natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the period of recession, 1990 to 1994, the growth of parttime work ing was much more significant.
Under lågkonjunkturen 19901994 var deltidsarbetets ökning mycket mer markant.
Whereas the total numbers in em ployment fell, parttime jobs increased (Graph 4).
Medan det samman lagda antalet sysselsatta sjönk, ökade deltidsanställningarna (diagram 4).
Moreover, the rise was general across the Union.
Ökningen var dessutom generell i hela EU.
Except for Denmark and Sweden (where the fall was much less than for full-timers), all Member States experienced an expansion in the numbers in parttime employment.
Med undantag fór Danmark och Sverige (där ned gången var mycket mindre än för heltidsanställda), upplevde samtliga medlemsstater en ökning av antalet deltidsanställda.
In 7 Member States, Belgium, Germany, Spain, France and the Netherlands, Italy and the UK, either all or almost all of the increase in jobs for women over this period
I sju med lemsstater — Belgien, Tyskland, Spanien, Frankrike, Nederländerna, Italien och Storbritannien — svarade deltidsarbetena för antingen hela eller nästan hela sysselsättningsökningen bland kvinnorna under den perioden.
This widespread emphasis on promoting parttime employment is reflected in employment trends.
I Nederländerna var andelen inte mindre än 75% och — ännu mer signifikativt — i Tyskland var den 83%, samtidigt som deltidsarbetet där hade mindre betydelse än EU-genom-snittet.
One of the most marked features of la bour market developments over the past decade has been the growth of parttime working, especially during the recent recession when they seem to have provided a more flexible
I båda dessa länder svarade deltidsarbetena dessutom för en re lativt hög andel av de nya arbetstillfällena för män: 47% i Nederländerna och 23% i Tyskland. Ä andra sidan minskade andelen deltidsarbetande kvinnor i Dan
Summary and conclusions: trends and strategies cases substantially.
Sammanfattning och slutsatser: trender och strategier samhetens betydelse i praktiken inte ändrats särskilt mycket i de flesta EU-länder under den senaste tioårsperioden.
This is a new phenomenon not evident in previous years.
visst ljus över dessa frågeställningar.
Whether it is related to the depressed level of economic activity or whether it marks the beginning of new trend towards parttime work ing among men as well as women will only become clear with time.
Ar 1994 arbetade två tredjedelar av samtliga kvinnor deltid därför att de inte ville ha heltidsarbete, men bara en tredjedel av männen.
of temporary jobs in Spain during the latter part of the 1980s and the marked increase in France were symptoms of the particular employment legislation that prevailed at the time.
Men i de två länder där sådana anställningar förekom mest, nämligen Nederländerna och Storbritannien, uppgav 80% av de deltidsanställda kvinnorna att de inte ville ha något heltidsarbete.
The marked reductions which occurred in Greece and Portugal during the early 1990s are equally products of a change in legislation reducing the incentive to businesses to employ people on a temporary basis.
Samtidigt uppgav endast en av sju kvinnor att de hade accepterat halvtidstjänsten för att de inte hade kunnat få någon heltidsanställning. ställning.
Changes in selfemployment growth years 1987 to 1990 were temporary, or rather fixed-term, and 40% of the additional jobs for men.
Den variation i omfattningen av visstidsanställningar som förekommer inom hela EU återspeglar till stor del skillnader i arbetsrätt och hävdvunnen praxis.
Three-quarters of these extra jobs, however, were in one country, Spain.
De utgör på inget sätt någon indikator på instabilitet eller otrygghet i anställningen.
Only in two other countries, France and Portugal, was the expansion of temporary working of any significance over this period.
I själva verket kan visstidskontrakt med lång var aktighet vara mer hämmande för företagen än normala anställningsavtal.
In the subsequent four years, only in the Netherlands was there any marked growth of temporary work ing, though there was also some expansion in Ireland, Spain and Italy.
Såväl den kraftiga ökningen av tillfälliga arbeten i Spanien under senare hälften av 1980talet som den i Frankrike utgjorde symptom på den speciella anställningslagstiftning som gällde då.
Overall, however, the proportion of jobs that were fixed-term fell over this period.
De märkbara minskningarna i Grekland och Portugal i början av 90talet är i lika hög grad resultatet av ändringar i arbetsrätten, som gör det mindre attraktivt fór företagen att anställa folk på viss tid.
The growth of parttime working raises a number of issues to do not only with reductions in working time and work-sharing, but also with the terms and conditions of employment attached to such jobs and the status of the people taking them up.
Räknat inom hela Europeiska unionen minskade egenföretagarnas andel något under tillväxtperioden 1987-1990. Under de följande fyra åren har den förblivit praktiskt ta get oförändrad.
From one perspective, parttime jobs are a means of enabling women especially but also some men to more easily reconcile family responsibilities with working careers — and the need to earn income — while at the same time enabling employers to organise their businesses more flexibly and to make more effective use of fixed capital and equipment (business premises as well as plant and machinery).
Om man emellertid från dessa siffror räknar bort jordbruket, där drygt hälften av arbets kraften är egenföretagare och dalman upplevde en kraftig sysselsättningsnedgång under hela perioden, framträder en något annorlunda bild. Under tillväxtåren ökade egenföretagandet utanför jordbruket något i betydelse.
From another perspective, they represent inferior jobs with limited career prospects which are taken up only because those concerned have no alternative option.
I de flesta medlemsstater förblev de egna före tagarnas relativa antal antingen konstant eller så steg det något; en dast i Spanien sjönk det, och i Portugal och Storbritannien skedde en klar ökning i och med att en fjärde del av dem som fick arbete blev egenföretagare.
In 1994, only 10% of men and 12% of women in employment worked in temporary jobs.
Ändringar i egenföretagande
Only in Spain, where at 30% it was considerably higher than in the rest of the Union, Denmark and Finland (where it was just over 11%) was the proportion of men employed in such jobs above 10%.
En tredjedel av nettoökningen av de extra arbeten som skapades i EU under tillväxtåren 1987-1990 var tillfälliga arbeten eller, rättare sagt, visstidsanställningar; av de nytillkomna arbetena var 40% för män.
For women, for whom fixed-term jobs were more prevalent, the share of such jobs in the total was over 10% in nine Member States — in Finland it was 14%, in the Netherlands 15% and in Spain as high as 37%.
Tre fjärdedelar av dessa extraarbeten var dock koncentrerade till ett enda land, Spanien.
Most Member States have policies to encourage self-employment, both to help the unemployed find work and to stimulate the creation of small businesses so as to provide more employment opportunities and, in some cases, to strengthen the productive base of the economy, especially in new areas of activity.
Endast i ytterligare två länder — Frankrike och Portugal — förekom tillfälliga arbeten i betydande omfattning under denna period.
In all Member States, except Italy, Luxembourg, the Netherlands and Austria, the unemployed have been able, since the 1980s, to continue receiving unemployment benefits while starting up their own businesses.
Under de fyra följande åren var det bara i Nederländerna som de till fälliga arbetena ökade i nämnvärd grad, även om en viss ökning skedde i Spanien, Italien och Irland.
In many countries (Belgium, Germany, France, Ireland, Portugal and the UK), this kind of scheme was expanded during the recent recession as unemployment increased.
Generellt minskade dock andelen visstidsanställningar under den aktuella perioden.
In practice, however, despite in creased incentives, the importance of selfemployment has not changed greatly in most parts of the Union over the past 10 years.
Under lågkonjunkturen mellan 1990 och 1994 ökade det relativa antalet egenföretagare utanför jordbruket i alla medlemsstater utom fem, även om ökningen återigen i de flesta fall var jämförelsevis liten.
In 1994,15% of those in employment in the Union were self-employed. In 1987, the figure was 16%.
I Belgien, Danmark, Frankrike och Storbritannien, där det skedde en minskning, vändes ökningen under tillväxtperioden så att ande len egenföretagare totalt sett an tingen förblev densamma eller sjönk jämfört med vad den varit sju år tidigare.
The Community Labour Force Survey throws some light on these issues. In 1994, two-thirds of all women working parttime were doing so because they did not want a fulltime job, though only one-third of men.
De flesta medlemsstater har program som skall stimulera egenföretagande, dels för att hjälpa de arbetslösa att hitta arbete, dels för att stimulera etablering av småföretag varigenom antalet arbetstillfällen kan ökas samt, i vissa fall, för att stärka ekonomins produktiva bas, särskilt på nya verksamhetsområden.
In the two countries where such jobs were most prevalent, how ever, the Netherlands and the UK, 80% of women in parttime professed to not wanting a fulltime job.
I alla medlemsstater utom Italien, Luxemburg, Nederländerna och Österrike har de ar betslösa sedan 1980talet kunnat fortsätta att ta emot arbetslöshetsunderstöd samtidigt som de startar eget.
At the same time, only one in seven women had taken up such a job because they had been unable to obtain a fulltime one.
I många länder (Belgien, Tyskland, Frankrike, Irland, Portugal och Storbritannien) byggdes den typen av åtgärdsprogram ut under den senaste lågkonjunkturen då ar betslösheten steg.
These figures, however, need to be interpreted with some caution.
Är 1994 arbetade endast 10% av de yrkesverksamma männen och 12% av kvinnorna i tillfälliga anställningar.
To a large extent, the variation in the importance of fixed-term contracts which exists across the Union reflects differences in labour market regulations and customary practices.
Endast i Spanien, där an delen visstidsanställningar med sina 30% var avsevärt större än i övriga EU, Danmark och Finland (där de låg strax över 11%) var andelen män med sådana visstidstjänster drygt 10%.
In no sense are they an indicator of the instability or precariousness of employment.
För kvinnor nas del, med den större betydelse som visstidsanställningarna hade, låg denna typ av arbete på drygt 10% i nio medlemsstater — i Finland på 14%, i Nederländerna 15% och i Spanien så högt som 37%.
A third of the additional jobs which were created in the Union over the
Även om regeringar na kanske hela tiden har försökt stimulera tillkomsten av småföretag, särskilt under perioder med
In the subsequent four years, it remained
Trots ökade stimulansåtgärder har den självständiga yrkesverk
Summary and conclusions : trends and strategies period also rose by more than labour productivity.
Detta var fö. också fallet i USA, där de genomsnittliga arbetskraftskostnaderna under denna period också steg mer än produktiviteten.
If, however, these figures are adjusted to exclude agriculture, where over half of those employed are selfemployed and which experienced a substantial decline in employment throughout the period, a slightly different picture emerges.
Löneökningar och produktivitet av de verksamheter där det förekom en nettoökning av arbetstillfällen under lågkonjunkturen omfattade tillhandahållande av kollektiva va ror och tjänster och befinner sig där för i betydande utsträckning inom den offentliga sektorn eller finansieras av staten.
In the growth years, selfemployment out side agriculture increased slightly in importance.
Samtidigt ökar in tresset för att anlita den privata sektorn mer än tidigare genom att det bildas samriskföretag med både privata och offentliga intressenter eller genom att vissa tjänster läggs ut på entreprenad (privatisering).
In most Member States, the relative numbers of selfemployed either remained constant or rose a little; only in Spain was there any reduction and in Portugal and the UK there was a marked expansion, with a quarter of all the additional people becoming em ployed being self-employed.
Dessutom fanns de nya arbetena till stor del i de små och medelstora företagen, vilka svarar för ungefär 70% av sysselsättningen i den privata sektorn och vilka har svarat för ungefär 80% av den privata sek torns ökning av sysselsättningen sedan mitten av 1980-talet.
As noted above, an increase in the employmentintensity of growth needs to be accompanied by a re straint on real wage increases in order to keep down costs of production and avoid higher labour costs squeezing profits.
Såsom framhållits ovan måste en ökning av tillväxtens arbetskraft sintensitet åtföljas av återhållsamhet i fråga om reallöneökningar för att hålla nere produktionskostnaderna och undvika att de högre ar betskraftskostnaderna krymper vinsterna.
In other words, average real wages per person em ployed — or, more precisely, average real labour costs — need to increase by less than output (or value-added) per person employed to leave room for employers to be able to expand the size of their work forces without suffering lower profits and, therefore, having less finance for investment.
Med andra ord är det nödvändigt att den genomsnittliga reallönen per anställd — eller, rättare sagt, de genomsnittliga reala arbetskraftskostnaderna — ökar mindre än produktionen (eller för ädlingsvärdet) per anställd, om ar betsgivarna skall få utrymme för personalökningar utan att drabbas av lägre vinster och därigenom lägre likviditet för investeringar.
In the recession period from 1990 to 1994, both labour productivity and labour costs rose at much the same rate as before, leaving similar scope for expanding the numbers in employment.
Under lågkonjunkturen 19901994 steg både produktivitet och lönekostnader i ungefär samma takt som tidigare, vilket lämnade ett li kartat utrymme för sysselsättningsexpansion.
Again this was accompanied by a rise in profits rather than increased numbers of jobs.
Återigen blev resultatet snarare högre vinster än nyanställningar.
In this period, however, six Member States experienced higher growth in real labour costs than labour productivity — Luxembourg once more, Belgium, Denmark, the Netherlands, Austria and Portugal (though in the latter case, data problems make it hard to be sure).
Men under denna period upplevde sex medlemsstater en större ökning av de reala arbets kraftskostnaderna än av produktiviteten: Luxemburg än en gång, Belgien, Danmark, Nederländerna, Österrike och Portugal (även om da taproblem i det sistnämnda fallet gör slutsatsen osäkrare).
Real labour costs also grew faster than labour productivity in the US and Japan over this period despite the more employmentintensive pattern of growth that both achieved as compared with Europe.
De reala arbetskraftskostnaderna steg också snabbare än produktiviteten i USA och Japan under denna period, trots det i allmänhet mer arbets kraftsintensiva tillväxtmönster som under denna tid uppnåddes i båda länderna jämfört med Europa.
Job growth in new areas of activity
Sysselsättningstillväxt inom nya områden
Growth, therefore, needs to be underpinned by employmentcreating investment, which will both provide jobs directly and raise productive capacity so that growth is not brought prematurely to an end by inflationary pressure and the jobs created can be sustained in the longer-term.
Icke desto mindre är det de offentliga myndigheterna — vare sig de är statliga eller kommunala — som behåller sin avgörande roll för de framtida möjligheterna till sysselsättningstillväxt.
During the recession between 1990 and 1994, the relative numbers of selfemployed outside agriculture expanded in all but five Member States, though again the rise was in most cases comparatively small.
Inom miljövårdssektorerna till exempel, som analyseras för sig i rapporten (del 3, kapitel 2) har antalet anställda under den senaste tioårsperioden ökat ungefär dubbelt så snabbt som på EUs totala sysselsättning och före faller ha förutsättningar att fortsätta att öka i likartad takt.
In Belgium, Denmark, France and the UK, where there was a fall, this reversed the growth which had taken place in the growth period leaving the share of selfemployment in the total either the same as or lower than 7 years earlier. lier.
Mycket beror dock på framtida lagstiftning eller införandet av skatter och
In the Union as a whole over the period of high employment growth, labour productivity grew by just under 2% a year as already noted. This was significantly higher than the rise in real labour costs (under
Tillväxten måste därför stödjas av sysselsättningsskapande investeringar vilket leder till att såväl di rekta arbetstillfällen skapas som att produktionskapaciteten ökar, så att tillväxten inte stoppas i förtid av inflationstrycket och att de arbeten som skapas blir långsiktiga.
Growth in labour productivity and real labour costs, 1985-94
Ökning i arbetskraftsproduktivitet och reala arbetskraftskostnader 1985-94
172% a year), giving scope for a significant expansion in investment
Ärlig förändring (%)
Annual change(%) and in the numbers employed (Graph 5).
Denna ökning låg klart över ökningen av de reala arbetskraftskostnaderna (under 1,5% per år), vilket lämnade utrymme för en betydande expansion i investeringar och antalet anställda (diagram 5).
While the share of selfemployment in total employment in industry and services rose in the other Member States, only in four countries — Ireland, Portugal, Finland and Sweden, was the share more than one percentage point higher in 1994 than in 1987.
Trots lågkonjunkturen har under senare år en betydande sysselsättningsökning skett inom ett antal tjänstesektorer. Många av tjänster na fyller nya behov som har upp stått både genom den stigande köpkraften per capita — exempelvis inom affärer, data, telekommunikationer liksom inom fritids- och re kreationssektorn — och det växande samhälls- och miljömedvetandet, bl.a. äldre- och handikapp vård, förbättrad renhållning och återvinning.
Though governments may have attempted to boost the rate of small business creation over time, especially during period of high and rising unemployment and, indeed achieved some success, this seems to have been largely offset by an increased rate of small business failure during such periods, which it is more difficult for policy to tackle.
Sysselsättningen har emellertid ökat inom instrument teknik, delvis påskyndad av åtgärder på miljöskyddsområdet, men mera allmänt återspeglande den höga internationella konkurrens kraft de ledande europeiska tillverkarna på detta område har. Många
In 12 of the 15 Member States, la bour productivity growth also exceeded the rise in average labour costs.
I 12 av de 15 medlemsstaterna överträffade produktivitetsökningen även ökningen av de genomsnittliga arbetskraftskostnaderna.
The three exceptions were Luxembourg, Sweden and the UK, where in some degree the growth of average labour costs imposed a squeeze on profits.
De tre undantagen var Luxemburg, Sverige och Storbri
Although there are no reliable figures for em ployment in environmental activities, estimates from the Community LFS suggest that almost 172 million people, just over 1% of the total in work, were employed in sectors associated with environmental protection in the Union in 1994.
Även om det inte finns några tillförlitliga siffror om sysselsättningen i miljöskyddsverksamheter, tyder beräkningar i Europeiska gemenskapens arbets kraftsundersökning på att ca 1,6 miljoner människor i EU — dvs. drygt 1% av totala antalet förvärvsarbetande — år 1994 var sysselsatta i sek torer med anknytning till miljövård.
Almost 500 thousand of these were in sewage and waste disposal, 250 thousand in the water industry and just over 90 thousand in recycling.
Inemot 500 000 av dem arbetade med avloppsvatten- och avfallshantering, 250 000 i vattenindustrin och drygt 90 000 med återvinning.
The rest were in instrument engineering, only a small part of the output of which takes the form of measuring, control and filtering devices.
Återstoden arbetade med instrumentteknik, där bara en liten del av produktionen utgörs av mät-, styr- och filtreringsapparatur.
Between 1985 and 1992, employment rose by over 3% a year in the Union, well over twice the rate in other sectors.
Mellan 1985 och 1992 låg EUs genomsnittliga sysselsättningsökning i dessa sektorer på tre procent per år, vilket var en dubbelt så stor ökning som i övriga sektorer.
The relative numbers em ployed were comparatively high in the UK, France and Germany in 1994 and much lower than the Union average in Greece and Portugal, though these countries apart there is no apparent tendency for employment in these sectors to vary with the level of economic development.
De relativa antalen sysselsatta år 1994 var jämförelsevis höga i Storbritannien, Tyskland och Frankrike och mycket lägre än EU-genom-snittet i Grekland och Portugal, även om sysselsättningen i dessa sektorer — med undantag för de sistnämnda länderna — inte visar någon uppenbar tendens att variera med hänsyn till ekonomisk utvecklingsnivå.
While sectors which are major sources of pollution are vulnerable to job losses as protection measures are strengthened, there is little evidence that their international competitiveness is likely to be damaged as a result.
Sysselsättningen kan också stimuleras av lokala initiativ. Detta är ett sätt dels att tillfredsställa lokala behov, som uppkommer när levnadsstandarden förbättras eller beteendemönstren förändras och som hittills antingen den privata sek torn eller offentliga myndigheter har tillgodosett på ett bristfälligt sätt, dels att skapa nya arbeten.
Indeed, their position in world markets and prospects for longterm growth could be improved by early adaptation of processes of production and products to tougher environmental standards.
Som påpekats tidigare har person lig och kollektiv service varit ett område där sysselsättningen ökade betydligt till och med under lågkonjunkturen och som erbjuder en po tential för en ännu större ökning framöver.
Growth of employment, however, has occurred in instrument engineering, partly boosted by environmental protection measures, but more generally reflecting the high level of international competitiveness of the leading European manufacturers in this industry.
Trots att de sektorer som svarar fór de största skadorna på miljön löper den största risken att för lora arbetstillfällen i takt med att miljölagstiftningen skärps, finns det få belägg för att deras internationella konkurrenskraft kan befaras lida skada till följd därav.
Many of the activities where net job creation occurred during the recession involve the provision of collective goods or services and are, therefore, to a significant extent either located in the public sector or funded by government.
I själva verket skulle deras ställning på världsmarknaden och utsikter till lång siktig tillväxt kunna förbättras genom att de tidigt tvingas anpassa tillverkningsmetoder och produkter till hårdare miljökrav.
There is also little evidence that employment levels or the rate of job creation will tend to suffer if more extensive environmental protection measures are implemented in the Union.
Det finns också mycket litet som skulle motivera antagandet att sysselsättningsnivåerna eller behovet av nyanställningar skulle hämmas, om mer om fattande miljöskyddsåtgärder genomförs inom Europeiska unionen.
Though there will inevitably be a shift of em ployment between sectors, which might in the short-term cause a temporary rise in unemployment, so long as aggregate demand and real income levels are maintained, the job losses in some sectors will tend to be compensated by job gains in others.
Även om det oundvikligen sker en omfördelning av arbetskraften mellan sektorer na, som kortsiktigt skulle kunna vålla ökad arbets löshet, kommer förlusterna av arbetstillfällen inom vissa sektorer troligen att uppvägas av ökat arbets kraftsbehov inom andra sektorer, så länge som aggregerade efterfråge- och köpkraftsnivåer upprätthålls.