natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Fourthly, it reviews the major changes which have been made to social welfare systems across the Union in recent years, focusing on the period since 1995.
Slutligen ger rapporten en överblick över de viktigaste förändringar som gjorts av de sociala trygghetssystemen under se nare år, med inriktning på perioden efter 1995.
If this upward trend con tinues, it will add to the pressure on pensions systems in future years as the growth in the relative number of people of 65 and over accelerates.
I texten analyseras på ett mer ingående sätt följande fyra aspekter:
Four aspects of particular policy con cern are analysed in some detail:
Utformningen av systemen för arbetslöshetsersättning vilka har förändrats i flera av medlemsstaterna i syfte att ge människor större incitament att söka arbete.
• the operation of unemployment compensation systems which in a number of Member States are being modified to give a greater incentive for people to find work: and real income, apart from brief in terruptions, has continued to grow, the demands on systems of social protection have risen even more rapidly.
- och realinkomstema, med undantag för kortare avbrott, har fortsatt att stiga, har kraven på de sociala trygghetssystemen ökat ännu snabbare.
In recent years, this has occurred, moreover, in a macroeconomic context in which, in most parts of the Union, Governments have given priority to limiting expenditure growth and consolidating public fin ances.
Under senare år har denna utveckling dessutom pågått i ett makroekonomiskt sammanhang där regeringarna i större delen av unionen har prioriterat att begränsa kostnadsutvecklingen och att konsolidera de offentliga finanserna.
(The analysis in Competitive Europe, benchmarking the EU against the experience of Ireland and New Zealand might help Member States decide how best to adapt their public finances and social protection systems to this new context.)
(Den analys som görs i Europas konkurrenskraft, riktlinjer för EU mot bakgrund av erfarenheterna i Irland och Nya Zeeland kan vara medlemsstaterna till hjälp när det gäller att fatta beslut om hur deras offentliga finanser och sociala trygghetssystem på bästa sätt kan anpassas till dessa nya förutsättningar).
Despite the growth in wealth, the scale of dependency on social transfers in most Union Member States is probably greater now than at any time during the post-war years.
Trots det ökade välståndet är beroendet av sociala transfereringar i de flesta av unionens medlemsstater förmodligen större nu än vid någon annan tidpunkt under efterkrigstiden.
This seeming paradox is explained by a combination of demographic, social and economic developments which have imposed pressure on social welfare systems they were not designed to deal with.
Den na synbara paradox förklaras av att en kombination av demografiska, sociala och ekonomiska förändringar har inneburit att de sociala välfärdssystemen utsatts för påfrestningar som de inte var utformade för.
• policy towards retirement and. in particular, towards reversing the trend for people to retire before reaching official pensionable age;
Inställningen när det gäller pen sionering och särskilt på försöken att vända tendensen mot avgång från arbetslivet före upp nådd formell pensionsålder.
• action to contain the growing cost of health care while safeguarding the quality of service;
Först och främst har den andel av befolkningen som är över den for mella pensionsåldern (65 i de flesta länderna) ökat i förhållande till anta let människor i arbetsför ålder, och denna utveckling förväntas vara ännu mer kännbar under de komman
Moreover, the average age of the population of 65 and over is already increasing at the present time, intensifying the pressure on health care and social services (the average cost of providing health care alone to someone aged 65-74 is estimated to be 2-21/: times higher than lor people under 65, for someone of 75 or over, 45 times higher).
Dessutom stiger redan nu genom snittsåldern i befolkningsgruppen 65 år och äldre, vilket lägger en ytterligare börda på hälso- och sjukvården (den genomsnittliga kostnaden för att tillhandahålla enbart hälso- eller sjukvård till en person mellan 65 och 74 år uppskattas vara 2-2'A gånger högre än kostnaden för personer under 65 år, och för personer som är 75 år eller äldre beräknas kostnaden vara 45 gånger högre).
Whereas around 40% of those of 65 and over in the Union were 75 or over in 1996, by 2010, this is projected to rise to 47%, an increase of 33% in numbers in just 14 years (an average growth of 2% a year). Although total population in the Union is likely to increase by only 3% over this period, therefore, the 'healthcare-adjusted' rise is almost 10% (ie in terms of the increase in demand for health services implied by the prospective demographic
Ar 1996 var omkring 40% av människorna i åldersgruppen 65 år eller äldre i unionen 75 år eller äldre, och år 2010 förväntas samma siffra ha stigit till 47%, vilket innebär en ökning med 33% i antal på bara 14 år (en genom snittlig ökning med 2% per år).
• long-term care for those who are infirm or too frail to look after themselves and who are impos
Efter som unionens totala befolkning för-
In the first place, the population above the official age of retirement (65 in most countries) has increased in relation to the number of people of working-age and is set to rise even more dramatically in the years to come.
Åtgärder för att hålla tillbaka de stigande kostnaderna för hälsooch sjukvård samtidigt som kvaliteten på vården säkerställs.
Modernising social protection and adapting systems to change change).
Modernisering av de sodala trygghetssystemen och anpassning av systemen till förändring niskor, hade varit utan arbete under två års tid eller längre.
Beyond 2010, though total population is unlikely to change much, the number aged 65 and over is projected to continue increasing, implying a 'healthcare-adjusted' the decline in the extended family.
Även om den totala befolkningen inte förväntas förändras mycket i storlek efterår 2010 förväntas antalet personer i gruppen 65 år eller äldre fortsätta öka vilket medför en hälsorelaterad ökning av befolkningen på
The average household size declined by 5% over the 10 years 1986 to 1996.
Hushållens genomsnittliga storlek minskade med 5% under de tio åren från 1986 till 1996.
This decline was common to most parts of the Union, though the average household size remains significantly larger in the Southern growth in population of around '/2% a year.
Denna minskning noterades i de flesta delar av unionen även om ett genomsnittligt hushåll är påtagligt större i de södra medlems staterna (2'/
Member States (2 '/ people aged 15
2 personer som är 15 år
2 temporary spells of joblessness, in practice, for the last 10 years and more, at least half of those unem ployed at any time were in need of longer term and, almost certainly more extensive, assistance.
Även om systemen för arbetslöshetsersättning utformades för att ge in komstbortfallsersättning under till fälliga perioder av arbetslöshet har sålunda under de senaste tio åren eller mer i praktiken minst hälften av de arbetslösa vid en given tidpunkt behövt långvarigt, och högst sannolikt också mer kostnadskrävande, stöd.
More over, the figures for long-term unem ployment do not reveal the full extent of the increase in dependency.
Dessutom avslöjar inte siffror na över långtidsarbetslöshet den fulla omfattningen av det ökande beroendet.
Up until recently, there was also a significant rise in a number of Member States (in the Netherlands and the UK, in particular) in men over 50 classified as disabled largely because of their inability to find a job.
Fram till nyligen har man också kunnat konstatera en påtaglig ökning i några medlemsstater (i Nederländerna och Storbritannien i synnerhet) av antalet män över 50 år som betraktas som arbetsoförmögna huvudsakligen för att de inte kan finna ett arbete.
and over per household) than in the Northern ones (under 2 per house hold).
eller äldre per hushåll) än i de norra (under 2 per hushåll).
It is attributable, in particular, to the substantial increase in single adult households (ie with only one person aged 15 or over), which represented almost a quarter of all households in the North of the Union in 1996 as opposed to under 20% a decade earlier.
Detta beror särskilt på den stora ökningen av en samstående (dvs. hushåll med endast en person som är 15 år eller äldre) där denna typ 1996 utgjorde nästan vart fjärde hushåll i den norra delen av unionen jämfört med knappt vart femte hushåll tio år tidigare.
Secondly, unemployment has in creased markedly from the rates ex perienced in the earlier post-war years.
En annan påfrestning på trygghetssystemen utgör den arbetslöshet som har stigit markant under de senaste decennierna.
In the Union as a whole, the average rate was consistently below 3% of the labour force throughout the 1950s, 1960s and early 1970s, whereas it has been persistently above 8% since 1982 — except in 1990. when it was only slightly lower.
I unionen som helhet låg den genomsnittliga arbetslösheten konstant under 3% av arbetskraften under hela 50- och 60-talet samt det tidiga 70-talet, medan den sedan 1982 har legat över 8% — förutom 1990, när den var något lägre.
A significant proportion of people of working age have, there fore, been unable to obtain a job to contribute to the generation of in come required to support those in retirement and have instead added to the need for social transfers.
En stor andel människor i arbetsför ålder har därför varit oförmögna att finna ett arbete och kunna bidra till att generera de inkomster som behövs för att stödja pensionärerna och har istället själva ytterligare ökat behovet av sociala transfereringar.
Some 8% of single adult households in 1996 had children, though in Belgium.
1996 fanns det bam i ungefär 8% av hushållen med endast en vuxen, men siffran var över 12% för Belgien, Storbritannien och Österrike.
Austria and the UK. the figure was over 12%.
I mitten av åttiotalet hade de arbetslösa som varit utan arbete i ett år eller längre stigit till över 5% av den förvärvsarbetande befolkningen, och utgjorde över hälften av de arbetslösa.
The great majority of the adults concerned were women, many of them in parts of the Union not in work and dependent on social transfers — in the UK. for example, some two-thirds of lone-parent families receive income support.
Som ett resultat av den stora ökningen av nya arbetstillfällen, föll denna siffra nå got mellan mitten av åttiotalet och de första åren in på nittiotalet, men 1996 hade den återigen stigit till omkring 5% av den förvärvsarbetande befolkningen. Detta innebär att över
The other major feature of economic developments which is relevant has been the substantial and ongoing in crease in the proportion of women pursuing working careers.
Ett annat framträdande inslag i den ekonomiska utvecklingen som bidrar till trycket på de sociala trygghetssystemen är den stora och fortsatta förändring som innebär att kvinnor förvärvsarbetar i allt större utsträckning.
This trend spread first across much of Northern Europe in the 1960s and 1970s and then, in the 1980s, to the Southern Member States.
Denna utveckling inträdde först i norra Europa under 1960- och 70talen, och spred sig därefter till de södra medlemsstaterna.
In 1970, only around 40% of women aged 25 to 54 in the Union were in work or actively look ing for work.
1970 var en dast omkring 40% av kvinnorna mellan 25 och 54 år i unionen yrkesverksamma eller aktivt arbetssökande.
By the mid1980s, this figure had increased to 607c and by 1996. had reached almost 707.
I mitten av 80-talet hade denna siffra stigit till 60% och 1996 var den nästan 70%.
In Spain and Ireland, the figure has risen from under 40% to 57% during the last decade alone.
I Spanien och Irland har siffran stigit från under 40% till 57% enbart under de sista tio åren.
The effect of this has been to increase the demand not only for social support to help take care of children and elderly and frail parents or grandparents, but also for the individualisation of rights under the social protection system and for due account to be taken of interruptions to paid employment in the calculation of benefit entitlement.
Effekten av detta har inte bara varit att efterfrågan på social omsorg för till syn av barn liksom av gamla och svaga föräldrar, och far- eller morföräldrar, har ökat, utan också att krav har ställts på individualisering av rättigheterna i socialförsäkringssystemet liksom på att hänsyn skall tas till
Moreover, in general, if someone is unemployed in the Union, there is a much higher probability that they live either alone or in a household where the other members are out of work than in one where someone else is in paid employment and. therefore, bringing in income. In 1996.
Generellt sett förhåller det sig dessutom så att sannolikheten är mycket högre att en arbetslös i unionen lever ensam, eller i ett hushåll där de andra medlemmarna inte heller har något arbete, än i ett hushåll där någon an nan har förvärvsarbete och uppbär inkomst.
15% of households in the Union with a work ing-age adult had nobody in work. In Belgium.
1996 hade 15% av hushållen i unionen med en vuxen i arbetsför ålder ingen som förvärvsarbetade.
'ernising social protection and adapting systems to change unemployment fell by even more, the proportion remained unchanged.
Modernisering av de sodala trygghetssystemen och anpassning av systemen till förändring na strävar efter att dels på ett mer effektivt sätt målinrikta skyddet till dem som är i störst behov av stöd, dels att fördela kostnaderna på ett jämnare sätt.
Member States, with Sweden show ing the highest figure at just under 367o of GDP (Graph 1).
siffra varierar dock märkbart mellan medlemsstaterna, från 20% av BNP i Irland, 21% i Grekland och Portugal och 22% i Spanien, till 30% eller mer i Frankrike, Nederländerna och de tre nordiska medlemsstaterna, där Sverige hade den högsta siffran med knappt 36% av BNP (se diagram 1).
For the rest, in Belgium, Germany and Austria, expenditure was just under 30% of GDP. while in the UK. it was around
I Belgien, Tyskland och Österrike låg utgiftenia precis under 30% av BNP,
277:7c and in Italy 24'/2%. (Because
% i Storb medan de var ungefär 27'/2
The main quantitative findings
De viktigaste kvantitativa resultaten ritannien och 24'/:% i Italien.
The scale of social expenditure of the newness of the system of classification, these figures are pro visional and liable to change as better information becomes available — see Notes and sources in the main report.)
(Efter som klassificeringssystemet är nytt är dessa siffror preliminära och de kan komma att ändras allteftersom korrektare uppgifter blir tillgängliga — jfr Anmärkningar och källor i bilagan till huvudrapporten).
According to a recent study ('Net public social expenditure', OECD.
De sociala utgifternas omfattning
Taking account also of the revenue from indirect taxes as beneficiaries spend their transfers — which is more similar between countries — reduces expenditure on social protection in net terms to around 27% of GDP in Sweden and to between 23% and 25'/:7c of GDP in the other four.
Om man därtill beaktar in komster från indirekta skatter när mottagarna spenderar sina ersättningar — vilka överensstämmer mer mellan länderna — minskar nettoutgifterna för social trygghet till omkring 27% av BNP i Sverige och mel lan 23% och 25'/2% av BNP i de övriga fyra länderna.
This is much less of a difference than shown by the gross spending figures noted above.
Därmed blir spännvidden mellan länderna mycket mindre än den som de ovan angivna siffrorna för bruttoutgiftema ger vid handen.
Moreover, in net tenns, the UK is estimated to have slightly higher expenditure relative to GDP than Germany and the Netherlands.
Beräknat netto uppskattas dessutom Storbritannien ha något högre utgifter i procent av BNP än Tyskland och Nederländerna.
Any assessment of the scale of social protection in European countries, and the associated cost in terms of the transfers involved, can only satisfactorily be made by considering the revenue side of the public sector accounts as well as expenditure.
Dessa skillnader mellan siffrorna för de olika medlemsstaterna stämmer i grova drag överens med det relativa välståndet beräknat i procent av BNP per person och avspeglar därför ländernas förmåga att klara av den berörda utgiften.
This is. first, because social transfers are in creasingly subject to tax or social charges in a number of Member States and, accordingly, part of the expenditure incurred by government returns as tax or other receipts.
Det är dock uppenbart att det råder skillnader mellan med lemsstater som står på ungefär samma nivå av välstånd när det gäller hur man prioriterar social trygghet.
Secondly, effective transfers can, in principle. be made through tax concessions or allowances as well as through benefit payments and, in this case, will show up as lower receipts rather than as expenditure. Estimating the scale of such so-called tax expenditures and the revenue generated by taxes on benefits is. however, fraught with difficulty.
Detta är i sin tur delvis ett uttryck för sociala särdrag (t.ex. är kvinnomas ten dens att delta i arbetslivet stor i de nordiska medlemsstaterna, men liten i Italien), befolkningens åldersstruktur och omfattningen av det privata försäkringsskyddet (privata pen sionsförsäkringar ingår i varierande omfattning i uppgifterna från ESSPROS beroende på hur stor graden av social solidaritet är).
The variation in these figures be tween Member States are broadly in line with relative levels of prosperity, as measured by GDP per head, and, therefore, reflect the ability of countries to support the expenditure con cerned.
Detta beror för det första på att de sociala transfereringarna i flera med lemsstater i allt högre grad är föremål för beskattning eller sociala avgifter, varvid följaktligen en del av statens utgifter återgår som skatter eller and ra inkomster.
Nevertheless, it is evident that there are differences between countries with similar levels of prosperity in the implicit priority accorded to social protection.
För det andra kan faktiska transfereringar i princip göras genom skattelättnader eller skatteavdrag, lika väl som genom utbetalning av bidrag, och kommer i detta fall att avspeglas i lägre inkomster snarare än lägre utgifter.
This, in turn, partly reflects differences in so cial characteristics (in the tendency for women to pursue working careers, for example, which is high in the Nordic countries and low in Italy), in the age structure of the population and in the degree of reliance on private provision (private pensions are included to varying ex tents in the ESSPROS data depending on the degree of social solidarity involved).
Det är emellertid mycket svårt att uppskatta storleken på sådana så kallade skatteutgifter och den inkomst som genereras av skatter på förmåner.
These estimates relate to only five Member States for a single year (Eurostat plans to develop special modules on the effects of taxes as part of ESSPROS) and are somewhat tentative.
Utgifterna på de sociala trygghetssystemen (som i den nya ESSPROS definieras såsom sociala överföringar, antingen kontanta eller i form av social- och sjukvård) uppgick 1995 till 28'/:% av unionens BNP. Denna
A further insight into the relative weight of social transfers can be gained from the ECHP data on net benefits received by households. Benefits in this case are confined to cash transfers and exclude benefits in kind, such as health care, though they include all private pensions.
I flera länder, och särskilt i de där socialutgiftema är höga i förhållande till BNP, är dock förmånerna föremål för beskattning eller sociala avgifter, så att en del av de medel som staten betalar ut återkommer som inkomster på intäktssidan.
According to these data, social transfers amounted, on average, to just over 30% of net household income in the Union in 1993 (the Union here ex cludes Austria, Finland and Sweden
Dessa inkomster har dessutom visat en tendens att öka under senare år efterssom regeringar
So far as expenditure is concerned, social protection (as defined under the new ESSPROS to include social transfers, either in cash or in kind for welfare purposes, and health care) amounted to 287:7c of Union GDP in 1995.
Dessa beräkningar hänför sig endast till fem medlemsstater under ett enda år (Eurostat planerar att utveckla särskilda moduler för skatteeffekter som en del av ESSPROS) och är delvis preliminära.
This figure, however, varied markedly between Member States, ranging from 20% of GDP in Ireland. 21 % in Greece and Portugal and 22% in Spain, to 30% or more in France, the Netherlands and the three Nordic
En bättre förståelse av den relativa betydelse som de sociala transfereringarna har kan man få ge nom att studera ECHP:s uppgifter om de nettobidrag som hushållen mottar.
In a number of the countries, how ever, especially in those where social spending is high in relation to GDP, benefits are subject to tax and/or so cial charges, so that part of the money paid out by government comes back as receipts on the revenue side of the accounts.
Bidragen är i detta fall begränsade till kontanta transfereringar och utesluter förmåner i natura, så som hälso- och sjukvård, men inkluderar privata pensionsförsäkringar.
This part, moreover, has tended to increase in recent years as governments have sought both to tar
Enligt dessa uppgifter uppgick de sociala transfereringarna i genomsnitt till något över 30% av hushållens
Modernising social protection and adapting systems to change which were not covered by the first waveoftheECHP).
Modernisering av de sodala trygghetssystemen och anpassning av systemen till förändring nettoinkomst i unionen 1993 (i detta fall ingår inte Finland, Sverige och Österrike som inte omfattades av den första omgången av ECHP).
liable to distort the comparative picture which emerges from the ESSPROS and ECHP data, though the amounts involved seem in most cases to be relatively small (though there are exceptions, such as the UK where tax relief on private pension contributions is important).
Samtidigt som hög arbetslöshet i allmänhet ofta betrak­tas som den främsta orsaken till höga sociala kostnader, stod i själva verket arbetslöshetsersättningarna endast för 8% av de totala utgifterna i unio­ nen 1995 (något under 2'/2% av BNP) dessa inte ingår riskerar att snedvrida den jämförelse som växer fram ur ESSPROS och ECHP uppgifter, även om de belopp som berörs i de flesta fall tycks vara ganska små (eventuellt med undantag av Storbri­tannien där skattelättnaden för priva­ta pensionspremier är stor).
The pattern of social expenditure
De sociala utgifternas fördelning
While, in general, high unemploy­ment is often regarded as a primary cause of high levels of social spend­ing, in reality, transfers to the unem­ployed accounted for only 8% of total expenditure in the Union in 1995 (just under 27:7c of GDP) — less than spending on disability benefits and only a little higher than that on family allowances. Only in Belgium. Denmark.
— vilket var mindre än utgifterna för sjukpensioner och endast något hög­re än utgifterna för familjebidrag.
Old­age pensions are by some way the largest item of social protection expenditure in the Union, accounting for 42'/2% of the total in 1995, equi­
Ålderspensionerna är den största po­sten när det gäller utgifter för social trygghet i unionen och uppgick 1995 till 42'/2% av de totala kostnaderna, vilket motsvarade 12% av BNP.
The pattern of variation between Member States differs from that shown by the figures for gross expen­diture relative to GDP.
Variationsmönstret mellan med­lemsstaterna skiljer sig från den bild som siffrorna för bruttoutgifter i för­hållande till BNP ger.