natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The programme structure and course design of upper secondary school mean greater flexibility for students and enable schools to adjust their curricula promptly to the changing requirements of working life and higher education.
Gymnasieskolans programstruktur och kursutformning skapar stor flexibilitet för eleverna och gör det möjligt för skolorna att snabbt kunna anpassa sitt utbud efter förändrade krav i arbetslivet och från den högre utbildningen.
In their structuring of different upper secondary study programmes, municipal authorities are mainly guided by young people's preferences.
Det är i huvudsak ungdomarnas val till gymnasieskolan som styr kommunens dimensionering av olika gymnasieutbildningar.
In spite of the fact that industry, for example, sees a great need for scientists and engineers, education and training provision does not fully meet this need as young people themselves show very little interest in such subjects.
Trots att bland annat industrin bedömer behovet av naturvetare och tekniker som stort, täcks detta behov Inte av utbildningsutbudet eftersom ungdomarna visar mycket litet intresse för sådana ämnen.
upper secondary level programmes have a common core of eight subjects, accounting for roughly a third of the time, leaving scope for individual education and training options.
Alla gymnasieprogram har åtta gemensamma kärnämnen som svarar för ungefär en tredjedel av undervisningstiden, och utrymme ges därmed för individuell utbildning och individuella val.
More practically minded young people can opt for a study programme combined with apprenticeship.
Ungdomar som är mer praktiskt lagda kan välja ett utbildningsprogram som kombineras med praktik.
In this way, students opting for vocational programmes also acquire a broad basic knowledge of general subjects, and all students have the opportunity of continuing studies at post-secondary level.
På så vis kan elever som väljer yrkesförberedande program också få breda baskunskaper I de allmänna ämnena, och alla elever har möjlighet att gå vidare till högre utbildning.
This is mainly due to the structuring of higher education in recent decades.
Den viktigaste förklaringen till detta är dimensioneringen av högskolan under de senaste decennierna.
There have generally been more applicants than places in higher education.
Det har i allmänhet funnits fler sökande till högskoleutbildningarna än antal platser.
Between 1990 and 1995, however, substantial resources were invested in raising the admissions capacity of universities and colleges by about 30%.
Under åren 1990 till 1995 har emellertid betydande resurser gått till en för stärkning av antalet platser inom högskolor och universitet - en ökning med ca 30 %.
Free adult education and training are provided by the public authorities at different levels in the form of upper secondary level courses (Komvux), distance learning and courses for people with special needs (the Lapp population, handicapped people, immigrants, etc.).
Fri vuxenutbildning tillhandahålls av myndigheterna och utgörs av kurser på gymnasienivå (Komvux), distansutbildning och kurser för personer med särskilda behov (samer, handikappade, invandrare osv.).
In addition, folk high schools and adult education associations offer a large choice of courses of various lengths, to some extent covered by State grants.
Dessutom tillhandahåller folkhögskolor och studieförbund ett stort urval av kurser av olika längd, i viss utsträckning med hjälp av statliga stöd.
One of the most important instruments of Swedish labour market policy is employment training for adults, which is based on demand and caters for the needs of the qualified labour force.
Ett av de viktigaste arbetsmarknadspolitiska instrumenten är arbetsmarknadsutbildningen, som grundas på efterfrågan och syftar till att tillgodose behovet av yrkesinriktad arbetskraft.
The training in question is delivered by a State-owned company (AMU) or by other specialised agencies, and may include courses within the regular education system.
Denna utbildning förmedlas av ett statligt företag (AMU) eller av andra utbildningsanordnare, och kan inbegripa kurser inom det reguljära utbildningsväsendet.
Employment training is provided either through the county labour boards or through local employment offices.
Arbetsmarknadsutbildningen tillhandahålls antingen genom länsarbetsnämnderna eller genom de lokala arbets förmedlingarna.
The labour force participation rate in 1990 was 84%, which was higher than in any other country, and the difference between men and women was only four percentage units.
År 1990 uppgick arbetskrafttalet till 84 %, högre än i något annat land, och skillnaden mellan män och kvinnor var endast fyra procentenheter.
During the recession in the early years of the 1990s unemployment rose rapidly, despite heavy counter-measures in the form of labour market policy programmes, rising to extreme levels by Swedish standards.
Under lågkonjunkturen i början av 1990-talet steg arbetslösheten snabbt trots betydande insatser i form av arbetsmarknadspolitiska åtgärder och nådde, för Sverige, extrema nivåer.
Young persons, immigrants and other groups at a disadvantage in the labour market were especially hard hit.
I synnerhet ungdomar, invandrare och andra grupper med svag ställning på arbetsmarknaden drabbades hårt.
For a large number of job-seekers, the alternative was education or participation in a labour market policy programme of some kind.
För ett stort antal arbetssökande har alternativet blivit studier eller del tagande i någon arbetsmarknadspolltisk åtgärd.
Slack labour demand has also resulted in many people leaving the workforce, even though they would prefer to work.
Den svaga efterfrågan på arbetsmarknaden har dessutom medfört att många har lämnat den trots att de önskar arbeta.
The result was a drastic fall in labour force participation of both women and men, not least young people, from 84% in 1990 to 79% in 1994.
Arbetskraftstalet, både bland kvinnor och män och inte minst bland ungdomar, minskade följaktligen dramatiskt från 84 % (1990) till 79 % (1994).
Traditionally, labour force participation in Sweden had been high.
Historiskt set hade arbetskraftsdeltagandet i Sverige ökat.
The close link between earned income and social insurance benefit rates, i.e. the loss-of-earnings principle, has given both women and men a strong incentive for economic activity.
Den starka kopplingen mellan förvärvsinkomst och ersättningsnivå i socialförsäkringssystemen, dvs. inkomstbortfallsprincipen, har varit ett viktigt incitament till förvärvsarbete för såväl kvinnor som män.
Between 1983 and 1989, the number of refugees and immigrants to Sweden rose from 3 000 to 25 000 per year.
Mellan 1983 och 1989 steg antalet flyktingar och invandrare till Sverige från 3 000 till 25 000 per år.
In 1974, 74 000 non-Nordic nationals obtained residence permits.
1994 fick 74000 icke-nordiska medborgare uppehållstillstånd.
An average of 20-30000 employable immigrants have been added to the Swedish labour force every year since 1985.
I genomsnitt har mellan 20000 och 30000 arbetsföra invandrare tillförts den svenska arbetskraften varje år sedan 1985.
More than half of the non-Nordic nationals in Sweden live in the three metropolitan areas of Stockholm, Goteborg and Malmö.
Över hälften av de icke-nordiska medborgarna i Sverige bor i de tre storstadsregionerna Stockholm, Göteborg och Malmö.
According to Eurostat data, the present working-age population (between 15 and 64 years of age) represents almost 64% of the total population of 8.772 million people.
Enligt uppgifter från Eurostat utgör den andel av befolkningen som är i arbetsför ålder (mellan 15 och 64 år) för närvarande nästan 64 % av en sammanlagd befolkning på 8 772 000 människor.
In 1994 71.7 % of the working-age population, or just over 4 million people, were employed, 40 % of them by the private and 30 % by the public service sector.
1994 var 71,7 % av befolkningen i arbetsför ålder, dvs. strax över fyra miljoner människor, sysselsatt, varav 40% i den privata och 30% i den offentliga tjänstesektorn.
The production of goods and commodities accounted for the employment of 30 % of the active workforce.
Varuproduktionen sysselsatte 30% av den aktiva arbetskraften.
The overall proportion of people employed in the private sector was 57 %, the second highest per centage in the EU/EFTA area, and roughly 10 % of them were entrepreneurs.
Den sammanlagda andelen sysselsatta i den privata sektorn är 57 % - den näst högsta procentuella andelen i EU/Efta-området, varav cirka 10 % är företagare.
Around 72 % of the male and 71 % of the female working-age population are currently employed.
Cirka 72% av den manliga och 71 % av den kvinnliga delen av befolkningen i arbetsför ålder är för närvarande sysselsatt.
However, over half of women in employment work in the public service sector (the proportion of women in the public service sector amounts to 70 to 75 %).
Mer än hälften av de sysselsatta kvinnorna arbetar dock inom den offentliga tjänstesektorn (andelen kvinnor inom den offentliga tjänstesektorn är 70-75 %).
The number of people (mostly women) in part-time unemployment — or in voluntary part-time employ ment — tripled during the period 1990-94.
Antalet deltidsarbetslösa eller ofrivilligt deltidsarbetande (till större delen kvinnor) tredubblades under perioden 1990-1994.
During the same period, more than 500 000 jobs were lost.
Under samma period försvann över 500000 arbetstillfällen.
Nearly 100000 jobs were lost in engineering, construction and metalwork industries, and around 70000 in the secretarial/office work field — to a large extent jobs requiring no or low skills.
Nära 100000 arbetstillfällen förlorades inom verkstads-, byggnads- och metallindustrierna och cirka 70 000 inom området sekreterar- och kontorstjänster. Till stor del rörde det sig om okvalificerade eller lågkvalificerade arbeten.
The proportion of part-time employment amongst women in Sweden exceeds 40 %, as against 8 % for men.
Andelen deltidsarbete bland kvinnor ligger i Sverige på drygt 40%, vilket kan jämföras med 8% bland män.
The possibility of work ing part-time has been referred to as an important reason for the high female labour force participation rate, but there is an obvious danger of women being caught in jobs which are not of their own choosing.
Möjligheten till deltidsarbete har framhållits som en viktig förklaring till det höga kvinnliga arbetskraftstalet. Det finns dock en uppenbar risk för att kvinnor fastnar i ofrivilligt deltidsarbete.
Gender-based labour market segregation
Den könssegregerade arbetsmarknaden
There is a strong segregation between women and men in the Swedish labour market, in the sense that men and women traditionally work in different sectors of the economy.
Den svenska arbetsmarknaden är starkt könssegregerad i den bemärkelsen att män och kvinnor återfinns i olika sektorer av ekonomin.
Most economically active women are employed in public services, whereas men are mainly employed in the private sector.
Majoriteten av kvinnorna arbetar i offentlig tjänst, medan männen i större utsträckning återfinns i privat tjänst.
No less than 58 % of all gainfully employed women work in the public service sector, against only 21 % of the men.
Hela 58 % av alla sysselsatta kvinnor arbetar inom den offentliga sektorn mot endast 21 % av männen.
Comparisons of occupational spread also indicate that women are more confined to certain branches of activity than men.
Vid en jämförelse av kvinnors och mäns arbetsmarknad framgår också tydligt att kvinnor i högre grad än män är koncentrerade till vissa branscher.
The labour market is therefore also highly segregated through the concentration of men and women respectively within certain occupations.
Arbetsmarknaden är också starkt segregerad i den bemärkelsen att såväl män som kvinnor är koncentrerade till vissa yrken, men denna tendens är starkare för kvinnor.
This tendency is more pronounced where women are concerned: nearly 40% of all women in employment work in the six commonest occupations for women, against 20% of male workers in the six commonest occupations for men.
Nära 40 % av alla kvinnor arbetar inom de sex vanligaste yrkena för kvinnor, jämfört med 20 % bland männen inom de sex vanligaste man liga yrkena.
According to Swedish measurements for the same year, an average number of 551 000 people, or 12.9% of the labour force, were excluded from regular jobs (total unemployment).
Enligt svenska mätningar för samma år stod i genomsnitt 551 000 personer, eller 12,9% av arbetskraften, utanför den ordinarie arbets marknaden (= den "totala arbetslösheten").
On average, 211 000 of these people were participating in various labour market policy programmes and measures, thus leaving 340 000 persons, or 8.2 % of the labour force, in 'open' unemployment.
Av dessa deltog i genomsnitt 211 000 i olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder och program, varför återstoden "öppet arbetslösa" var 340000 eller 8,2 % av arbetskraften.
Unemployment rates tend to fluctuate increasingly within a given year, partly because of an increase in short-term work contracts.
Arbetslöshetsnivåerna tenderar att variera i större utsträckning under ett givet år, bl.a. på grund av ökningen av antalet korttidsanställningar.
By the end of 1993, 17.2 % of the people in total unemployment had been unemployed for more than a year, 38.4 % for more than six months.
Vid utgången av 1993 hade 17,2% av det totala antalet arbetslösa varit utan anställning under mer än ett år och 38,4 % under mer än sex månader.
During the year of 1994 long-term unemployment (more than a year) rose by 75%.
Under 1994 steg långtidsarbetslösheten (mer än ett år) med 75 %.
Within the overall number of people in total unemployment, 27 % were young people between 18 and 24 years of age.
Av det totala antalet arbetslösa är 27 % ungdomar mellan 18 och 24 år.
Nearly half of the more recent job losses (in 1990-93) affected this age group.
Nästan hälften av de arbetstillfällen som gått förlorade under senare tid (1990-1993) drabbade denna åldersgrupp.
The hardest hit were young men between 16 and 18 years of age, followed by young women of the same age group.
Främst drabbades unga män mellan 16 och 18 år och därefter unga kvinnor i samma åldersgrupp.
The unemployment rates amongst refugees and immigrants were also particularly high: around 37% for non-European nationals, 27% for non Nordic-European nationals, and 13% for other Nordic nationals.
Arbetslöshetsnivåerna bland flyktingar och invandrare är också särskilt höga: cirka 37 % för icke-europeiska medborgare, 27 % för europeiska, icke-nordiska medborgare och 13 % för medborgare i de övriga nor diska länderna.
The unemployment rate for women, at present slightly lower than for men, is expected to rise considerably in the coming years because of cuts in the public sector.
Arbetslöshetsnivån för kvinnor, som nu är något lägre än för män, väntas stiga kraftigt under de närmaste åren på grund av nedskärningar inom den offentliga sektorn. torn.
The main reason why unemployment has affected more men than women during the most recent recession, in contrast to earlier ones, is the fact that employment has fallen most in sectors dominated by men, such as the manufacturing industry and construction.
Huvudorsaken till att arbetslösheten har drabbat fler män än kvinnor under den senaste låg konjunkturen, i motsats till vad som var fallet under tidigare lågkonjunkturer, är att sysselsättningsminskningen har varit kraftigast ¡nom mansdominerade sektorer, som t.ex. tillverknings- och byggnadsindustri.
The unemployment rate for women, at present slightly lower than for men, is however expected to rise considerably in the coming years.
Arbetslöshetsnivån för kvinnor, som nu är något lägre än för män, väntas dock stiga kraftigt under de närmaste åren.
Some 60 000 jobs in the public sector, currently filled by low-skilled women, are at risk of disappearing between 1995 and 1999, because of cuts and competition on the labour market.
60000 arbetstillfällen inom den offentliga sektorn som för närvarande innehas av kvinnor med låg utbildning riskerar att för svinna mellan 1995 och 1999 på grund av nedskärningar och konkurrens på arbetsmarknaden.
Some 25 000 job losses are expected in public care service SMEs during the same period and for the same reasons.
I den offentliga sektorns små och medelstora vård- och omsorgsverksamheter väntas 25000 arbetstillfällen försvinna under samma period av samma anledning.
Open unemployment has at present declined to under 8%, partly because of massive labour market policy measures and their underlying work ethic.
Den öppna arbetslösheten har för närvarande minskat till under 8 % delvis på grund av massiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder och den "arbetslinje" de präglas av.
By 1999, open unemployment is expected to fall to 5 to 6 %, and total unemployment to 9 %.
1999 väntas den öppna arbetslösheten ha fallit till 56 % och den totala till 9 %.
Recent labour market trends indicate that more and more staff are being hired for a fixed term or called in temporarily to cope with heavy workloads.
De senaste tendenserna på arbetsmarknaden visar på att alltmer personal anställs för viss tid eller anlitas tillfälligt vid hög arbetsbelastning.
This can be put down to increasing efforts on the part of businesses to be as flexible as possible in terms of capacity and expenses. This also means heavier fluctuations in labour demand over the trade cycle.
Detta kan tillskrivas att affärsföretagen gör större ansträngningar att nå största möjliga flexibilitet i fråga om kapacitet och kostnader, vilket innebär större svängningar i efterfrågan på arbetskraft under konjunkturcyklerna.
The increased amount of overtime worked in recent years is a sign of this develop ment, and so is the increase in short- or fixedterm employment in 1994.
Den ökade mängden övertidsarbete under senare år är ett tecken på denna utveckling liksom ökningen under 1994 av antalet kort- och vlsstidsanställningar.
There is therefore a great risk of the labour market becoming divided into a core of permanent employees and periphery of employees with fixedterm contracts of various kinds.
Det finns därför stor risk för en uppdelning av arbetsmarknaden på en kärna av fast anställda och anställda med olika former av tidsbegränsade kontrakt.
Less formalised employer-employee relations also reduce the incentives for the employer to invest in the competence development of casual employees.
Mindre formellt reglerade relationer mellan arbetsgivare och anställda minskar också arbetsgivarens motivation för att utveckla de tillfälligt anställdas kompetens.
This, in turn, impairs their prospects in the labour market where the demand for skills in the labour force is rising.
Detta försämrar I sin tur deras utsikter på en arbetsmarknad där kraven på yrkeskunnighet hos arbetskraften ökar.
In addition, new work organisation and investments in new techniques, not least information and communications technology, mean not only that growth is becoming less labourintensive, but also that new and heavier demands are being made on the labour force in terms of both vocational training, skills, wider competence and greater flexibility.
Dessutom innebär en ny arbetsorganisation och investeringar i ny teknik, inte minst informations- och kommunikationsteknik, inte bara att tillväxten blir mindre arbetsintensiv, utan också att det ställs nya och hårdare krav på arbetskraften i fråga om yrkesutbildning, färdigheter, breddad kompetens och större flexibilitet.
The increased competition to which businesses are exposed through internationalisation and EU membership will mean recurrent changes in production systems and tasks and, accordingly, greater demands on the adaptability of the labour force.
Den ökade konkurrens som företagen utsätts för genom internationaliseringen och EU-medlemskapet kommer att medföra återkommande ändringar av produktionssystemen och arbetsuppgifterna och därigenom större krav på anpassningsförmåga hos arbetskraften.
The proportion of the population with upper secondary (high school) or post-secondary education is one of the highest in the EU.
Den andel av befolkningen som har gymnasial eller eftergymnasial utbildning är en av de högsta i EU.
A relatively small proportion of the population has had three years' or more higher education.
En relativt liten andel av befolkningen har en högskoleutbildning på tre år eller längre.
The proportion of the labour force with post-graduate qualifications is also relatively small.
Även andelen forskarutbildade i arbetskraften är relativt låg.
Table 3. Post-secondary students in 1993, as percentage of population aged 19 to 30
Tabell 3: Andelen högskolestuderande per årsklass (19-30 år) år 1993
Post-secondary students (%)
Andel högskoleutbildade av arbetskraften högskolestuderande
Source: OECD.
Källa: OECD.
Three problems can be expected to arise during the second half of the 1990s in connection with the competence level of the labour force:
Tre problem, vad gäller arbetskraftens kompetens, kan förutses inför 1990-talets andra hälft:
A relatively large proportion of the labour force has received only compulsory education. tion.
En relativt stor andel av arbetskraften har endast obligatorisk utbildning.
The proportion with higher long-term education is comparatively small.
Andelen med längre utbildning är jämförelsevis liten.
The supply of people with advanced technical education is small compared with other EU and OECD countries.
Utbudet av högre tekniskt utbildade är litet jämfört med andra EU- och OECD-länder.
Post-secondary engineering and science degrees in 1991, as percentage of all degrees and as part of the labour force aged 25 to 34
Andel teknik och naturvetenskap
No in labour force (per 100000)
Antal i arbetskraften (per 100000)
OECD (average)
OECD (genomsnitt)
Demands on the competence of the labour force have risen and will in all probability continue to do so, and so this group is liable to encounter considerable problems in the labour market in future as well.
i framtiden, varför denna grupp riskerar att få betydande problem på arbetsmarknaden även framöver.
This development applies in particular to under-educated women in the public sector.
Denna utveckling gäller i synnerhet lågutbildade kvinnor inom den offentliga sektorn.
Employment prospects for large groups of relatively under-educated staff in public sector activities have deteriorated considerably, and certain occupational categories, such as nursing auxiliaries, childminders and office workers, are in the process of disappearing entirely.
Arbetsmarknadsutsikterna för stora grupper av relativt lågutbildad personal inom offentlig verksamhet har försämrats kraftigt och vissa yrkesgrupper t.ex. vårdbiträden, barnskötare och kontorister, håller på att försvinna helt.
Although Sweden has an equal standard of education between the sexes and a high female employment participation rate, educational and vocational choices are very much gender-based.
Även om Sverige har en jämn utbildningsnivå mellan könen och en hög kvinnlig förvärvsfrekvens, är valet av utbildningsinriktning och yrke starkt könsbundet.
Gender balance in education in 1991 — Percentage of women in population aged 25 to 64 according to educational levels
Andelen kvinnor i åldersgruppen 25-64 år på olika utbildningsnivåer
Compulsory education
Eftergymnasial utbildning (ej universitet)
Labour market policy is an important part of Sweden's economic policy.
Arbetsmarknadspolitiken är en viktig del av den ekonomiska politiken I Sverige.
In this way employment can be increased and unemployment reduced without the occurrence of inflationary bottlenecks.
Därmed kan sysselsättningen öka och arbetslösheten minska utan att inflationsdrivande flaskhalsar uppstår.
This can also be achieved by labour market and working life policies stimulating labour supply and counteracting rejection from working life.
Det kan också ske genom att arbetsmarknads- och arbetslivspolitiken stimulerar arbetskraftsutbudet och mot verkar utslagnlng från arbetslivet.
Full employment was the overriding aim of economic policy in Sweden until the 1990s and is still the long-term policy objective.
Full sysselsättning har varit det övergripande målet för den ekonomiska politiken fram till 1990-talet och är fortfarande det långsiktiga målet för politiken.