlag, skicklighet, utbildning och kvalifikationer, utan även på andra faktorer som bostadsförhållanden, tillräckliga inkomster för att klara kostnader som tex. transport i samband med sökandet efter arbete, tillgång till vård och en trygg plats i samhället.
Some participants stressed their right to respect as citizens and objected to "welfare to work" schemes which raised the spectre of compulsory participation.
Vissa deltagare betonade individens rätt att bli respekterad som medborgare och opponerade sig mot "välstånd till dem som arbetar" -systemet, som skrämmer med obligatoriskt deltagande.
Discussions of the European social model saw both: calls to substitute "social safety nets" for universal services and thus cut labour costs (through the reduction of employers' and employees' social security contributions); and, by contrast, warnings of the dangers of surrendering national welfare states in this way and thus adding to the problems of exclusion, inequality and poverty.
Under diskussionerna kring den europeiska sociala modellen argumenterades såväl för att ersätta det sociala säkerhetsnätet med allmänna tjänster, vilket skulle leda till lägre arbetskostnader (genom försäkringsavgifter för både arbetsgivaren och den anställde), som för motsatsen, varvid det varnades för att överge den nationella välfärdsstaten på detta sätt och därmed bara förvärra problemet med utslagning, ojämlikhet och fattigdom.
Participants appeared unanimous in acknowledging the existence of social polarisation and deepening poverty in Europe.
Deltagarna verkade eniga om att det finns en större social polarisering och en ökad fattigdom i Europa.
In dealing with these problems, the greatest challenges were seen to be a number of areas which are believed to characterise the European social model: the creation of employment; the maintenance and modernisation of public social services and social security schemes; and the redistribution of income and working time.
När det gäller att hantera dessa problem tycktes de största utmaningarna finnas på ett antal områden som ansågs känneteckna den europeiska sociala modellen: skapande av sysselsättning, upprätthållande och modernisering av de offentliga socialtjänsterna och sociala trygghetssystemen och omfördelning av inkomster och arbetstid.
While the EU had accepted monetary stability as an aim, participants wanted social stability - in the sense of social inclusion - to be given equal status in the thinking of the Commission and national governments.
Europeiska unionen har valt monetär stabilitet som ett av sina mål och deltagarna önskade att social stabilitet - i betydelsen social integration - skulle få samma dignitet i kommissionens och de nationella regeringarnas tankar.
Two set-piece presentations were made to the session, one by Professor Carlo Borzaga of the University of Trento (see box on p.16) and one by Professor Daniele Meulders of ULB (Brussels), who analysed ways of making taxation more employment-friendly under the title "New paradigms and forms of financing".
Två mer klassiska föredrag hölls för sessionen: ett av professor Carlo Borzaga från Trentos universitet (jfr ruta på s. 17) och ett av professor Daniele Meulders från ULB (Bryssels universitet), som analyserade olika sätt att göra beskattningen mer sysselsättningsvänlig under titeln "Nya finansieringsparadigm och -former".
Professor Meulders told participants that steps to enhance employment were limited by legislation that meant that the "package" of taxes could not be enlarged, but only the contents redistributed.
Professor Meulders ansåg att sysselsättningsfrämjande åtgärder begränsades av bestämmelser som innebär att "skatteramen" inte kan utvidgas, men att endast innehållet kan omfördelas.
With other factors of production increasingly mobile within the EU and hard to tax, the tax burden falls more heavily on individuals and private consumption.
I och med att andra produktionsfaktorer blir allt rörligare inom EU och svårare att beskatta, läggs en större skattebörda på privatpersoner och privatkonsumtionen.
European-level action is required, she said, and there is a need to break the unanimity rule in the Council of Ministers so that majority decisions on tax changes could be taken by the Member States.
Det fordras åtgärder på europeisk nivå och principen om enhällighet i rådet bör överges, så att medlemsstaterna kan fatta majoritetsbeslut i skattefrågor.
Contrary to assumptions, at a time of increasing wealth, a larger burden of taxation has been placed on the shoulders of the poor and working people - a paradox that does not sit easily with economic growth.
Paradoxalt nog har i tider av växande rikedom en större skattebelastning lagts på de fattiga och på den aktiva delen av arbetskraften, en paradox som inte lätt kan fås att rimma med ekonomisk tillväxt.
Among possible options, the Professor ruled out a "basic" or "citizen's" income.
Däremot tyckte hon att det gamla "Tobin tax"-förslaget, som innebär att en mindre skatt (högst
However, she found the long-standing 'Tobin tax" proposal, whereby a small tax (of up to 0.5%) would be levied on international currency transactions, was more desirable than ever under current circumstances (such a tax would, by its nature, require transnational agreement).
0,5 °/o) tas ut på internationella valutatransaktioner, under nuvarande omständigheterna var mer aktuellt än någonsin (den typen av skatt måste naturligtvis grunda sig på transnationella överenskommelser).
Social protection: adapting to changing needs
Social trygghet: en anpassning till förändrade behov
Resource person: Gabrielle Clotuche, DG V, European Commission)
Bisittare: Gabrielle Clotuche, GD V, Europeiska kommissionen.)
Most social protection systems were established decades ago.
De flesta sociala trygghetssystemen upprättades för decennier sedan.
Since then the economic and social conditions under which they operate have changed considerably - for example: unemployment (and especially long-term unemployment) has risen to persistently high levels; the ratio of people above retirement age to those of working age has increased and is set to do so further; the gender balance of the labour force has been transformed; and the pattern of education, work and retirement has changed.
De ekonomiska och sociala förutsättningar under vilka de fungerar har sedan dess förändrats avsevärt. Så har tex. arbetslösheten (och särskilt långtidsarbetslösheten) stigit till en konstant hög nivå, förhållandet mellan antalet människor över pensionsåldern och dem i arbetsför ålder har stadigt stigit och kommer att stiga ytterligare, den bristande jämvikten mellan män och kvinnor inom arbetskraften har ändrats liksom det klassiska mönstret för utbildning, arbete och pensionering.
These developments have contributed to increasing
Denna utveckling har lett till allt större finansieringsproblem.
Today, there is a widespread consensus that social protection systems have to be reformed.
Man är i dag i stort sett överens om a,tt de sociala trygghetssystemen måste reformeras.
The issue's importance on the political agenda is underlined by its scale - social protection accounts for 28.5% of GDP in the EU - and its central role in redistributing income and promoting social cohesion.
Denna debatt står högt på den politiska dagordningen, inte bara för att utgifterna för social trygghet står för 28,5 °/o av BNP inom EU, utan också för att den sociala tryggheten spelar en central roll när det gäller att omfördela inkomster och därmed främja ett mer sammanhållet samhälle.
The debate on the future of social protection cannot be limited to a technical level, confined to a small group of experts.
Debatten om framtiden för det sociala trygghetssystemet kan inte inskränkas till en teknisk diskussion inom en liten grupp experter.
Its political and social dimensions must also be addressed.
Frågans politiska och sociala aspekter måste också belysas.
In some Member States, the desire to limit the growth of public spending and reduce non-wage labour costs has put pressure on the financing of social protection systems, raising the question of what are the most urgent and important needs in the field of social protection.
Önskan att begränsa de offentliga utgifternas tillväxt och minska lönebikostnaderna har i vissa medlemsstater utan tvekan satt tryck på finansieringen av de sociala trygghetssystemen, vilket leder till frågan vilka de mest trängande och viktiga behoven är på det sociala trygghetsområdet.
Starting from people's "social needs", the process of reforming social protection systems has two main strands: • those needs which have existed since the creation of the systems, in particular poverty, sickness and disability.
Om man utgår från människors "sociala behov", finns det två huvudfåror inom processen för att reformera de sociala trygghetssystemen:
Social protection systems must be adapted to new conditions in order to ensure that they continue to protect against these "classic" social risks; and
De sociala trygghetssystemen måste anpassas till nya förutsättningar för att säkerställa att de fortsätter att erbjuda skydd mot dessa "klassiska" sociala risker.
• new needs which might be emerging from the new realities on the labour market and in society, which are not yet taken into account by existing systems.
• Å andra sidan kan det finnas nya behov som växer fram ur den nya verkligheten på arbetsmarknaden och i samhället, och som ännu inte har beaktats i dagens system.
The definition of "new needs" depends on individual perspective and is, therefore, a highly political matter.
Vad som avses med nya behov beror på det individuella perspektivet och är därför en i hög grad politisk fråga.
However, such new needs might include issues relating to "employability", demographic change and social exclusion/inclusion.
Dessa nya behov kan dock ha att göra med frågor som "anställbarhet", demografiska förändringar och social utslagning eller integration.
Fundamental political choices have to be made in reforming social protection systems: solidarity vs individual responsibility; the roles of collective and individual provision; the trade-off between the level of protection societies want and their willingness to finance it; and the universal accessibility of public services and the danger of social exclusion.
För att reformera de sociala trygghetssystemen krävs att man gör vissa grundläggande politiska val: om solidaritet och individuellt ansvar, om kollektiva eller individuella sätt att erbjuda trygghet, om vilken grad av social trygghet våra samhällen vill uppnå och beredvilligheten att finansiera den samt om allas tillgång till offentliga tjänster och risken försocial utslagning.
Among the questions raised by the social protection debate are the following: • What will be the consequences of the ongoing reform process in the Member States, in particular for the most vulnerable groups in society?
• Vilka blir följderna av den reformprocess som pågår i de olika medlemsstaterna, särskilt för samhällets mest utsatta grupper?
• Is there a danger that reforms involving privatisation or putting more responsibility on the individual may lead to a multi-tiered social protection system or to limited access to social services?
• Finns det risk för att reformer som innebär privatisering eller att större ansvar läggs på den enskilde leder till ett socialt trygghetssystem med flera skikt eller till begränsad tillgång till social service?
Is there a risk that recent reforms may result in lowering the level of social protection?
Finns det risk för att de senaste reformerna leder till en sänkning av den sociala trygghetsnivån?