natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the case of women, many left the labour force to bring up children and would be available to work if the right kind of jobs were available. For many men, losing a job at the age of 50 or 55 is likely to mean taking early retirement.
Det viktigaste i kommissionens rapport om sysselsättningsgraden i medlemsstaterna sammanfattades i rapporten Sysselsättningen i Eu ropa 1998.1 analysen lämnades ett
Employment rates in the Union, 1985-98
Sysselsättningsgrad i unionen, 1985-98
% working-age population
% befolkningen i arbetsför ålder
Social protection systems in Europe may not be providing the right incentives for women to participate in the labour market.
Detta kan delvis bero på att ungdomar har uppfattningen att det är svårt att få arbete och föredrar att studera på heltid så länge som möjligt.
Moreover, adequate childcare facilities to enable women to reconcile family responsibilities with the pursuit of a working career may not be available.
Såtillvida att det minskade arbetskraftsdeltagandet nästan exakt motsvaras av ett ökat utbildningsdeltagande, verkar detta vara fallet.
The nature of the jobs available, and the wages they offer, may not be sufficient to attract women back into employment, particularly if they are returning to work after bringing up children.
Om detta också leder till en högre kompetensnivå, bör det för bättra deras anställbarhet på lång sikt.
Evidence was presented in Employment in Europe 1997 which suggests that many women are working in jobs well below their potential as reflected in their educational attainment level.
Då andelen äldre arbetstagare ökar, är det emellertid viktigt att se till att ett tillräckligt antal yngre arbetstagare kommer in på arbetsmarknaden. (De arbetsmarknadspolitiska konsekvenserna av en åldrande befolkning utreds nedan.)
The number of young people entering the labour market has been fall ing for some years. In part, this may
När det gäller kvinnor har många lämnat arbetskraften för att fostra barn och skulle stå till arbetsmark
This year's Employment in Europe report addresses some of these issues.
Arbetstillfällen i Europa: tillförsikt mitt i osäkerheten betstillfällen gick förlorade inom andra sektorer.
temporary, the result in part per­haps of a prejudicial attitude of employers to the recruitment of older workers.
Utvecklingen i nyckelländer vård och socialt arbete, hotell­ och restaurangverksamhet, utbild­ning, rekreations­ och datorrelate­rad verksamhet), medan de sekto­rer som går bakåt nästan alla finns inom jordbruket och industrin.
At the same time, many workers, both men and women, choose voluntarily to take early retirement, possibly because they are encouraged to do so by col­lective agreements in situations of industrial restructuring, or by labour market policies aimed at reducing the apparent unemploy­ment rate, or by the way that inval­idity schemes operate.
Fö­ljande fem växande sektorer bör särskilt uppmärksammas på grund av sin storlek och för att de blir allt viktigare: affärsverksamhet, hälso­och sjukvård och socialt arbete, ho­tell­ och restaurangverksamhet, ut­bildning och detaljhandel.
creating jobs in services and low participation of women in the work force, which are interre­lated.
antal frågor öppna om hur unio­nens sysselsättningspotential mot bakgrund av dess låga sysselsätt­ningsgrad i förhållande till USA:s och Japans skulle kunna utvecklas i fråga om sektorer, yrken och ar­betskraftens kompetensnivå samt andra faktorer som kan påverka den totala sysselsättningsgraden inom dessa ekonomiområden.
In these three countries, not only is the overall employment rate lower now than it was in the mid­1980s, but the growth of ser­vices over this period has been rel­atively slow, employment in the sector increasing by under 5% of working­age population, less than the EU average and well below the increase in Austria, the UK and the Netherlands (9% of work­ing­age population).
I årets rapport om sysselsättningen i Europa behandlas en del av dessa frågor.
There is no simple explanation of why some countries achieve higher rates of employment cre­ation than others and there are significant differences in this respect between economies with apparently similar features.
Det finns ingen enkel förklaring på varför en del länder lyckas skapa en högre sysselsättning än andra och skillnaderna i detta hänseende är avsevärda mellan ekonomier som till synes liknar varandra.
The implication is that institutional characteristics tend to have an important influence.
Den na­turliga slutsatsen är att institutio­nella särdrag tenderar att ha en stor inverkan.
Whatever the reason, it is evident that the decline of agriculture and manufacturing has led to many people, particularly men in the older age groups, losing their jobs and being unable to find new ones and that the growth of the service sector has, in many cases, failed to resolve this problem.
De största med­lemsstaterna, med undantag av Fö­renade kungariket, dvs Tyskland, Frankrike och Italien, där några av huvuddragen i Europas dåliga sys­selsättningsutveckling är speciellt uttalade, särskilt svårigheten att skapa arbetstillfällen i tjänstesek­torn och ett lågt kvinnligt arbets­kraftsdeltagande (problem som sammanhänger med varandra i dessa länder).
A feature which is common across the Union is the shift towards higher skilled occupations and, in most countries, a decline in the number of manual workers in employment (Graph VII), a decline which has been particularly pro­nounced in Germany over the 1990s reflecting the large scale job losses in manufacturing.
Under de 12 åren från 1985 till 1997 ökade sysselsättning­en inom tjänstesektorn i hela EU med mindre än 5% av befolkningen i arbetsför ålder, under EU­genomsnittet och klart mindre än ökningen i Österrike, Förenade kungariket och Nederländerna (9 procent av befolkningen i arbets­för ålder)
Development of the service sector
Dessa sektorer hör till dem där skillnaden mellan Europa och USA är störst när det gäller antalet an­ställda i förhållande till den arbets­föra befolkningens antal.
The principal elements of the Com­mission's report on Employment Performance in Member States (Employment Rates Report) were summarised in Employment in Europe 1998.
Syssel­sättningsstrukturen för de första tre är påfallande likadan i EU och USA med nästan samma andel av både kompetenskrävande och mindre kompetenskrävande ar­betstillfällen.
But the analysis left open a range of questions about the
Sålunda verkar de nya arbetstill­fällena inom dessa sektorer i USA att sträcka sig tvärs över yrkesska­lan och gynna både arbetstagare med låg kompetens och arbetstaga­re med hög kompetens.
The main difference in employment between the US and Europe is not in agriculture or manufacturing, where employment rates are broadly similar, but in services, where the overall gap in employ­ment rates is 14% points.
De största skillnaderna mellan sys­selsättningen i USA och Europa finns inte inom jordbruket eller pro­duktionen där sysselsättningsgra­derna i stort motsvarar varandra utan inom tjänster där de övergri­pande skillnaderna mellan syssel­sättningsgraderna är 14 procenten­heter.
Services were the main area of job growth in both economies.
Både i USA och i Europa ska­pades de flesta nya arbetstillfällena inom tjänstesektorerna.
In the US jobs also expanded in the rest of the econ­omy, but in Europe, the rise in ser­vices was offset by major job losses elsewhere.
I USA öka­de antalet arbetstillfällen också inom det övriga näringslivet, men i Europa uppvägdes det ökade anta­let arbetstillfällen inom tjänstesek­torerna genom att ett stort antal ar­
VII Change in employment of men and women by occupation, 1992­98
VII Sysselsättningsförändring för män och kvinnor enligt yrke, 1992­98
Highly skilled
Π Män 1 Kvinnor
Service and sales workers
Tjänster och försäljning
The structural shift towards a ser­vice economy is clear from the sec­tors in Europe which are growing fastest.
Var kommer arbetstillfällena inom tjänstesektorn att finnas?
Skilled manual
Kvalificerat kroppsarbete
Unskilled manual
Okvalificerat kroppsarbete
All European countries are mov­ing towards becoming service economies, although for some the transition is slow.
I detta fall är strukturs­killnaderna mellan Europa och USA tydligare. I Europa är andelen kompetenskrävande arbetstillfäl­len vanligen större än i USA.
This is particu­larly the case in the largest Mem­ber States, apart from the UK—ie Germany, France and Italy — where some of the main features of Europe's poor employment per­formance are especially marked, in particular, the difficulty of
Inom detaljhandeln utför VA% av befolk­ningen i arbetsför ålder i Europa kompetenskrävande icke­kropp­sarbete i jämförelse med endast 0,6% i USA, även om totalt sett 2% mer människor i arbetsför ålder ar­betar inom denna sektor i USA.
In fact, these sectors are those where there is the greatest gap in employment relative to work­ing­age population between
Den strukturella omvandlingen mot en tjänsteekonomi är tydlig i de sektorer i Europa som växer snab­bast.
Annual change as % total employment in 1992
Ärlig förändring som % av total sysselsättning 1992
Jobs in Europe: confidence amidst uncertainty
Arbetstillfällen i Euro j^. tillförsikt mitt i osäkerheten emellertid sektorns struktur och antalet små affärer.
The structure of employment for the first three is remarkably similar in the EU and the US, with more or less the same proportion of skilled and unskilled jobs.
Balans mellan kompetensutbud och kompetensefterfrågan ålder i de tre länder (Danmark, Sverige och Nederländerna) som har det bästa utbudet av avancera de tjänster arbete som kräver hög kompetens men inte kroppsarbete.
In Europe, more occupations are classified as low skilled manual, in the US as low skilled non-manual, but the low skilled share as a whole is remarkably similar.
Den motsvarande siffran för EU sammanlagt är 22%, fór Tyskland 24%, för Frankrike 21% och för Italien 14%.
Thus, the extra jobs in these sectors in the US seem to be right across the occupational structure, benefiting people with both low and high skills.
Fler arbetstillfällen i Eu ropa skulle medföra en högre sysselsättningsgrad för både hög- och lågutbildade.
people in high skilled jobs than the US.
Löner och anställningsvillkor
Economic Policy Guidelines and underlined in the Amsterdam Resolution on growth and employ ment, 'the social partners are responsible — at the national, regional, sectoral or even at a more decentralised level following their respective traditions — for reconciling high employment with appropriate wage settlements'.
Detta är fallet inom de mer avancerade sektorerna bank-, försäkringsoch företagstjänster, där höga sysselsättningsgrader förenas med både relativt höga och låga löner längst ned på löneskalan.
While it is undoubtedly the case that wage dispersion in the US, especially at the bottom end of the scale, is wider than in most EU Member States, there are, never theless, some large earnings differentials in Europe, with many people earning less than two-thirds of the average wage, as indicated in Employment in Europe, 1998 (Part I, Section 4).
Detta är emellertid också fallet när det gäller mer grundläggande tjänster där det kanske finns större möjligheter att anställa människor med lägre utbildning.
In the UK, for example, the bottom 10% of wage earners received under 42% of the average wage in 1995, while in France and Spain, they received only 47-48% of the average.
Den enda sektor där det finns ett uppenbart samband är hotell- och restaurangbranschen där länder med den största spridningen längst ned på löneskalan (Förenade kungariket, Luxemburg och Spanien) också tenderar att ha den hög sta sysselsättningsgraden.
Education and retail trade are different.
EU-medlemsstater med en hög sysselsättningsgrad har, liksom USA, fler arbetstillfällen på alla kompetensnivåer än Europa.
Here there are clearer structural differences between Europe and the US.
I länder där sysselsättningen är hög i en viss sektor påverkar detta alla kompetensnivåer.
In Europe, the share of skilled jobs is generally larger than in the US.
Det är inte heller alls självklart att arbetskraften i USA skulle ha en högre kompetens än arbetskraften i Europa.
In retailing, high skilled non-manual jobs account for Wi% of working-age population in Europe compared with only 0.6% in the US, although overall the US employs 2% more people of working age in this sector.
I allmänhet har europeiska länder med en hög sysselsättningsgrad (Danmark, Sverige, Förenade kungariket och Nederländerna) fler arbetstillfällen som kräver hög kompetens än USA.
Some of this is maybe a classification problem, as there seems to be a general tendency in Europe to classify people to a higher skilled occupation than might be expected.
Eftersom man i USA totalt sett har en högre sysselsättningsgrad, ger detta vid handen att man lyckas skapa fler arbetstillfällen för lågutbildade än vad man gör i Europa.
More significantly, however, it may arise from the structure of the sector and the number of small shops.
Faktum är att det finns fler lågutbildade i USA (cirka 20% av befolkningen i arbetsför ålder i USA och 13% i EU).
As also shown in the 1998 report, there is no clear and systematic evidence of a relationship, however, between a wide wage dispersion — measured as the ratio of the earnings of the bottom 10% of employees to the average wage — and higher employment rates, either in services, or in the econ omy as a whole.
Trots det är också andelen lågutbildade arbetstagare stor i europeiska länder som har en hög sysselsättningsgrad.
Matching skills with jobs
I Danmark är den 21% av befolkningen i arbetsför ålder, i Sverige och Förenade kungariket cirka 16%.
On the other hand, there is a wide margin ofmanoeuvre for increasing the employment rate for people with high skills.
Det påstås ofta att lågutbildade arbetstagare i Europa kräver så höga löner att de inte får något arbete och att lägre lönekrav skulle göra det lättare för dem att få arbete.
Within Europe, the three best performers in advanced services (Denmark, Sweden and the Netherlands) employ an average of around 30% of working-age population in high skilled non-manual jobs.
Även om lönespridningen i USA särskilt längst ned på löneskalan utan tvivel är större än i de flesta av EU-medlemsstaterna, finns det trots detta en del stora löneskillnader i Europa.
The corresponding figure for the EU as a whole is 22%, in Germany 24%, for France 21% and in Italy 14%.
Många tjänar enligt rapporten Sysselsättningen i Euro pa 1998 (del I avsnitt 4) mindre än två tredjedelar av medellönen.
More jobs in Europe would imply higher employ ment rates for people both with high and low skills.
I till exempel Förenade kungariket er höll de 10% av löntagarna som för tjänar minst mindre än 42% av medellönen 1995, medan de i Frankrike och Spanien erhöll endast 47-48% av medellönen.
Countries in the EU with high employment rates have more jobs at all skill levels, as does the US as compared with Europe.
Klyftan mellan mäns och kvinnors lön bland höginkomsttagarna var större än bland låginkomsttagarna i alla medlemsstater.
Equally, in countries where there is high employment in a given sector, this affects all levels of skill. It is also by no means clear that the US has a more highly-skilled work force than Europe.
Detta betyder att de konstaterade skillnaderna mellan mäns och kvinnors medellön orsakas mer av skillnader inom gruppen högavlönade än inom gruppen lågavlönade, och att kvinnor inte är så väl representerade bland höginkomsttagare.
In general, European countries with a high level of employ ment (Denmark, Sweden, the UK and the Netherlands) have more
Kvinnor verkar ha svårare än män att avancera i karriären åtminstone när det gäller lönen oberoende av vilket arbete de utför.
This is the case in the more advanced sectors of banking, insurance and business services, where high employment rates are associated with both relatively high and low levels of low pay at the bottom end of the scale.
Erfarenheter ger vid handen att i de länder där sysselsättningsgraden ökar mest är ten densen att skapa ett oproportionerligt stort antal arbetstillfällen för lågutbildade i jämförelse med de länder där tillväxten är långsam.
It is also the case, however, in the more basic services, where there is per haps more scope for employing less skilled people.
Å andra sidan har de en bred rörelsefrihet när det gäller att öka sysselsättningsgraden bland högutbildade.
The only sector where some relationship is apparent is hotels and restaurants, where countries with the widest
I Europa har i genomsnitt cirka 30% av befolkningen i arbetsför
It is often argued that in Europe low skilled workers are priced out of the market and that lower wages would allow them to find a job.
Det är uppenbart att den bild som framträder är komplex och inte har någon enkel förklaring.
As stated in the Broad
Detta in tryck stärks av analysen i årets rapport (del II avsnitt 2), i vilken konstateras att det inte finns något
Jobs in Europe: confidence amidst uncertainty dispersion at the bottom end of the pay scale (the UK, Luxembourg and Spain) also tend to have the highest employment rate.
Arbetstillfällen i Europa: tillförsikt mitt i osäkerheten hetssystemen oberoende av dess in­verkan på förtidspensionering.
every three people of working age), the effective dependency ratio is already over 100% (ie more than one person aged 15 and over not working for every person employed) and has risen by 10 percentage points over the 1990s alone.
starkt samband mellan låga löner för arbetstagare i mindre kompe­tenskrävande yrken och det relati­va antal arbetstagare som har des­sa slag av arbeten.
This impres­sion is reinforced by the analysis in this year's report (Part II, Sec­tion 2), which finds a lack of any strong association between low wages for workers in the lower skilled occupations and the rela­tive number of people employed in such jobs.
En av de största utmaningar som unionen ställs inför är att finna sätt att till fullo utnyttja äldre arbetsta­gares kunskaper och att hejda att de som är över 55 år (och i allt högre grad även de som är över 50 år) trä­der ut ur arbetslivet och att allt fär­re äldre personer anställs.
The ageing of Europe
I kapi­tel 3 i del II analyseras denna fråga ingående.
However, while this seems to indi­cate that the problem is worse than it is usually portrayed, it also sug­gests that there is more scope for a solution.
För det andra har en hög arbetslös­het, särskilt bland äldre arbetstaga­re utan utbildning, lett till att många har lämnat arbetsmarkna­den.
Women tend to earn less than men in all Member States. A dispropor­tionate number of those in the low­est paid 10% of wage earners are women, while a disproportionate number of those in the highest paid 10% are men.
tryggheten) och de som har arbete, målar upp en rätt så annorlunda bild än det "teoretiska" försör­jningsberoendet, dvs. antalet män­niskor som har överskridit pension­såldern i förhållande till antalet människor i arbetsför ålder (den vanliga definitionen).
The dispersion of men's earnings, moreover, is wider than that of women in nearly all Member States.
Emedan det senare förhållandet är cirka 24% i unionen för närvarande (knappt en person på minst 65 år per fyra per­soner i arbetsför ålder) och kommer att stiga till cirka 32% under de fö­ljande 20 åren (en person på minst 65 år per tre personer i arbetsför ål­der), är det faktiska försörjningsbe­roendet redan över 100% (dvs. mer än en person på minst 15 år som inte arbetar per varje arbetstagare) och har ökat med 10 procentenheter under enbart 1990­talet.
One of the major challenges facing the Union is to find ways of mak­ing full use of older workers and to halt the decline in the participa­tion and employment of those aged over 55 (and increasingly, over 50).
Även om detta ger vid handen att problemet är allvarligare än vad man vanligen framställer det som, visar det också att det finns flera lösningar på problemet.
The slowdown in the birth rate cou­pled with more people living longer has led to an ageing of the popula­tion throughout the European Union.
Den minskande nativiteten i kom­bination med att allt fler människor lever längre har lett till att befolk­ningen i hela Europeiska unionen blir äldre.
This trend is set to acceler­ate in the next 10—15 years, leading to a pronounced increase in the number of people of 65 and over as the post­war 'baby­boom' genera­tion reaches this age.
Denna tendens kommer att öka under de följande 10­15 åren, vilket leder till att antalet människor som är 65 år och äldre kommer att öka kraftigt då efterk­rigstidens 'stora' årsklasser uppnår denna ålder.
The gap between men's and women's earnings for the higher paid was more than that for the lower paid in all Member States without exception.
Den europeiska befolkningens ål­drande är endast en av de faktorer som leder till att det antal personer som skall försörjas ökar.
This implies that observed differences in aver­age earnings between men and women arise more from differen­tials among higher paid workers than among lower paid and that women are less well represented among the higher paid.
En analys av det faktiska försörj ningsberoen­det, dvs. förhållandet mellan alla som är minst 15 år och som inte del­tar i arbetslivet (och därför inte bi­drar till att finansiera den sociala
VIII Effective dependency rates in Member States, 1998
Dessutom har många av dem som gått tidigt i pension gjort det helt enkelt för att de har förlorat sitt ar­bete och inte kunnat hitta ett nytt.
Oyer 15s not working as % total employed
Många av dem hade kroppsarbete och var anställda inom tillverk­ningsindustrin, gruvindustrin eller jordbruket.
Two factors have contributed to the present situation.
I och med minskningen av dessa sektorer och ökningen av tjänstesektorn är människor i framtiden kanske inte tvungna att pensionera sig tidigt på grund av att deras arbete är fysiskt krävan­de.
First, the decline in participation in the labour mar­ket of men aged over 50 years, which has been analysed in several recent Employment in Europe reports, means that the effective age of retirement has now fallen on average to some 5 years below the official age in most Member States.
I alla händelser har det i hela unionen skett en förskjutning av politikens tyngdpunkt från att upp­muntra äldre arbetstagare att pen­sionera sig tidigt till att hålla dem kvar i arbetslivet.
Efforts to raise the effective age of retirement have mainly been made in Member States where rates of economic inactivity among men in their late 50s and early 60s have risen to high levels.
VIII Effektiva beroendekvoter i medlemsstaterna, 1998
The ageing of the European popula­tion is only one of the factors lead­ing to increased dependency.
Framför allt i de medlemsstater där andelen män i 60­årsåldern som inte ingår i ar­betskraften är stor har man försökt höja den faktiska pensionsåldern.
An analysis of effective dependency ratios, ie the ratio of all those of 15 and over who are not in work (and therefore not contributing to the funding of social protection) to those in employment, shows a rather different picture than the 'theoretical' dependency ratio, or people above retirement age rela­tive to those of working age (the usual definition).
Man har vidtagit åtgärder för att höja den officiella pensionsåldern, utöka antalet år som krävs för att få full pension eller begränsa möjlig­heterna att få förtidspension i alla de nio länder som har den största andelen män i denna ålder som inte ingår i arbetskraften (de tre Bene­luxländerna, Tyskland, Österrike, Frankrike, Spanien, Italien och Finland).
Whereas the lat­ter is around 24% in the Union at present (just under one person aged 65 and over for every four people of working age) and is set to rise to around 32% over the next 20 years (one person aged 65 and over for
Det bör emellertid note­ras att ett av huvudsyftena med denna politik är att minska de kost­nader som drabbar de sociala trygg­
Secondly, high unemployment, par­ticularly among unskilled and older workers, has led many to withdraw from the labour market.
Ett alternativt sätt att hejda mins­kningen av antalet äldre arbetsta­gare på arbetsmarknaden är att ge dem möjlighet att arbeta deltid fram till pensionsåldern i stället för att de helt slutar arbeta.