natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Due to the excessive growth of wages and prices in Sweden at the end of the 1980s, the demand situation for Swedish Industry rapidly deteriorated with the onset of the international downturn.
Beroende på den överdrivna höjningen av löner och priser i Sverige i slutet av 1980-talet, sjönk efterfrågan snabbt inom den svenska industrin i och med början av den internationella nedgången.
Both market shares and profit margins rapidly diminished and a very large number of firms were knocked out.
Både marknadsandelar och vinstmarginaler minskade snabbt och ett mycket stort antal företag gick omkull.
The downturn was aggravated by a profound crisis in the financial markets and substantial debt clearance in the economy, which are to be viewed in the light of the rapid credit expansion of the 1980s.
Nedgången förvärrades av en djup kris på finansmarknaden och betydande skuldsaneringar inom ekonomin, vilka skall betraktas i ljuset av 1980-talets snabba kreditexpansion.
These developments implied a drastic change from a high-inflation to a low-inflation economy, with rising unemployment and slack demand.
Denna utveckling innebar en drastisk förändring från en ekonomi med hög inflation till en ekonomi med låg inflation och stigande arbetslöshet och liten efterfrågan.
Domestic demand fell for three consecutive years, due to a heavy collapse of investments and slow consumption growth.
Den inhemska efterfrågan sjönk under tre år i följd beroende på en stor investeringskollaps och långsam konsumtionstillväxt.
The recession was paralleled by heavy deterioration of public finances.
Parallellt med nedgången skedde en kraftig försämring av statsfinanserna.
Taxation income fell steeply as a result of the economic decline, at the same time as government spending was Increased, for example by additional funding of labour market policy programmes and cash benefits for the unemployed.
Skatteinkomsterna sjönk snabbt som ett resultat av den ekonomiska tillbakagången och samtidigt ökade regeringens utgifter t.ex. genom arbetsmarknadspolitiska åtgärder och kontantersättnlng till arbetslösa.
Sweden's economic problems resulted in several acute crises during the autumn of 1992.
Sveriges ekonomiska problem resulterade i många akuta kriser under hösten 1992.
The Swedish krona came under heavy pressure, and at the end of November the krona was allowed to float and It depreciated heavily against other currencies (more than 30% against the ecu by March 1995).
Den svenska kronan hamnade under en stark press och I slutet av november tilläts kronan flyta och den föll kraftigt i värde i förhållande till andra valutor (mer än 30% till ecun i mars 1995).
The recession which dominated Sweden's economy at the beginning of the 1990s bottomed out in 1993, since when there has been a steady improvement.
Konjunkturnedgången som dominerade Sveriges ekonomi i början av 1990-talet nådde botten 1993, varefter det har skett en stadig uppgång.
Major productivity improvements coupled with the heavy depreciation of the krona and the moderate growth of labour costs led to a dramatic Improvement in the competitive strength of Swedish industry.
Större förbättringar av produktiviteten i samband med kronans kraftiga värdeminskning och den måttliga tillväxten av arbetskraftskostnaderna ledde till en dramatisk förbättring av den svenska industrins konkurrens kraft. En bit in på 1994 var industriproduktionen på samma nivå som rekordet som sattes under högkonjunkturåret 1989, men med 20% färre sysselsatta.
As a result, the industrially driven part of the service sector Is making steady progress.
Som ett resultat av detta gick den industriellt drivna delen av tjänstesektorn stadigt framåt.
From the beginning of the 1970s up lo and including 1993, output has been characterised by three trends:
Från början av 1970-talet till och med 1993 karakteriserades produktionen av följande tre trender:
• growing production of services;
En ökning av tjänsteproduktionen.
• more knowledge-Intensive production;
En mera kunskapsintensiv produktion.
• the growing importance of small undertakings as regards both output and employment. ment.
En växande betydelse för små företag både vad gäller produktion och sysselsättning.
During the period in question, all sectors, except labour-intensive commodity production, increased their output volume.
Under perioden i fråga höjde alla sektorer sin produktionsvolym, förutom arbetsintenslv varuproduktion.
Output growth has been especially strong in the private service sector.
En ökning av produktionen har varit särskilt stor inom den privata tjänstesektorn.
The public sector's share of production Increased mainly during the 1970s.
Den offentliga sektorns andel av produktionen växte huvudsakligen under 1970talet.
In 1993, commodity production in Sweden accounted for barely one third of total output, while service production accounted for more than two thirds.
År 1993 svarade varuproduktionen i Sverige för knappt en tredjedel av den totala produktionen, medan tjänsteproduktionen svarade för mer än två tredjedelar.
The same applies to the distribution of employment between the commodity and service sectors.
Detsamma gäller för fördelningen av sysselsättningen mellan varusektorn och servicesektorn.
The remaining 30 % refer to such collective purposes as defence, social security, communications, etc.
Den offentliga tjänstesektorn stod för 22 % av den totala produktionen och ca. 30 % av sysselsättningen.
During the profound recession between 1990 and 1993, total output fell by 5%.
Under den djupa konjunkturnedgången mellan 1990 och 1993 föll den totala produktionen med 5 % sammanlagt.
The heaviest loss of output occurred in industry in the construction sector.
Den största produktionsminskningen skedde i industrin inom byggnadssektorn.
In the case of industry, output capacity has been eliminated in the labourintensive, sheltered and capitalintensive activities.
Vad gäller industrin har produktionskapaciteten slagits ut i arbetskraftkrävande, skyddad och kapltalkrävande verksamhet.
Knowledge-intensive industry, by contrast, has increased its output capacity slightly.
Industri som kräver kunskap har däremot höjt sin produktionskapacitet något.
The rapid growth of the private service sector has been partly due to a reduction in public spending during the recent recession.
Den snabba tillväxten av den privata sektorn beror delvis på en minskning av de offentliga utgifterna under den senaste konjunkturnedgången.
Between 1991 and 1993, municipal (local government) consumption fell by about 4%.
Mellan 1991 och 1993 minskade den kommunala konsumtionen med. ca. 4 %.
The negative impact of the recession on public finances has compelled municipalities and county councils to cut back heavily on their spending.
Den negativa inverkan som konjunkturnedgången hade på de statliga finanserna har tvingat kommunstyrelser och landsting att kraftigt skära ner sina utgifter.
At the same time, there has been extensive experimentation with new, alternative forms of management and production in local government activity.
Samtidigt har det förekommit en omfattande försöksverksamhet med nya alternativa former för styrning och produktion inom den kommunala verksamheten.
These have included a variety of purchaser and customer choice systems, delegation of budgeting responsibilities and various forms of outsourcing or privatisation.
Denna har omfattat ett antal olika valsystem för beställare och kunder, delegerat budgetansvar och olika former av utnyttjande av externa uppdragstagare eller privatisering.
As a result, more activities are now based on more or less autonomous profit units with direct responsibility for operations, finance and personnel.
Till följd av detta bygger nu flera verksamheter på mer eller mindre självständiga resultatenheter med direkt ansvar för verksamhet, ekonomi och personal.
These units defer to political decisions but compete between themselves and with similar activities in the market.
Dessa enheter är underställda politiska beslut men konkurrerar Inbördes och med liknande verksamheter på marknaden.
Knowledge-intensive commodity and service production showed a stronger growth of out put in employment than other sectors between 1970 and 1993.
Kunskapskrävande varu- och tjänsteproduktion uppvisade en större produktionstillväxt i sysselsättningen än andra sektorer mellan 1970 och 1993.
The knowledge content of commodity and service production is also changing in each individual activity.
Kunskapsinnehållet I varu- och tjänsteproduktionen ändras också inom varje individuell verksamhet.
The very steep fall in employment between 1990 and 1993 can be partly attributed to a substantial growth of productivity, above all In industry.
Den mycket snabba minskningen av sysselsättningen mellan 1990 och 1993 kan delvis tillskrivas en betydande produktivitetstillväxt inom framför allt Industrin.
New organisational structures at work and Investments in new technology — not least information and communications technology — mean new and heavier demands on the labour force in terms of vocational education, skills, wider competence and increased flexibility.
Nya organisatoriska strukturer i arbetet och Investeringarna inom ny teknologi - inte minst informations- och kommunikationsteknologin - betyder nya och stora krav på arbetskraften vad gäller yrkesinriktad utbildning, färdigheter, mer omfattande kompetens och högre flexibilitet.
The importance of small and medium-sized enterprises (SMEs)
Betydelsen av små och medelstora företag
In terms of size, Sweden's economy presents an unusual mix of undertakings.
Sveriges ekonomi representerar en ovanlig blandning av företag vad gäller storleken.
No other country has as many large firms in relation to GDP as Sweden.
Inget annat land har lika många stora företag i relation till bruttonationalprodukten som Sverige.
The number of small under takings Is relatively large, while those of medium-size are few.
Antalet små företag är relativt stort, medan det finns få medelstora företag.
Small undertakings have increased their share of employment In Sweden over the past 10 years.
De små företagen har ökat sin andel av sysselsättningen i Sverige under de senaste tio åren.
Over 60 % of all those employed by the private sector work in firms employing less than 200 people.
Över 60% av alla som har anställts av den privata sektorn arbetar i företag som har färre än 200 anställda.
Between 1985 and 1990, firms with under 200 employees accounted for 50 % of the gross increment of new employment In private enterprise.
Mellan 1985 och 1990 svarade företag med under 200 anställda för 50 % av bruttotillskottet av nya anställningar vid privata företag.
In terms of net Increase, 7 out of every 10 new job opportunities were created in SMEs.
Vad gäller nettoökningen skapades sju av tio nya arbetstillfällen av små och medelstora företag.
Sweden can be divided into 108 labour market regions with reference to the extent and concentration of commuter journeys (between home and work).
Sverige kan indelas i 108 arbetsmarknadsregioner med avseende på omfattningen och koncentrationen av pendelresor (mellan hem och arbete).
These in turn can be grouped into eight regional classes by size of population. The three metropolitan regions are Stockholm, Göteborg and Malmö.
Dessa kan i sin tur grupperas i
of 34 regions In the southern part of Sweden.
De tre storstadsregionerna är Stockholm, Göteborg och Malmö.
The lesser regions consist of a number of small municipalities in the central and western parts of Sweden.
De mindre regionerna består av ett antal små kommuner i mellersta och västra delarna av Sverige.
The 27 small regions are dominated by the extensive but very sparsely populated Inland communities of Norrland, but also include regions in the south of Sweden.
De 27 små regionerna domineras av vidsträckta men mycket glest befolkade inlandskommuner i Norrland, men regioner i södra Sverige ingår också.
Production and consumption per capita are relatively evenly distributed.
Produktionen och konsumtionen per invånare är relativt lika fördelade.
About 40 % of total output In 1991 occurred in the metropolitan regions.
Cirka 40 % av totala produktionen år 1991 skedde i storstadsregionerna.
In terms of output per employee, Stockholm predominates but the other regions present small differences.
Vad gäller avkastning per anställd dominerar Stockholm, men de andra regionerna uppvisar små skillnader.
Along the border with Finland In the north, per capita production figures are so low as to fall short of the EU limits for support.
Längs med gränsen till Finland i norr är värden på produktion per capita så låga att de underskrider EU:s gränser för stöd.
During the last two decades, certain regions have distinctly Increased their shares of production, employment and population.
Under de senaste två decennierna har vissa regioner tydligt höjt sin andel av produktionen, sysselsättningen och befolkningen.
The concentration of population in the larger regions during the past two decades, despite birth rates being relatively equal nationwide, can be attributed to migration by younger persons looking for higher education or their first job.
De senaste decenniernas befolkningskoncentration till de större regionerna kan, trots att födelsetalen har varit relativt lika i hela landet, hänföras till migrationen bland yngre personer som söker högre utbildning eller sitt första jobb.
The growth of private service production has been concentrated within the bigger regions, with 59 % of business services in 1991 in the three metropolitan regions.
Ökningen av den privata tjänsteproduktionen har koncentrerats inom de större regionerna med 59% av företagstjänsterna år 1991 ¡nom de tre storstadsregionerna.
There are, how ever, clear regional differences in the structure of the industrial sector.
Det finns emellertid klara regionala skillnader i den industriella sektorns struktur.
R & D-intensive out put is heavily concentrated, above all on the Stockholm region, while the smaller and lesser types of region account for a big share of labour-intensive production. 1.4.
Den forsknings- och utvecklingskrävande produktionen är starkt koncentrerad till framför allt Stockholmsregionen, medan de små och medelstora regionerna stod för en stor del av den arbetskraftsintensiva produktionen.
Educational level of the labour force
Arbetskraftens utbildningsnivå
The proportion of the population with upper-secondary (high school) or post-secondary education is one of the highest in the EU.
Den andel av befolkningen som har gymnasial eller eftergymnasial utbildning är en av de högsta i EU.
On the other hand, compared with OECD countries out side Europe, Sweden has a smaller proportion with post-secondary education.
I jämförelse med OECD-länder utanför Europa har Sverige däremot en lägre andel med eftergymnasial utbildning.
As regards the breakdown between shorter and longer post-secondary education, Sweden differs from several other countries.
När det gäller fördelningen mellan kortare och längre eftergymnasial utbildning skiljer sig Sverige från ett flertal andra länder.
A relatively small proportion of the population have had three or more years' higher education.
En relativt liten andel av befolkningen har en högskoleutbildning på tre år eller längre.
This is especially the case with the younger members (aged 25 to 34).
Detta gäller framför allt de yngre (25-34 år).
The proportion of the labour force with postgraduate qualifications Is also relatively small.
Även andelen forskarutblldade i arbetskraften är relativt låg.
Three problems can be expected during the second half of the 1990s in connection with the competence level of the labour force:
Tre problem, vad gäller arbetskraftens kompetens, kan förutses inför 1990-talets andra hälft:
• a relatively large proportion of the labour force has received only compulsory education; tion;
En relativt stor andel av arbetskraften har endast obligatorisk utbildning.
• the proportion with higher longterm education Is comparatively small;
Andelen med längre utbildning är jämförelsevis liten.
• the supply of people with advanced technical education is small compared with other EU and OECD countries.
Utbudet av högre tekniskt utbildade är litet jämfört med andra EU- och OECD-länder.
One third of the labour force has received only compulsory schooling.
En tredjedel av arbetskraften har endast obligatorisk utbildning.
These people are overrepresented in the upper age groups and are thus a problem which will diminish over time, but at present some 20 % of school leavers each year are still failing to complete postcompulsory education programmes.
De är överrepresenterade i de äldre åldersgrupperna och är således ett problem som minskar över tiden, men I dagsläget är det fortfarande ca 20 procent i varje årskull som inte fullföljer en gymnasieutbildning.
Undereducated people have been harder hit than others by the latest recession.
Den senaste lågkonjunkturen har drabbat lågutbildade hårdare än andra grupper.
Demands on the competence of the labour force have risen and will in all probability continue to do so, and so this group Is also liable to encounter considerable problems in the labour market in the future.
Kompetenskraven på arbetskraften har ökat och kommer med all sannolikhet också att öka i framtiden, varför denna grupp riskerar att få betydande problem på arbetsmarknaden även framöver.
The same applies to undereducated women in the public sector.
Det gäller även lågutbildade kvinnor inom den offentliga sektorn.
The employment prospects for large groups of relatively undereducated personnel In public sector activities have deteriorated considerably, and certain occupational categories, for example nursing auxiliaries, chlldmlnders and office workers, are In the process of disappearing entirely.
Arbetsmarknadsutsikterna för stora grupper av relativt lågutbildad personal inom offentlig verksamhet har försämrats kraftigt och vissa yrkesgrupper, t.ex. vårdbiträden, barnskötare och kontorister, håller på att försvinna helt.
The Swedish labour market
Arbetsmarknaden i Sverige
Until the beginning of the 1990s, the Swedish labour market was characterised by a high labour force participation rate for both sexes and a relatively low level of unemployment.
Fram till 1990-talets början karakteriserades svensk arbetsmarknad av ett högt arbetskraftstal, både bland män och kvinnor, och en relativt låg arbetslöshet.
The labour force participation rate In 1990 was 84%, which was higher than In any other country, and the difference between men and women was only 4 percentage units.
År 1990 upp gick arbetskraftstalet till 84 procent, högre än i något annat land, och skillnaden mellan män och kvinnor var endast fyra procentenheter.
During the recession in the early years of the 1990s, unemployment rose rapidly to extreme levels by Swedish standards, despite heavy countermeasures in the form of labour market policy programmes.
Under lågkonjunkturen i början av 1990-talet steg arbetslösheten snabbt trots betydande insatser i form av arbetsmarknadspolitiska åtgärder och nådde, för Sverige, extrema nivåer.
Young people, immigrants and other groups at a disadvantage In the labour market were especially hard hit.
I synnerhet ungdomar, Invandrare och andra grupper med svag ställning på arbetsmarknaden drabbades hårt.
For a large number of job-seekers, the alternative was education or participation in a labour market policy programme of some kind.
För ett stort antal arbetssökande har alternativet blivit studier eller del tagande I någon arbetsmarknadspolitisk åtgärd.
Slack labour demand has also resulted in many people leaving the workforce, even though they would prefer to work.
Den svaga efterfrågan på arbetsmarknaden har dessutom medfört att många har lämnat arbetsmarknaden trots att de önskar arbeta.
The result was a drastic fall In labour force participation of both women and men, not least young people, from 84% In 1990 to 79% in 1994.
Arbetskraftstalet, både bland kvinnor och män och inte minst bland ungdomar, minskade följaktligen dramatiskt från 84% (1990) till 79% (1994).
Traditionally, labour force participation In Sweden has gradually increased.
Historiskt har arbetskraftsdeltagandet i Sverige gradvis ökat.
The close links between earned Income and social insurance benefit rates, I.e. the loss of earnings principle, has given both women and men a strong incentive for economic activity.
Den starka kopplingen mellan förvärvsinkomst och ersättningsnivå i socialförsäkringssystemen, dvs. inkomstbortfallsprincipen, har varit ett viktigt incitament till förvärvsarbete för såväl kvinnor som män.
Between 1983 and 1989, the number of refugees and immigrants to Sweden rose from 3 000 to 25 000 per year.
Mellan 1983 och 1989 steg antalet flyktingar och invandrare i Sverige från 3000 till 25000 per år.
In 1994, 74 000 non-Nordic nationals obtained residence permits.
1994 fick 74000 icke-nordiska medborgare uppehållstillstånd.
An average of 20000 to 30000 employable immigrants have been added to the Swedish labour force every year since 1985.
I genomsnitt har mellan 20000 och 30000 arbetsföra invandrare tillförts den svenska arbetskraften varje år sedan 1985.
More than half of the non-Nordic nationals In Sweden live In the three metropolitan areas of Stockholm, Göteborg and Malmö.
Över hälften av de Icke-nordiska medborgarna i Sverige bor i de tre stor stadsregionerna Stockholm, Göteborg och Malmö.
According to Eurostat data, the present working-age population (between 15 and 64 years of age) represents almost 64 % of the total population of 8 772 million people.
Enligt uppgifter från Eurostat är den andel av befolkningen som är i arbetsför ålder (mellan 15 och 64 år) för närvarande nästan 64 % av en sammanlagd befolkning på 8 772 000 män niskor.
In 1994, 71.7% of the working-age population, or just over four million people, were employed, 40 % by the private and 30 % by the public service sector.
1994 var 71,7 % av befolkningen i arbetsför ålder, dvs. strax över fyra miljoner män niskor, sysselsatta, varav 40% i den privata och 30% i den offentliga tjänstesektorn.
The production of goods and commodities accounted for the employment of 30 % of the active workforce.
Varuproduktionen sysselsatte 30 % av den aktiva arbetskraften.
The overall proportion of people employed In the private sector Is 57 %, the second highest percentage In the EU/EFTA area, and roughly 10% of them are entrepreneurs.
Den sammanlagda ande len sysselsatta i den privata sektorn är 57% - den näst högsta procentuella andelen i EU/Efta-området, varav cirka 10 % är företagare.
Around 72% of the male and 71 % of the female working-age population are currently employed.
Cirka 72% av den manliga och 71 % av den kvinnliga delen av befolkningen i arbetsför ålder är för närvarande sysselsatta.
However, nearly 40% of women In employment work In the public service sector (the proportion of women In the public service sector amounts to 70 to 75 %).
Nära 40 % av de sysselsatta kvinnorna arbetar dock inom den offentliga tjänstesektorn (andelen kvinnor inom den offentliga tjänstesektorn är 70-75 %).
The number of people (mostly women) In part-time unemployment — or In voluntary part-time employment — tripled during the period 1990-94.
Antalet deltidsarbetslösa eller ofrivilligt deltidsarbetande (till större delen kvinnor) tredubblades under perioden 1990-1994.
During the same period, more than 500000 jobs were lost.
Under samma period försvann över 500000 arbetstillfällen.
Nearly 100000 jobs were lost In the engineering, construction and metalwork Industries, and around 70 000 In the secretarial/office work field — to a large extent jobs requiring no or low skills.
Nära 100000 arbetstillfällen förlorades ¡nom verkstads-, byggnads- och metallindustrierna och cirka 70000 inom området sekreterar- och kontorstjänster. Till stor del rörde det sig om okvalificerade eller lågkvalificerade arbeten.
Part-time work is relatively common in Sweden.
Deltidsarbete är relativt vanligt förekommande i Sverige.
The proportion of part-time employment among women in Sweden exceeds 40%, as against 8% for men.
Andelen deltidsarbete bland kvinnor ligger i Sverige på drygt 40 procent, vilket kan jämföras med 8 procent bland män.