natgillin/translations-raw huggingface dataset:
framework for encouraging invest ment in vocational training and the development of lifelong learning. Although there are no clearly defined models of the latter, the re forms have certain common features.
Den utveckling som nu äger rum är ett tecken på att alla medlemsstater är medvetna om att undervisningsoch utbildningssystemen måste för bättras och anpassas och de är alla aktivt inbegripna i en viktig forändringsprocess.
training aspects to economic and so cial development, as well as a shared responsibility between the public sector, employers, trade unions and individuals.
Även om systemen skiljer sig åt, är de problem de möter av samma karaktär, samtidigt som des sa dock varierar i betydelse.
The need for ongoing investment in education and training is recognised along with the need to encourage firms and individuals to invest in skills and to adapt them continuously to meet future economic and
Alla medlemsstater försöker slå fast en ram fór främjandet av investeringar i yrkesutbildning och utvecklingen av livslångt lärande. Även om det
Lifelong learning is, in general, seen as an overall system incorporating the range of education and
Bidrag från Europeiska socialfonden till investeringar i utbildning
A key feature emerging is a commitment to equality of opportunity for men and women and for different sections of society, particularly those who are disadvantaged.
Det livslånga lärandet ses i allmän het som ett övergripande system i vilket ingår en rad utbildnings- och fortbildningsfrågor av betydelse för den ekonomiska och sociala utvecklingen samt att ett gemensamt an svar tas av den offentliga sektorn, arbetsgivare, fackföreningar och individer.
All Member States take responsibility for training provision for the most vulnerable — specifically young people and the unemployed — and recognise the need to improve access to training more generally.
Behovet av fortlöpande in vestering i utbildning och fortbildning betraktas också tillsammans med behovet att ge stöd åt företag och personer för att de skall investera i kunskap och för att kontinuerligt an passa dem så att de skall kunna anta framtida ekonomiska och sociala ut maningar.
In addition to direct measures for job creation, the European Social Fund (ESF) devotes a large share of its resources (around 47 billion ECU in the period 1994 to 1999) to supporting Member State training efforts.
Olika metoder fór att finansiera utbildningen har också börjat studeras i medlemsstaterna, liksom behovet av en lång rad till gängliga och flexibla utbildningsprogram som bygger på en rad olika metoder, däribland ny teknik.
Objective 3 of the Structural Funds, which absorbs about 27% of ESF resources, focuses on young people, the longterm unemployed, those who have difficulty entering the labour market — such as the disabled — and women.
Inom ramen för mål 3 för strukturfonderna, som tar ca 27% av ESF:s resurser i anspråk, inriktar ESF sina insatser framför allt på ungdomar, långtidsarbetslösa, människor som riskerar att slås ut på arbetsmarknaden — t. ex. handikappade — och kvinnor.
Support is given to improvements in training systems as well as training itself.
Stöd ges för att förbättra utbildningssystemen och också till de egentliga utbildningsinsatserna.
The basic aim is to improve the employability of the people targeted.
Det grundläggande syftet med åtgärderna är att förbättra anställningsmöjligheterna för personer som har särskilt svårt att komma in på arbetsmarknaden.
As regards young people, there is special emphasis in several Member States on developing apprenticeship schemes and changing both the theory and practical content of training.
När det gäller ungdomar har flera medlemsstater lagt särskild vikt vid att bygga ut antalet lärlingsplatser eller ändra både det teoretiska och det praktiska innehållet i utbildningen.
The Employment Initiative will enable the ESF to support innovation in the field of training for the target groups.
Genom sysselsättningsinitiativet kommer ESF att kunna stödja innovationer inom utbildningen av denna viktiga målgrupp.
There is also awareness that the lack of clear measurable indicators makes it difficult to assess the impact of reforms — or the return on investment.
Att garantera lika möjligheter är ett mål för alla strukturfonderna, särskilt för ESF och dess insatser inom ramen för mål 3.
The European Commission has undertaken with the Member States a wide-ranging study of expenditure and participation in continuing vocational training which could provide a clearer picture. It is already clear, however, that the reform process will need to be sustained over a long period to be successful.
I fråga om utbildning försöker ESF främja en breddad rekrytering av kvinnor till utbildningsprogrammen, inklusive lärlingsutbildningen, och vid behov stödja utvecklingen av särskilda utbildningsprogram för kvinnor samt service för dem under utbildningen, t. ex. barntillsyn.
Ensuring equality of opportunity is a general aim of the Structural Funds and especially of the ESF under Objective 3, which seeks to promote a wider access of women to training schemes, including apprenticeships, the development of specific programmes for women where necessary, and support services such as child care.
Utmärkande för det livslånga lärandet som nu håller på att utvecklas är att lika möjligheter skall gälla för män och kvinnor och för människor från olika samhällsskikt, särskilt för de socialt utsatta. Alla medlemsstater tar ett ansvar för att de mest sårbara — särskilt ungdomar och arbetslösa — skall få möjlighet till utbildning och erkänner behovet av förbättrade utbildningsmöjligheter rent allmänt.
The new Objective 4 of the ESF is geared especially to the identification of future skill needs and to the corresponding adaptation of worker qualifications.
Det nya mål 4 som tillkommit för ESF är särskilt inriktat på ett identifiera framtida kompetenskrav och anpassa arbetstagarnas utbildningsnivå till dessa krav.
As such, it supports Member State efforts to develop lifelong learning and adaptation to changes brought about by technological progress (which is one of the Essen priorities).
Det rör sig här om ett stöd från gemenskapen till medlemsstaterna i deras ansträngningar att främja livslångt lärande och en anpassning till de förändringar som den tekniska utvecklingen för med sig, vilket är en av prioriteringarna från toppmötet i Essen.
Its aim is to encourage greater investment by businesses in human resources in order to both preserve jobs and increase competitiveness.
Det syftar till att stimulera företagen att investera mera i de mänskliga resurser de förfogar över, både för att kunna bevara arbetstillfällena och öka konkurrensförmågan.
Priority is given to support of SMEs to anticipate their skill needs and train their employees accord ingly.
De små och medelstora företagen prioriteras och får hjälp med att försöka förutse sitt behov av kompetens och utbilda sina anställda.
Particularly innovative ideas to adapt the training systems to this preventive approach will be supported through the ADAPT programme.
Särskilt nyskapande förslag till hur utbildningssystemen kan anpassas till detta preventiva angreppssätt kommer att stödjas av ESF via ADAPT-programmet.
The ESF also makes a major contribution to national training measures in the context of regional programmes (Objectives 2 and 5b and regional Initiatives) and gives special support to the less developed Objective 1 regions to strengthen and improve education and training systems and to encourage closer links with business.
ESF lämnar också ett betydande bidrag till nationella utbildningsåtgärder i samband med de regionala programmen inom ramen för strukturfonderna (mål 2 och 5b samt regionala initiativ). Förutom ovan nämnda åtgärder omfattas de mindre utvecklade regionerna i unionen (mål 1-områden) av särskilt stöd från ESF i syfte att stärka och förbättra utbildningssystemen och stimulera till närmare kontakter mellan utbildningsorganen och företagen.
Section 2 Increasing the employmentintensity of growth
Kapitel 2 Ökat sysselsättningsinnehåll i tillväxten
Increasing the employmentintensity of growth intensity
Ökat sysselsättningsinnehåll i tillväxten sysselsättningsinnehåll,
Essen Conclusions: "Increasing the employment of growth, in particular by:
Från slutsatserna i Essen: "Öka tillväxtens särskilt genom:
• a more flexible organisation of work, in a way which fulfils both the wishes of employees and the requirements of competition;
- en mer flexibel organisation av arbetet utformad på ett sätt som tillfredsställer både de anställdas önskemål och konkurrenskraven;
• a wage policy which encourages job-creating investments and in the present situation requires moderate wage agreements below increases in productivity;
- en lönepolitik som främjar sysselsättningsskapande investeringar och i nuvarande situation leder till måttliga löneuppgörelser som ligger lägre än produktivitetsökningen;
• finally, the promotion of initiatives, particularly at regional and local level, that create jobs which take account of new requirements, e.g. in the environmental and socialservice spheres."
- främjande, slutligen, av initiativ, särskilt på regional och lokal nivå, som skapar arbetstillfällen med beaktande av nya behov, t.ex. inom miljövård och social service".
• by working short-time during periods of depressed demand
- avbrott i karriären och andra särskilda former av ledighet.
increased work sharing is seen as one way of raising employment and combating unemployment.
På lång sikt har den genomsnittliga årsarbetstiden per anställd minskat inom unionen.
The main ways of exerting an influence directly have been by limiting the normal hours of work and overtime working.
Mellan 1983 och 1994 har den normala veckoarbetstiden minskat i genomsnitt med 4% eller med en och en halv timme (diagram 101).
Since 1984, a series of agreements for reducing weekly hours have been concluded in Germany, the most prominent re cent example being the Volkswagen four-day week experiment.
Omfattningen varierar dock avsevärt mellan medlemsstaterna, vilket tyder på att det finns outnyttjade möjligheter för arbets tidsförkortning i många medlemsstater. stater.
A general trend in the regulation of working time is towards greater flexibility.
I en del länder har regeringarna försökt skapa positiva incitament för att ta in överenskommelser i kollektivavtal som ökar sysselsättningen genom arbetstidsförkortning och arbetsdelning.
Several Member States have encouraged a shortening of working time and a number of measures have been taken to promote the development of flexible arrangements.
Initiativ av detta slag har tagits i Frankrike och Belgien, som också hade en försöksverksamhet med liknande åtgärder i början av 1980-talet.
Working time can be reduced in several ways:
Minskning av normalarbetstiden
Over the long-term, the average an nual hours worked per employed person have declined across the Union.
Flera medlemsstater har främjat en förkortning av ar betstiden, och ett antal åtgärder har också vidtagits för att främja utvecklingen av flexibla lösningar.
Between 1983 and 1994, normal weekly working hours de clined on average by around 4%, or by an hour and a half (Graph 101).
I flertalet länder är arbetstidsförkortning en fråga som tas upp i förhandlingarna mellan arbetsmarknadens parter.
However, the extent of the reduction varies considerably between Member States, which suggests that there is untapped potential for working time reductions in many.
Regeringarna kan emellertid påverka och stödja arbetstidsförändringar genom att undanröja olika hinder. Arbetstiden kan förkortas på olika sätt:
• by reducing standard fulltime hours
- för förkortad normalarbetstid heltidsanställda,
• by work sharing or job splitting
- arbetsdelning, eller
Reductions in standard fulltime hours
- genom att ersätta heltidsarbeten med halvtidsarbeten,
• by replacing fulltime by parttime jobs
- genom att begränsa övertiden,
In some countries, governments have sought to introduce positive incentives into collective agree ments to increase employment through working time reductions and promote work-sharing.
I flera medlemsstater ses en för kortning av arbetstiden och ökad arbetsdelning som ett sätt att öka sysselsättningen och bekämpa ar betslösheten. Det huvudsakliga sättet att direkt påverka har varit att begränsa normalarbetstiden och övertidsarbetet.
Such initiatives have been taken in France and Belgium, which also experimented with similar measures in the early 1980s.
De flesta överens kommelser om arbetstidsförkortning har dock förhandlats fram på det lokala planet.
In France, the Loi quinquennale includes a number of measures relating to the
Sedan 1984 har en rad överenskommelser om att förkorta veckoarbetstiden slutits i Tyskland, av vilka det mest iögo
Section 2 Increasing the employment­intensity of growth
Kapitel 2 Ökat sysselsättningsinnehåll i tillväxten ta arbetstiden och att pröva frågan hur svensk lagstiftning kan anpas­sas så att den omfattar regler om flexibla arbetstider.
The substitution of part­time for full­time work
Från heltidsarbete till deltidsarbete
Several Member States have taken measures to promote part­time work, with the aim of increasing the numbers employed.
Flera medlemsstater har vidtagit åtgärder för att främja deltidsarbe­te i syfte att öka antalet sysselsatta (1994 sökte 4 % arbetslösa män i unionen och 23 % kvinnor deltids­snarare än heltidsarbete, fastän siffrorna för män varierar från 27 % i Nederländerna till endast 2% i Spanien och för kvinnor från 70% i Nederländerna till under 6% i Grekland — se diagram 102).
(In 1994, 4V2% of men unemployed in the Union and 23V
I Finland planeras en omprövning av arbetstiderna i syfte att få till stånd ökad flexibili­tet.
2 part­time rather than full­time em­ployment, though the figures for men varied from 27V
101 Förändring i genomsnittligt antal vanligen arbetade timmar per vecka i medlemsstaterna 1983­94
% in the
Ρ Förändring i %
Since 1994, employers in Belgium expanding their work force on the basis of a company work sharing plan have been entitled to a flat rate reduction in social security contributions of around 625 ECU a quarter per employee.
Några medlemsstater, däribland Tyskland, Frankrike och Belgien, har infort incitament för arbetsgi­varna och arbetstagarna att öka möjligheterna till deltidsanställ­ning och omvandla heltidskontrakt till deltidskontrakt.
In addition, legislation provides for a range of possibilities to introduce flexibility measures through collective agree­ments.
I Tyskland häi­den som blir arbetslös efter att ha gått över från heltids­ till deltidsan­ställning rätt att uppbära fullt arbetslöshetsunderstöd under tre år.
In Spain, labour market reform has introduced a number of possibilities for increased flexi­bility of working time.
Sedan 1994 finns ett deltids­främjande arrangemang ("Teilzeit­soffensive) som går ut på att uppmuntra valet av deltidsarbete på frivillig väg.
In Finland, revised regulations are under prep­aration to increase flexibility in working time.
Enligt en undersök­ning är mer än 25% av de heltidsan­ställda villiga att gå ned i arbetstid.
In 1993, there were agreements in the metal and engin­eering industry, which increased flexibility, while an ongoing re­search project is considering the different working hours and their effects.
Det har uppskattats att 60% av tjänsterna kan göras om till deltids­tjänster och att detta ger så stor produktivitetsökning att det upp­väger kostnaderna för förändring­en.
In Sweden, the government has recently appointed a spe­cial Working Hours Committee to investigate the consequences of alternative reductions in working hours and the way in which Swedish law can be changed to make rules on working hours more flexible.
Sedan 1992 kan arbetsgivarna i Frankrike få reducerade socialför­säkringsavgifter om de anställer en extra deltidsanställd person eller om en befintlig heltidsanställning omvandlas till deltid.
In most Member States, legislation on part­time employment gives the same social protection as for full­time workers as regards the minimum period of notice, redun­dancy pay and so on.
1994 införde den flamländska regeringen i Bel­gien en regel som medger att bidrag kan utgå för anställda som inom ramen för en arbetsdelningsplan i företaget övergår från heltids­ till deltidsarbete omfattande mellan 50 till 80% av normal arbetstid.
However, part­time employees often suffer in terms of promotion and career pros­pects and have greater difficulty in exercising their trade union rights.
I Italien har direkta subventioner in­förts fór de anställda och socialfor­säkringsavgifterna har reducerats för arbetsgivare som inför deltids­arbete (se kapitel 3).
E 1987; Ρ 1986; D excludes new Länder
UK I SF E L S DK F E15 A E 1987, Ρ 1986, D omfattar ej de nya Länder na
In Germany, employees who become unemployed after switching from full­time to part­time jobs are entitled to unemployment benefit at the full­time rate for a period of three years.
I en del fall har detta kopplats till kravet att någon som är arbetslös skall anstäl­las.
A part­time initiative (Teilzeitoffensive) was in­troduced in 1994 to promote the acceptance of part­time work on a voluntary basis.
Frankrike byggde under 1992 ut sitt program för lönebidrag till anställda som trappar ned sin tjänstgöring och successivt går i pension, förutsatt att företaget ny­anställer och undviker att friställa.
According to a study, more than 25% of full­time employees would be willing to reduce working hours, and it is estimated that 60% of jobs could be converted to part­time with costs being offset by productivity gains. In France,
I Belgien har anställda som ändrar sin anställningsform till deltid rätt till arbetslöshetsunderstöd och får dessutom ett tilläggsbidrag från ar­betsgivaren, förutsatt att en yngre
Section 2 Increasing the employmentintensity of growth is regulated in most countries.
Kapitel 2 Ökat sysselsättningsinnehåll i tillväxten länderna, finns ingen reglering av övertidsarbetet.
In some Member States, including Sweden, Denmark, Finland and Italy, it is controlled by collective agreements, in others, general legislation is open to modification by collective agreements to accom­modate the particular needs of different sectors.
I Spanien avskaffades den lagstad­gade övertidsersättningen 1993 och i avsaknad av kollektivavtal, skall kompensation för övertidsarbete utgå i tid i stället för i lön.
Only two coun­tries, the UK and the Netherlands, have no overtime regulations.
I Tysk­land föreskriver å andra sidan ar­betstidslagen från 1994 att den dagliga arbetstiden kan förlängas utan särskilda skäl.
they work more than 17 hours and less than 35 hours a week.
Den positiva ef­fekten på sysselsättningen är dock sannolikt marginell.
In 1994, the rate of compensation was re­duced to 55% of the former wage.
Förkortad arbetstid arbetsvecka än normalt lönebi­drag.
In Spain workers over 62 are able to reduce their working time by 50% by agreement with their employer so long as they accept a 55% reduc­tion in wages and an unemployed person is hired to work for the other half of the time.
De berörda arbetstagarna fortsätter att vara anställda i sina foretag samtidigt som de får ett offentligt bidrag — i regel utbeta­lat via arbetslöshetsförsäkrings­systemet.
In Finland and Austria, legislation also provides for the partial retirement of older workers providing certain condi­tions are met.
Detta system utnyttjas, som förväntat och avsett, väsentli­gen i takt med konjunkturutveck­lingen. Utnyttjandet är lågt när ekonomin blomstrar men ökar un­der nedgångsperioder.
employers have been able to obtain a rebate of social security contribu­tions since 1992 if they hire an additional parttime employee or convert an existing fulltime job into a parttime one.
Under re­cessionen i början av 1990­talet noterades i flera medlemsstater en kraftig ökning av antalet personer som omfattades av program med förkortad arbetstid.
In Belgium, in 1994 the Flemish Government introduced incentive allowances for employees transferring from fulltime to parttime jobs and working between 50% and 80% of normal hours.
Detta var sär­skilt märkbart i Tyskland där förkortad arbetstid i stor utsträck­ning utnyttjades som buffert i sam­band med den ekonomiska omvandlingen i före detta Östtysk­land.
In Italy, subsidies for employees and cuts in employer's social contributions have been introduced to encourage the ex­pansion of parttime work (see Section 3).
Flera medlemsstater, bland andra Österrike, Frankrike, Italien, Por­tugal och Spanien, har någon form av system för att främja tillfällig arbetstidsförkortning som alterna­tiv till friställning och ger de ar­betstagare som arbetar kortare
Limiting overtime to create additional employment
I Frankrike infördes i december 1993 ett sär­skilt program för arbetstidsförkort­
In Spain, statutory premia for over­time working were abolished in 1993 and where there is no collec­tive agreement, compensation for overtime takes the form of time off rather than additional pay.
102 person anställs. I Portugal har äld­re arbetstagare sedan 1993 kunnat välja en arbetstidsförkortning un­der fyra år före pensioneringen med bibehållen lön.
In Germany, on the other hand, the Working Time Law stipulates that daily hours of work in 1994 can be extended without any need for special reason.
De har fått ett bi­drag (upp till två gånger minimilö­nen) från IEFP (myndigheten för arbetsmarknadsfrågor i Portugal) om en arbetslös person anställs och de lär upp honom.
Little if any attempt has been made in Member States to limit the use of overtime in order to promote em­ployment, mainly because overtime
Danska arbetstagare mellan 60 och 65 år har möjlighet att ta delpension och uppbära ett särskilt bidrag som utgår med lika belopp för alla förutsatt att de mins­kar sin arbetstid med minst en fjär­dedel men inte med mer än 12 timmar per vecka.
This will allow employers to make more flexible use of their existing
I Sverige kan arbetstagare i åldern 60­64 år ta delpension så länge de arbetar mer än 17 timmar och mindre än 35 timmar per vecka.
102 Unemployed seeking parttime employment in Member States, 1994
År 1994 sänktes kompensationsnivån till 55% av den tidigare lönen.
% total unemployed
Arbetslösa som söker deltidsarbete i medlemsstaterna 1994 i % av det totala antalet arbetslösa
B, IRL, Ρ no data for men
B, IRL, Ρ Inga uppgifter för män
In many countries, older workers have been encouraged to opt for par­tial retirement, in some cases coupled with the requirement that the firm in question takes on some­one from the unemployment register.
Mycket små, om ens några, ansträngningar har gjorts i med­lemsstaterna för att i sysselsätt­ningsfrämjande syfte begränsa övertidsuttaget.
In Belgium, workers who change their contract of employment to parttime are entitled to unemployment benefit plus a supplement from their em­ployer if a younger person is hired.
Huvudskälet är att övertidsarbete är reglerat i de flesta medlemsstater.
In Portugal, older workers have been able since 1993 to opt for a reduction in working time during the four years before retirement with their income maintained by a subsidy (of up to twice the minimum wage) from the IEFP (the Por­tuguese labour market authority) if an unemployed person is hired and trained by them.
I vissa med­lemsstater inklusive Sverige, Dan­mark, Finland och Italien regleras det genom kollektivavtal, i andra genom allmän lagstiftning som kan ändras genom kollektivavtal för att tillmötesgå speciella krav från olika sektorer.
In this way, addi­tional jobs are created and skills passed on.
I endast två länder, Storbritannien och Neder­
Section 2 Increasing the employmentintensity of growth work force, but the effect on employ ment is likely to be marginal.
Kapitel 2 Ökat sysselsättningsinnehåll i tillväxten sabbatsår krävs emellertid att er sättningsanställning sker.
Short-time work either parent then receives a parental allowance for a further 170 working days.
Anställda i Finland har rätt till moderskapsledighet under 105 arbetsdagar och endera av föräldrarna kan få för äldrapenning under ytterligare 170 ytterligare.