natgillin/translations-raw huggingface dataset:
472-5% in Italy, Spain and Portugal and at 9% in Greece (Graph 95).
mindre än 1% av BNP i tre länder (Frankrike, Belgien och Österrike).
1996, respectively (Graph 94), implies that, for the Union as a whole, capacity constraints are less likely to be encountered at an early stage of the recovery.
De finanspolitiska underskotten beräknas förbli höga i de återstående medlemsstaterna, framfor allt i Grekland, Italien och Sverige (trots en påtaglig minskning). ning).
Given present policy, the general government deficit in 7 countries is expected to be at or below the refer ence value of 3% of GDP by 1996 (Denmark, Germany, Ireland, Luxembourg, the Netherlands, Finland and the UK), while the additional tightening in order to meet this value is equivalent to less than 1% of GDP in three countries (France, Belgium and Austria).
Inflationen verkar ha nått en låg nivå i slutet av 1994. Inflationstrycket förväntas dock inte få ny kraft under 1995 och 1996 och pris ökningarna antas förbli låga på strax över 3% om året, till stor del därför att löneökningarna förväntas förbli måttliga (även om det fanns tecken på en snabbare ökning i vissa medlemsstater i början på 1995).
Fiscal deficits are projected to re main high in the remaining Member States, particularly in Greece, Italy and Sweden (despite a marked reduction).
På så sätt hålls ökningen i enhetsarbetskraftskostnader nere trots att resursanvändningen ökar.
Risks and uncertainties due to increased economic activity, half to tighter fiscal policies.
I unionen som helhet väntas de offentliga underskotten sjunka från 5,5% av BNP under 1994 till strax under 4% 1996 varav ena hälften av minskningen kan till skrivas ökad ekonomisk aktivitet och den andra en stramare finans politik.
The aggregate structural deficit of Member States taken together is estimated to remain high in 1995 and 1996 and the projected reduction is only enough to stabilise government debt at 70% of Union GDP in 1995 and 1996.
Medlemsstaternas samlade strukturella underskott beräknas förbli högt under 1995 och 1996 och den förutsedda minskningen räcker bara till för stabilisera statsskulden på 70% av unionens BNP under 1995 och 1996.
Fiscal consolidation efforts are, therefore, set to achieve a relatively small reduction in the structural deficit by 1996, despite three years of output growth of around 3% a year.
Ansträngningarna till finanspolitisk konsolidering har därför inriktats på att skapa en relativt liten minskning av det strukturella underskottet fram till 1996, trots tre års produktionstillväxt på ungefär 3% om året.
The forecast, however, is based on
Förut sägelsen bygger emellertid på en politik känd i maj 1995 och ytterligare åtstramning i medlemsstater na skulle kunna åstadkomma en större minskning.
Inflation appears to have reached a low point around the end of 1994.
De osäkra faktorerna kring denna prognos för 1995 och 1996 har bli vit fler genom valutatumultet i början av 1995.
However, no resurgence of inflationary pressure is expected in 1995 and 1996 and the rate of price increase is forecast to re main low at just over 3% a year, largely because wage increases are assumed to remain subdued (even though there were signs of acceleration in some Member States in early 1995) so keeping down the rise in unit labour costs despite increasing resource utilisation. tion.
Om man utgår från den nuvarande politiken förväntas den allmänna statsskulden i 7 länder ligga på eller under referensvärdet 3% på BNP 1996 (Danmark, Tyskland, Irland, Luxemburg, Nederländerna, Finland och Storbritannien), medan en ytterligare åtstramning för att nå detta värde motsvarar
The uncertainties surrounding the forecast for 1995 and 1996 have been heightened by the currency turmoil of early 1995.
Spridningen i inflationstakten ökar sannolikt i unionen under 1995.
There is a risk that loss of competitiveness in appreciating countries may lead to a more pronounced reduction in business confidence and dampen the growth in investment by more than
I 11 av unionens 15 med lemsstater förväntas inflationen bli 23%, eller lite högre, medan den förväntas ligga kvar på 4,5-5% i Italien, Spanien och Portugal och på 9% i Grekland (diagram 95).
94 Consumption, 1992-96
94 Konsumtion 1992-96
Section 6 Short-term prospects for growth and employment average of 10% in 1996, still unacceptably high.
Kapitel 6 Utsikterna för sysselsättning och tillväxt på kort sikt förväntas minskningen bli mindre än på annat håll.
In depreciating countries, the risk of higher inflation and consequent erosion in purchasing power along with expectations of tighter economic policies may re strain consumption by even more.
Återhämtningen 1994 ledde till en tidigare ökning av sysselsättning en än vad man förut förväntat.
In addition, a more pronounced slowdown in the US than anticipated could depress world growth and reduce Union exports.
Farhågorna om en återhämtning utan nya arbeten visar sig inte välgrundade.
If these risks were to materialise, the out look for growth and employment would be less favourable, though any complete halt to recovery is unlikely.
År 1995 och 1996 beräknas tillväxten i unionen leda till en ökning i sysselsättningen med ungefär 1% om året, vilket motsvarar en nettoökning med 3 miljoner arbeten under dessa båda år i överensstämmelse med tidigare samband.
Moreover, whether unemployment falls at the rate projected depends on future changes in the rate of labour force participation across the Union which are difficult to predict.
Om den ekonomiska återhämtning en skulle fortsätta i en liknande takt 1997, skulle arbetslösheten i unionen kunna minskas med ytterligare 1% av arbetskraften till omkring 9%.
As emphasised earlier, if a high rate of employment growth is sustained, then participation and the labour force could well increase by more than expected as more people are attracted onto the labour market.
För att sänka arbets lösheten markant under detta krävs en stark och uthållig tillväxt i ett medellångt perspektiv, kombinerat med effektivare arbetsmarknadspolitiska åtgärder, som kanske behöver kompletteras med betydande ändringar i utbildningssystemet och en eventuell reformering av regleringar på arbetsmarknaden.
In this case, the fall in unemployment could be slower than forecast — or, more precisely, the fall in hidden unemployment could be greater, the fall in open unemployment smaller.
Under 1995 och 1996 förväntas sysselsättningen stiga i alla medlemsstaterna och särskilt mycket i Dan mark, Spanien, Nederländerna, Sverige, Storbritannien och allra mest i Luxemburg, Finland och Ir land (diagram 96).
Employment
Arbetslöshet
Unemployment is forecast to fall in all Member States between 1994 and 1996, the largest declines being expected in Finland, Denmark, Ireland, the UK, Spain and Sweden.
Om arbetslösheten kommer att sjunka i den prognostiserade takten beror dessutom på framtida föränd ringar i unionens arbetskraftstal, vilka är svåra att förutsäga.
Nevertheless, the rate is expected to remain well above 20% in Spain and above 10% in France, Finland, Ireland and Italy, though in 1996 it should decline to below 8% in Germany and the UK (Graph 97).
Om sysselsättningstillväxten fortsätter, så skulle arbetskraftstalet och arbetskraften, såsom betonats tidigare, kunna öka mer än väntat, eftersom fler lockas ut på ar betsmarknaden.
In Austria, Luxembourg, the Netherlands and Sweden, where unemployment is well below the Union average, the reduction is expected to be less than elsewhere.
I så fall skulle nedgången i arbetslöshet gå lång sammare än prognostiserat — eller rättare sagt, nedgången i den dolda arbetslösheten skulle kunna bli större och nedgången i den öppna arbetslösheten mindre.
Fears of a 'job less' recovery do not appear well founded. In 1995 and 1996, growth in the Union is projected to lead to an increase in employment of around 1% a year, which corresponds to the net addition of about 3 million jobs over the two years, in line with past relationships.
Trots denna ökning av sysselsättningen innebär en prognostiserad ökning av arbetskraften på ungefär 1,4 miljoner under två år (mer än under den senaste tiden, men mindre än under tidigare återhämtningsperioder) att arbetslösheten i unionen kommer att minska med bara omkring 1,6 miljoner.
If the economic recovery were to continue at a similar rate in 1997, unemployment in the Union could be reduced by a further 1% of the labour force to around 9%.
Följaktligen beräknas den sjunka från 11% till genomsnittligt 10% år 1996, vilket fortfarande är oacceptabelt högt.
Employment, 1992-96
Sysselsättningen 1992-96
97 Unemployment, 1992-96
97 Arbetslösheten 1992-96 i % av arbetskraften
Unemployment
Förväntad
Despite this growth of employment, a projected expansion in the labour force of some 1.4 million people over the two years (more than in the recent past, but less than in previous periods of recovery) means that unemployment in the Union will decline by only around 1.6 million.
Arbetslösheten beräknas sjunka i alla medlemsstaterna mellan 1994 och 1996. Den största minskningen förutses i Finland, Danmark, Storbritannien, Spanien, Sverige och Irland.
Consequently, the rate is forecast to fall from 11% to an
Trots detta förväntas ar betslösheten ligga kvar betydligt över 20% i Spanien och över 10% i Frankrike, Finland, Italien och Irland, även om den 1996 sjunker till under 8% i Tyskland och Storbritannien (diagram 97).
Section 6 Short-term prospects for growth and employment
Kapitel 6 Utsikterna fór sysselsättning och tillväxt på kort sikt
Increasing the employmentintensity of growth
Ökat sysselsättningsinnehåll i tillväxten
Section 1 Promoting investment in vocational training
Kapitel 1 Att främja investeringar i yrkesutbildning
Essen Conclusions: "Improve employment opportunities for the labour force, by promoting investment in vocational training.
Från slutsatserna i Essen: "Förbättra arbetskraftens sysselsättningsmöjligheter genom att främja investeringar i yrkesutbildning.
To that end a key role falls to the acquisition of vocational qualifications, particularly by young people.
Det är av avgörande betydelse att människor skaffar sig en ordentlig yrkeskompetens, särskilt de unga.
As many people as possible must receive initial and further training which enables them through lifelong learning to adapt to changes brought about by technological progress, in order to reduce the risk of losing their employment."
Så många människor som möjligt måste få en grundläggande och fortsatt utbildning som gör det möjligt för dem att i en livslång inlärningsprocess anpassa sig till de förändringar som den tekniska utvecklingen medför och på så sätt minska risken för att de skall förlora sina arbeten. "
Improving training systems to respond more effectively to needs
Förbättrade utbildningssystem för effektivare behovstäckning täckning
Many Member States had already committed themselves to a process of reform of education and training systems before publication of the Commission White Paper, Growth, Competitiveness, Employment, with the specific aim of making training more responsive to differing geographical, occupational, sectoral and individual needs.
Många medlemsstater hade redan innan vitboken om Tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning gavs ut beslutat att reformera sina utbildnings- och fortbildningssystem. Ett utmärkande drag för dessa reformer har varit att få utbildning en att bättre svara mot en rad geografiska, yrkesmässiga, sektoriella och individuella krav.
The promotion of investment in vocational training concerns the financial commitments made by all those involved — governments, enterprises, social partners and individuals — to increase the skill levels of the work force.
lor och lokala utbildningskommittéer fått ökad självständighet när det gäller att planera och genomföra yrkesutbildning.
However, it is also important to see investment in a wider sense of the use of financial and other resources to improve the quality of vocational training and the opportunities provided by diversifying provision and making it more accessible.
I Finland förmedlas yrkesutbildning i huvudsak via yrkesskolor och universitet med särskild betoning på att bibehålla en hög nivå vad gäller tillhandahållandet både kvantitativt och kvalitativt.
This section examines the development of training policies and action in Member States in the light of these various objectives drawing upon the information which they have provided, and which has been summarised and integrated into the education and training contribution to the 'Tableau de bord' (see Box). This analysis is centred around three main themes:
I Sverige sker grundläggande yrkesutbildning, vilken är organiserad litet annor lunda, inom utbildningssystemet och lokala arbetsförmedlingar är i princip fria att köpa de kurser som de anser lämpligast för de arbetslösa på den öppna marknaden.
• improving training systems in the Member States; autonomy over management and teaching methods. In Denmark, vocational training colleges and local training committees have also been given greater autonomy in planning and delivery.
Att främja investeringar i yrkesutbildning är naturligtvis i hög grad en fråga om finansiella åtaganden från de berördas sida — regeringar, före tag, arbetsmarknadens parter och in divider — för att höja kompetensen hos arbetskraften.
In the UK, the implementation of national training policy has been devolved to a network of locally-based Training and Enterprise Councils (TECs), with the aim of tailoring provision to local needs.
Men det är också viktigt att se till investeringen i en vidare bemärkelse av hur finansiella resurser och andra resurser skall användas för att höja kvaliteten på yrkesutbildningen och vidga de möjligheter den erbjuder, till exempel ge nom att tillhandahållandet av utbildningsåtgärderna diversifieras och möjligheterna att få tillgång till utbildningen förbättras.
In Finland, where public authorities play an important role, initial training is provided mainly by vocational institutes and universities with particular em phasis on maintaining a high level of provision in quantitative and qualitative terms.
Mot denna bakgrund undersöks i detta kapitel utvecklingen av medlemsstaternas program och åtgärder för yrkesutbildning på grundval av den information som medlemsstaterna lämnat.
In Sweden, basic vocational training, which is or ganised somewhat differently from elsewhere, takes place within the education system and local employ ment agencies are, in principle, free to purchase on the open market the training courses they consider best suited to the needs of the unemployed. ployed.
Informationen har samman fattats och tagits in i uppgifterna om utbildning och fortbildning i den s.k. instrumentpanelen (tableau de bord, se faktaruta 1). Analysen är upp byggd kring tre huvudteman:
• improving the employability of people;
- förbättra systemen för yrkesutbildning i medlemsstaterna,
This has led to training becoming more decentralised.
Detta har lett till en utveckling mot decentraliserad yrkesutbildning.
In Belgium responsibility for the content of training has been devolved to the Flemish and French speaking communities, while training itself is provided through organisations covering specific regions.
I Belgien har ansvaret för innehållet i yrkesutbildningen överlåtits på de flamländsk- resp. fransktalande delarna av landet medan själva utbildningen förmedlas av organisationer som täcker särskilda regio ner.
In France, responsibility for the training of young people has been devolved to the regions.
I Frankrike har ansvaret för yrkesutbildningen av de unga över låtits till regionerna.
In Italy, the regions have responsibility for promoting and financing training in the context of a national framework, while educational institutions have developing new relations be tween training and work.
I Italien har inom ramen för ett nationellt program regionerna fått ansvaret för att främja och finansiera yrkesutbildningen, medan utbildningsinstitutionerna självständigt får svara för genomförandet och för undervisningsmetodiken. I Danmark har på motsvarande sätt yrkessko
In many Member States — for example, Germany and the Netherlands — there is a long tradition of private sector involvement
I många medlemsstater, t.ex. Tyskland och Nederländerna, finns en lång tradition av medverkan från den privata sektorns sida både vad gäller grundläggande yrkesutbildning, enligt ett "tvåpartssystem", och kontinuerlig fortbildning av de anställda.
Section 1 Promoting investment in vocational training additional support for those with special needs to help integrate them into the labour market.
Kapitel 1 Att främja investeringar i yrkesutbildning
higher in 1995 than ever before and, together with traditional labour market programmes, some 190 thousand people on average will undertake a training course of some kind.
För att försöka minska arbetslösheten bland de unga har alla med lemsstaterna utvecklat och genomfort offentligt finansierade grundläggande utbildningsprogram riktade till denna grupp.
Training provision for adults is characterised by a wide range of systems.
Åt gärderna för ungdomar indelas i stort i dels skolbaserade system med inslag av perioder av yrkespraktik som i t.ex.
As for training of young people, the private sector plays a substantial role, both as investor and provider.
Frankrike, Sverige och Finland, dels arbetsbaserade system som i t.ex.
Flexibility is given a high priority, though in all Member States the framework for provision is not as clearly defined or as systematised as for young people.
I utbildningsprogrammen för de unga ingår även särskilt stöd för ungdomar med speciella behov så att de kan få hjälp att komma in på arbetsmarknaden.
A notable tendency is to give individuals greater responsibility for identifying and meeting their own training needs.
stort antal olika system. Precis som för utbildningen för ungdomar spelar den privata sektorn en väsentlig roll också i vuxenutbildningen, både som finansiär och utbildnings producent.
Publicly funded provision in all Members States is aimed at priority groups.
Flexibilitet i utbildningsprogrammen prioriteras högt av medlemsstaterna.
In all cases, training programmes are provided for the unemployed,
I alla med lemsstater är emellertid ramarna för vuxenutbildning mindre klart definierade och systematiserade än de åtgärder som riktar sig till ungdomar.
All Member States have developed publiclyfunded initial training programmes to help reduce unemployment among young people.
Ett utmärkande drag är att det läggs allt större vikt vid att in dividerna själva skall identifiera och tillgodose sina utbildningsbehov.
Provision for young people consists largely, on the one hand, of schoolbased systems incorporating periods of work experience, as in France, Sweden, and Finland and, on the other, of work-based systems, as in Germany, the Netherlands and Denmark with periods of off-the-job training in vocational schools or colleges.
I alla medlemsstater ingår som ett väsentligt inslag i de offentligt finansierade utbildningsprogram men att de är inriktade mot prioriterade grupper.
This section is based upon information collected during the Commission's preparation of a 'Tableau de bord' (management chart) to provide an overview of Member State policies in the framework for employment (including the adaptation of education and training systems) agreed by the European Council at Brussels.
Utbildningsinsatserna för vuxna kännetecknas av att de omfattar ett utbildningen till ändrade behov på arbetsmarknaden lett till att betydande satsningar gjorts för att åstadkomma en bättre koppling mellan utbildning/fortbildning och industrin och handeln.
Nevertheless, in these countries and elsewhere, decentralisation and attempts to make training more relevant to changing labour market needs has been accomplished by greater emphasis on private sector involve ment in the implementation of policy and efforts to improve links between education and training and industry and commerce.
Därför har ökad vikt lagts vid att den privata sektorn skall engageras i genomförandet av utbildningsprogrammen.
There has also been a marked expansion in the training services provided by the private sector.
Den utbildning som den privata sektorn svarar för har också ökat väsentligt.
For example, the TECs in the UK are led by private sector employers.
Utbildnings- och företagarföreningarna i Storbritannien leds till exempel av privata arbets givare.
In Spain, public authority training plans provide for cooperation with the private sector in the preparation and implementation of training measures.
Enligt de statliga utbildningsprogrammen i Spanien skall ett samarbete ske med den privata sektorn när utbildningsåtgärderna planeras och genomfors.
In Austria, the public sector has given up its monopoly over the provision of vocational training in the specialised higher education sector, while in Sweden, upper secondary schools are obliged to have contact with employers, since 15% of student courses in the third year are carried out in the work-place.
I Österrike har den statliga sektorn inte längre monopol på yrkesutbildning inom specialiserad högre undervisning och i Sverige har högstadie- och gymnasieskolorna skyldighet att ha kontakt med arbetsgivare eftersom 15% av kurserna tredje året genom förs på arbetsplatser.
Training provision
Tillhandahållande av yrkesutbildning
Information on education and training was compiled and presented in close cooperation with the Directors-General for Vocational Training in the Member States and in consultation with the social partners.
Analysen i detta avsnitt grundar sig på uppgifter som inhämtats i samband med kommissionens arbete med att ta fram ett en s.k. "instrumentpanel"(Tableau de bord).
Member States provided contributions focusing on:
Denna instrumentpanel ger, så som beslutades av Europeiska rådet i Bryssel, en översikt över åtgärder som vidtas i medlemsstaterna för att öka sysselsättningen (inklusive anpassning av utbildningssystemen).
• the development of vocational training policy (including strategic objectives, decision makers and quality);
När det gäller utbildning och fortbildning har uppgifterna samlats in, diskuterats och presenterats i nära samarbete med ansvariga fór yrkesutbildningen i medlemsstaterna och i samråd med arbetsmarknadens parter.
• ways in which they are promoting access to training and lifelong learning;
— belyst hur yrkesutbildningsprogrammen utvecklats (inklusive strategiska mål, beslutsfattare och kvalitetsfrågor),
• ways in which training is used to help people adapt to structural change;
— visat vilka medel som används för att främja tillträdet till utbildning och livslångt lärande,
• vocational education and training and the transition to working life for young people.
— angett de olika sätt på vilka utbildning används för att hjälpa män niskorna att anpassa sig till förändringar, samt
Additional information is taken from Member State reports on continuing training, the report on the implementation of the PETRA programme and Quality and Relevance — The Challenge to European Education (IRDAC).
— belyst yrkesutbildningen för ungdomar och deras övergång till arbets livet.
All Member States provide a wide range of training programmes and arrangements to meet the needs of the labour market and of individuals and to encourage lifelong learning.
I samtliga medlemsstater finns ett stort antal utbildningsprogram för att tillgodose arbetsmarknadens och individernas behov och för att uppmuntra till ett livslångt lärande.
In the context of tight control on public expenditure and budgetary constraints, training continues to be afforded high priority.
Trots sträng kontroll av de statliga utgifterna och budgetåtstramningar prioriteras fortfarande utbildningsinsatser högt.
In Germany, for example, spending on training has increased in 1995 despite a reduction in total public expenditure.
I Tyskland ökade till exempel utgifterna för utbildning under 1995 trots en generell neddragning av de statliga utgifterna.
There is, however, a clear trend towards rationalisation, improved coordination and better targeting of provision.
En klar ten dens finns dock mot rationalisering, ökad samordning och mer målinriktade insatser.