natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Europa server is offering an ever-increasing supply of information about every aspect of European integration designed to fill the requirement for transparency, openness and accessibility.
Tack vare att den ligger på Servern Europa kan den nås av en bred allmänhet. Sedan Europa-servern öppnades i februari 1995 har över en och en halv miljon inkopplingar registrerats.
Until now getting detailed information about the EU has required long and laborious research.
Man måste erkänna att det hittills har krävts omfattande efterforskningar att finna uttömmande information om EU.
Europa offers attractive, user-friendly and up-to-date information about the various policies and programmes of the EU.
Med datorns hjälp hittar man här ett brett spektrum av upplysningar om EU:s politik på olika områden, klart och tydligt sorterade.
• general information on the Intergovernmental Conference (e.g. information on specific topics, results of the EU's monthly opinion polls, glossary, etc.); • new documents; • survey of key documents; • texts of speeches by EU representatives;· • texts of speeches by representatives of
• Allmänna upplysningar om 1996 års regeringskonferens (t.ex. informationssidor på olika teman, resultaten från EU:s månatliga opinionsundersökningar, ordlistor m.m.). • Nya dokument. • Sammanfattningar av viktiga dokument. • Tal hållna av EU:s företrädare. • Tal hållna av företrädare för medlemsländerna. • Litteratur utgiven.av EU:s institutioner. • Litteratur utgiven av medlemsländerna. • Litteratur utgiven av andra institutioner. • Seminarier, konferenser och andra evenemang kring 1996 års regeringskonferens.
,, < ' t'"'t"' A conscious effort has been made in designing the database to make it user-friendly.
Databasen är uppbyggd för att vara an vändar vänlig.
The first page lists the different headings available.
Första sidan ger en överblick över de olika rubriker som är tillgängliga.
Information is presented clearly: summaries are provided of longer documents and versions are available in the different EU languages.
Informationen är ofta komplicerad men är enkelt presenterad.
The database is regularly updated.
Långa dokument åtföljs ofta av en sammanfattning och återfinns i olika språkversioner. Databasen uppdateras regelbundet.
It contains the dates of selected seminars, conferences and other events on the theme of the IGC.
Den kompletteras av ett kalendarium, som förstås inte är fullständigt.
In the case of events that have already taken place, the database gives a short account of the subject matter and the name and address of a person to contact for more detailed information.
Här finns datum och upplysningar om seminarier, konferenser och andra evenemang som har samband med ämnet "1996 års regeringskonferens".
> Technical requirements for access In order to access this new database users must have a computer with a modem and an internet connection.
> Hur kommer man in? För att kunna använda denna nya databas måste man ha en dator med modem och tillgäng till Internet. Adressen (URL) till basen är: http://europa.eu.int/en/agenda/ ige home/index.html
> Further information Wider and more detailed searches may be carried out using 'Publications, online services, statistics', one of the directories of the Europa home page (http://europa.eu.int/en/publstat.html).
> Ytterligare upplysningar if%^ "Publications, online services, statistics" heter en annan katalog på Europas hemsida (http://europa.eu.int/en/publstat.htmI), och här har man möjlighet att fortsätta och fördjupa sökandet.
The addresses of the main public information providers of the European Commission appear in the 'Nearest contact points' directory.
I en annan katalog, "Nearest contact points", hittar man adresser till Europeiska kommissionens viktigaste offentliga informationscentra.
— European Commission, Directorate-General X, Task Force on Priority Information Projects, Office 6/47, Rue de la Loi 57, B-1040 Brussels Fax: (32-2) 296 96 80.
► Europeiska gemenskapernas kommission Generaldirektorat X Arbetsgruppen för prioriterade åtgärder Rue de la Loi 57, kontor 6/47 B-1040 BRYSSEL Fax: (32-2) 296 96 80.
EUROPEAN VIEWS on the common foreign and security policy (CFSP)
DE EUROPEISKA MEDBORGARNAS åsikter om den gemensamma utrikesoch säkerhetspolitiken (GUSP)
The CFSP and diplomacy
GUSP ur utrikespolitisk synvinkel
-» Europeans endorse a common foreign policy
Felmarginalen i undersökningen är ± 1,5.
65.8% of Europeans believe the European Union should have a common policy on relations with non-EU countries, compared with 19.5% against and 15% don't knows.
65,8 % av medborgarna i Europa anser att Europeiska unionen bör ha en gemensam utrikespolitik, 19,5 % är emot detta och 15 % har ingen åsikt i frågan.
This is a general trend virtually throughout the European Union except in three countries where the 'yeses' score 50% or under — the United Kingdom with 51.2%, Finland with 48.1% and Sweden with only 44.1% in favour.
Tendensen går igen i i stort sett alla länder i unionen med undantag av tre länder där betänkligheterna är större och andelen positivt inställda går ner mot och till och med under 50 % (Förenade kungariket 51,2 96, Finland 48,1 %, Sverige 44,1 %).
A total of 65 000 people in the 15 ;r States, living both in towns and cities and in H e countryside, were questioned.
Opinionsundersökningen på fältet utfördes av INRA (EUROPE) för Europeiska kommissionens räkning.
The margin of error in the survey was approximately 1.5.
En stor för en gi säkerhe allmänt
Denmark lies between this first group and a second group of countries which approve of common European diplomacy.
Danmark placerar sig mellan dessa länder och de länder som har den mest positiva inställningen till den gemensamma utrikespolitiken.
There are far more Danes than Finns, Swedes or UK nationals in favour (57.5%), but there are also 35.6% who are opposed.
Danskarna är betydligt mera positiva än britter, finländare och svenskar till den gemensamma utrikespolitiken (57,5 % för), men samtidigt är 35,6 % av danskarna emot den.
Fewer Danes are 'don't knows' (6.9%).
Bara 6,9 % är utan åsikt i denna fråga.
The vas najority of Europeans are in favour of a comm^Huropean foreign and security policy, Europea generally endorse a common military and def( ce policy, but even more strikingly, 78.9% st that the European Union should play a decisi peace-keeping role.
joritet av Europas medborgare uttalar sig ensam europeisk utrikespolitik och yttre olitik. Medborgarna är således i positivt inställda till en gemensam militär-h försvarspolitik och hela 78,9 % anser att FuropeiBa unionen bör ingripa med fast hand i konflikt^ för att upprätthålla freden.
In the other 11 Member States those in favour range from 56.8% in Portugal to 62.3% in Ireland, 62.4% in Austria, 65.1% in Spain, 67.2% in Belgium, 67.8% in Luxembourg, 69.4% in France, 70.8% in Germany, 73.3% in Italy, 73.8% in Greece and 76.1% in the Netherlands.
I de övriga elva medlemsstaterna varierar andelen för den gemensamma utrikespolitiken ganska mycket: Portugal (56,8 %), Irland (62,3%), Österrike (62,4 %), Spanien (65,1 %), Belgien (67,2 %), Luxemburg (67,8 %), Frankrike (69,4 %), Tyskland (70,8 %), Italien (73,3 %), Grekland (73,8 %) och^ Nederländerna (76,1 %).
Howevél Europeans do make a distinction between political ommitment and its practical expression, where 1 y have greater confidence in their own govern! nts: some 47% do not think it necessary (or the European Union to have a single army and ι believe that defence should remain in the ealm.
Däremcekiljer Europas medborgare på det politi sk^jngagemanget och det praktiska genonifHandet, som de hellre anförtror sina egna respektive regeringar: nästan 47 % anser inte att det är nöd\Hdigt att unionen har en gemensam armé och nä;Bi 49 % att försvaret bör förbli en nationell angelägenhet.
> To make further progress in building Europe, is a common European foreign policy necessary? %
> Är en gemensam europeisk utrikespolitik en förutsättning för den europeiska integrationen? % mn
' A common European foreign policy Is crucial to the process of European Integration
* En gemensam europeisk utrikespolitik är nödvändig för att det europeiska samarbetet skall kunna utvecklas
Some 56.5% of Europeans (28.2% against and 15.3% don't knows) link common diplomacy and progress in the construction of the European Union. The Fifteen are not, however, unanimous on this point.
De tre nordiska ländernas åsikter avviker klart från de övriga EU­medlemmarnas: i Sverige är 54,4 % av medborgarna mot GUSP, i Danmark 58,5 % och i Finland 69,3 %.
For most Europeans (78.9% compared with 14.5% against) one of the priority objectives of a common military and defence policy should be a firmer peace-keeping commitment than has been demonstrated so far. All 15 Member States show a real determination here with only 6.6% of the sample failing to respond.
- > Kraftfulla insatser för att bevara freden har hög prioritet I genomsnitt 56,5 % av medborgarna i Europa anser att den fortsatta utvecklingen av unionen och den gemensamma utrikespolitiken hör ihop (28,2 % anser inte det, 15,3 % har ingen åsikt), men de femton länderna är inte eniga på denna punkt.
The Swedes are the most sceptical: only 29% are in favour as against 57.1% against.
Den skeptiska svenska opinionen gör att Sverige hamnar i ena änden av skalan över de femton länderna: bara 29 % av svenskarna är för en gemensam utrikespolitik (57,1 % är emot en sådan).
They are followed by Denmark, Spain, Finland, France, Portugal and the United Kingdom, which are below the European average.
Därefter följer Danmark, Spanien, Finland, Frankrike, Portugal och Förenade kungariket som alla ligger under det europeiska genomsnittet.
There are slight nuances rather than any real fundamental differences in this general view.
För en mycket stor majoritet av medborgarna (78,9 %) är ett av de viktigaste målen för den gemensamma europeiska militär­ och försvarspolitiken att bevara freden vid eventuella konflikter genom mera kraftfulla ingripanden än vad som hittills varit fallet (14,5 % är av annan åsikt).
In the three countries which are less warm to such an idea there are still over 70% who do consider this a priority: 71.8% in Belgium, 72.1% in the Netherlands and 72.7% in the United Kingdom.
Alla medlemsstaterna är övertygade om detta eftersom bara 6,6 % av de tillfrågade inte har någon åsikt i frågan.
Luxembourg and Austria are around the average.
Luxemburg och Österrike ligger precis på genomsnittet.
Six countries consider a common European foreign policy central to European construction: Belgium, Germany, Greece, Ireland, Italy and the Netherlands.
Sex länder anser att en gemensam europeisk utrikespolitik är nödvändig för uppbyggnaden av Europa: Tyskland, Belgien, Grekland, Irland, Italien och Nederländerna.
The following countries are around the European average: Denmark (75.4%) Austria (75.7%), Finland (76%), Germany (76.4%), Ireland (77.4%), Portugal (78.1%), Sweden (80%), Italy (80.8%) and Luxembourg (82%).
I de tre länder där man är minst positiv till att prioritera ett kraftfullt fredsbevarande är således över 70 % av medborgarna för: 71,8 % i Belgien, 72,1 % i Nederländerna och 72,7 % i Förenade kungariket.
> The CFSP and common defence -» Europeans are in favour of a common military and defence policy
> GUSP ur försvarspolitisk synvinkel ♦ Medborgarna är för en gemensam militäroch försvarspolitik
Spain, France and Greece are much more clearly in favour of military peace-keeping operations with 84.5% of Spaniards, 85.6% of French and 89.3% of Greeks voting for.
Kring det europeiska genomsnittet ligger Danmark (75,4 % för att prioritera ett kraftfullt freds­bevarande), Österrike (75,7 %), Finland (76 %), Tyskland (76,4 %), Irland (77,4 %), Portugal (78,1 %), Sverige (80 %), Italien (80,8 %) och Luxemburg (82 %).
A majority (59.6%) of persons questioned (compared with 26.4% against) are in favour of a common military and defence policy for the Fifteen.
Huvuddelen av de tillfrågade (59,6 %) säger sig vara för att EU har en gemensam militär­ och försvarspolitik (26,4 % säger sig vara emot).
The Spanish (58.2%) Belgians (59.4%) Luxembourgers (59.9%), Austrians (60%) and the French (60.3%) subscribe to this general view.
Nära genomsnittet ligger Spanien (58,2 % för en gemensam försvarspolitik), Belgien (59,4 % för), Luxemburg (59,9 % för), Österrike (60 % för) och Frankrike (60,3 % för).
Four countries strongly endorse a common policy: Italy (63.6%), the Netherlands (68%), Greece (70.1%) and Germany (70.5%).
I fyra länder är man mera positiv till en gemensam försvarspolitik: Italien (63,6 % för), Nederländerna (68 % för), Grekland (70,1 % för) och Tyskland (70,5 % för).
Three countries are in favour but not by a clear majority: Portugal (49.3%), United Kingdom (47.6%) and Ireland (45.1%).
I tre länder överväger andelen positivt inställda men utan att nå upp till 50 %: Portugal (49,3 % för), Förenade kungariket (47,6 % för) och Irland (45,1 % för).
Luxembourg (EU role 55.2% compared with 33.7%), Italy (EU role 56.9% compared with 36%) and the Netherlands (EU role 63.8% compared with 31.1%).
• Upprättandet av en gemensam europeisk armé respektive 33,7 %), Italien (56,9 % respektive 36 %) och Nederländerna (63,8 % respektive 31,1 %).
47% of Europeans (compared with 38.5% in favour) do not consider a single European army is central to the process of European construction.
47 % av européerna anser inte att en för alla medlemsstater gemensam armé är nödvändig för den fortsatta uppbyggnaden av Europa (38,5 % är av motsatt åsikt).
The Fifteen are clearly split on this issue.
I denna fråga är medborgarna i EU klart splittrade.
There is a second group of countries which clearly prefer their government to assume this role: Austria (57%), Greece (57.6%), Portugal (58.6%), Ireland (64.3%), United Kingdom (66%) and Denmark (74.4%).
En andra grupp av länder är mera övertygade om den egna regeringens roll i frågan: Österrike (57 % för), Grekland (57,6 %), Portugal (58,6 %), Irland (64,3 %), Förenade kungariket (66 %) och Danmark (74,4 %).
The Swedes (12.4% for and 83.5% against) and Finland (4.7% for compared with 92.6% against) are most strongly opposed to the European Union having responsibility for defence matters.
Sverige (12,4 % för EU:s roll, 83,5 % emot) och Finland (4,7 % för EU:s roll, 92,6 % emot) är de största motståndarna till att ansvaret läggs över på Europeiska unionen.
The three Scandinavian countries and the United Kingdom express the greatest opposition.
Det starkaste motståndet mot en gemensam armé finns i de tre skandinaviska länderna och Förenade kungariket.
Opinions in Germany, Austria, Ireland and Portugal are less opposed to the idea of a European army but the Irish are much more reluctant to express a view than Europeans in general: 22.9% don't knows (compared with a European average of 14.4%).
Motståndet är något svagare i Tyskland, Österrike, Irland och Portugal.
France and Luxembourg take opposite views: the French are more in favour of a federal role for a single European army whereas Luxembourgers are not.
Irland skiljer sig från de andra länderna genom att andelen osäkra ligger över genomsnittet: 22,9 % har ingen åsikt i frågan (jämfört med det europeiska genomsnittet 14,4 %).
There is a small majority in favour in Belgium, Spain, Greece, Italy and the Netherlands.
► Medborgarnas förbehåll beträffande GUSP
-» What active military role should the EU play?
I Belgien, Grekland, Italien och Nederländerna finns en svag majoritet för en gemensam armé.
Each Member State can bring its own dynamics to formulation of the CFSP as in all areas of European integration.
Varje medlemsstat kan, precis som på alla områden vad gäller den europeiska integrationen, sätta sin egen prägel på utvecklingen av GUSP.
But there is a fear that this power may not be exercised in a balanced manner and that the 'small' Member States have less influence on the development of the European Union's common and defence policies.
Det finns dock anledning att befara att länderna inte utnyttjar denna möjlighet i lika utsträckning och att de "små" medlemsstaterna har mindre inflytande över utformningen av Europeiska unionens gemensamma utrikes- och försvarspolitik.
Although a common security policy is gradually evolving with practical military operations being undertaken both at general level and in specific situations (e.g., the crisis in the former Yugoslavia), the EU's role still seems to be unacceptable or viewed with some scepticism.
- > Vilken militär roll skall EU spela? Trots att Europeiska unionen genom konkreta militära insatser håller på att utveckla en gemensam säkerhetspolitik både i allmänhet och för speciella situationer (som till exempel krisen i före detta Jugoslavien) tycks denna militära roll fortfarande inte vara accepterad.
Virtually one European out of two believes this may happen but are not worried about it: there are more Europeans who are relaxed about the situation (45%) than are not (41%).
Nästan varannan europé ser detta som en trolig utveckling men är inte orolig inför den: medborgarna ser snarare lugnt på saken (45 %) än är oroade över den (41 %).
Nevertheless, the European average does not really reflect the profile of individual Member States.
Det europeiska genomsnittet avspeglar dock bara delvis resultatet i de olika medlemsstaterna.
This average level of concern is higher in 13 of the 15 Member States.
I genomsnitt är oron större i tretton av femton medlemsstater.
An average of 48.6% of Europeans believe their governments should be responsible for defence matters with only 44.5% attributing an active role to the European Union.
I genomsnitt vill 48,6 % av medborgarna att deras respektive regeringar skall ha ansvaret för försvarsåtgärder, medan bara 44,5 % vill att Europeiska unionen skall ha en aktiv roll.
Only 7% of interviewees failed to respond.
Endast 7 % av de tillfrågade var utan åsikt i frågan.
France is the only country where opinion is evenly split (47%).
Bara i Frankrike är medborgarna jämt fördelade mellan de två åsikterna (47 %).
In a more detailed picture the majority, although not exceeding 50%, are concerned in six countries: Spain (43.2%), Italy (44.6%), Luxembourg (44.9%), the United Kingdom (46.1%), Belgium (47.6%), and France (48%).
I sex länder är antalet medborgare som uttrycker farhågor i majoritet utan att andelen överstiger 50 %: Spanien (43,2 %), Italien (44,6 %), Luxemburg (44,9 %), Förenade kungariket (46,1 %), Belgien (47,6 %) och Frankrike (48 %).
These countries are also very undecided: the level of mobilization is, at best, around the European average (14%), at worst higher (for example 18.8% in Spain and 17.9% in Italy).
Obeslutsamheten i dessa länder tycks dock mycket stor: andelen medborgare som inte har någon åsikt ligger i bästa fall på det europeiska genomsnittet (14 %) och i sämsta fall över (till exempel Spanien: 18,8 % och Italien: 17,9%).
There is a group of Member States which are more convinced about the political role which the European Union should play in defence although again views are evenly split. This includes Spain (EU role 45.3% compared with 42.7% against), Germany (EU role 51.7% compared with 42%), Belgium (EU role 53.8% compared with 36.6%),
Mest övertygade om EU:s försvarspolitiska roll (även om åsikterna för och emot i viss utsträckning väger jämnt) är Spanien (för en aktiv roll 45,3 %, emot 42,7 %), Tyskland (51,7 % respektive 42 %), Belgien (53,8 % respektive 36,6 %), Luxemburg (55,2 %
To make further progress in building Europe, is a single European army necessary?
Ar en gemensam europeisk armé en förutsättning för den europeiska integrationen?
(Source: Mega-Eurobarometer 1/1996)
Källa: Mega-Eurobarometer 1/1996.
50% fearing that the smaller countries will lose their influence: Ireland (51%), Finland (52.8%), Portugal (53.5%), the Netherlands (54.2%), Sweden (58.2%), Denmark (60.5%), and Greece (66.6%).
I Danmark, Finland, Grekland, Irland, Nederländerna, Portugal och Sverige är dock opinionen mera bestämd.
With the exception of the Netherlands, thèse, are countries which are geographically most remote from the European centre of decision-making.
Över 50 % av medborgarna i dessa länder befarar att de minsta medlemsstaterna kommer att förlora inflytande: Irland (51 %), Finland (52,8 96), Portugal (53,5 96), Nederländerna (54,2 96), Sverige (58,2 96), Danmark (60,5 96) och Grekland (66,6 %).
This group includes the five countries where there is greater mobilization of opinion: Denmark, Finland, Greece, the Netherlands and Sweden.
I denna grupp finner man också de fem länder som har den mest bestämda opinionen: Danmark, Finland, Grekland, Nederländerna och Sverige.
There are, finally, two countries which run entirely counter to the general trend in the rest of the European Union.
Två länder går tvärt emot övriga EU-länder.
More Germans (67.5%) and, to a lesser extent, Austrians (52.2%) expressed no concern regarding this issue.
Majoriteten ser lugnt på utvecklingen i Tyskland (med mycket stor marginal, 67,5 96) och Österrike (med mindre marginal, 52,2 96).
European Commission Directorate-General X Priority Information Projects Office 6/47 Rue de la Loi 57 B-1040 Brussels
-► Europeiska gemenskapernas kommission Generaldirektorat X Prioriterade åtgärder Rue de la Loi 57, kontor 6/47 B-1040 Bryssel
Employment, growth, competitiveness and solidarity
Sysselsättning, tillväxt, konkurrenskraft och solidaritet
The labour market is becoming more flexible as the nature of work changes.
Arbetslösheten är förmodligen den fråga som varje europeisk medborgare i dag anser ha högsta prioritet.
The number of people working at night and at weekends has increased almost everywhere.
Kanske är det till och med så att varenda medborgare i hela Europa känner någon som har förlorat sitt arbete.
Most of the new jobs created in the 1990s were part time, and temporary work accounted for all of the increase in employment of men, and just under half of the rise for women.
Eller så kanske man känner någon kompetent person som inte lyckas hitta arbete, eller en arbetstagare vars kunskaper inte längre motsvarar de lokala arbetsgivarnas behov.
Unemployment is probably tbe single most important concern of every European citizen today.
Arbetsmarknaden håller på att bli mer flexibel allt . eftersom arbetenas karaktär förändras.
Chances are that in communities across Europe, every citizen knows someone who has lost their job.
Antalet människor som arbetar på nätter och helger har ökat nästan överallt.
Or they may know a qualified person who is unable to find work, or a worker whose skills no longer match the needs of local employers.
De flesta nya arbeten som skapats på 1990­talet har varit deltidsarbeten ­extraarbeten utgjorde heta sysselsättningsökningen för männen, och knappt hälften av ökningen för kvinnorna.
> Growth, competitiveness tivenesi and employment: key facts As unemployment persists it is becoming clear that the situation we are facing is a European and global problem, and that the most effective fight against unemployment requires coordination between all Member States.
Eftersom arbetslösheten håller i sig börjar det stå klart att det problem vi står inför är ett europeiskt och globalt problem, och att den mest effektiva kampen mot arbetslöshet kräver samordning mellan medlemsstaterna.
The European Union is best suited to supporting Member States' efforts by assuming the coordination and information function.
Europeiska unionen kan bäst stödja medlemsstaternas ansträngningar genom att ta på sig funktionen som samordnare och informationsdistributör.
Its role is raising awareness and keeping the issue of unemployment high on the agenda.
EU:s roll ökar medvetenheten och gör arbetslösheten till en fortsatt högprioriterad fråga på dagordningen.
The primary responsibility for ensuring that enterprises remain competitive lies with firms themselves.
Tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning: nyckelinformation