natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Social protection also has an im­portant role to play in helping to achieve other aims emphasised in the 1998 Employment Guidelines which were subsequently adopted — developing entrepreneurship, encouraging adaptability of businesses and their employees and strengthening the policies for equal oppor­tunities.
Därtill kom mer att social trygghet spelar en viktig roll när det gäller att uppnå andra mål som betonas i 1998 års riktlinjer som antogs för att utveckla nyföretagande, uppmuntra företagen och deras anställda att anpassa sig till förändringar och bygga utjämställdhetspolitiken.
The growth of social expenditure: in most Member States, the increase in social protection expenditure has slowed down in recent years.
Finansieringskällor: Omkring 65% av finansieringen av de sociala trygghetssystemen inom unionen kommer från avgifter som betalas av arbetsgivarna och de försäkrade
Social Protection in Europe 1997— Executive summary ened and the contribution record required for eligibility has been lengthened.
Social trygghet i Europa 1997—Sammandrag giftsperiod som krävs för att få rätt till ersättning har förlängts.
Employers' contributions alone accounted for some 40% of total finance in 1995.
Ar 1995 stod enbart arbetsgivaravgifterna för omkring 40% av hela finansieringen.
Strengthening incentives to work: in several countries, measures have been introduced to try to ensure that in come from work is always higher than from benefits through tax concessions for lowpaid workers and in-work benefits as well as by reducing benefit rates.
Ökat incitament att arbeta: I flera länder har man försökt se till att inkomst från förvärvsarbete alltid ärmer lönande än att få sociala ersättningar och bidrag, genom att införa olika åtgärder som skattelättnader för lågavlönade och särskilda lönetillägg, samt genom att sänka ersättningsnivåerna. våerna.
Levels of unemployment benefit: a significant proportion of people unemployed in a number of Member States, according to the ECHP, received no unemployment benefit at all in 1993, even when out of work for three months or more.
Nivån på arbetslöshetsersättningarna: Enligt uppgifter från ECHP fick en betydande del av de arbetslösa i flera medlemsstater ingen ersättning alls år 1993, även om de varit utan arbete i tre månader eller längre.
For those receiving benefit, the monthly amount averaged just over half of their net earnings for the months when they were working, though it ranged from 60-65% in Denmark. France and Ireland to only 257c in Greece and the UK.
De som dock erhöll bidrag fick en månatlig ersättning som i genomsnitt var något högre än 50% av nettoinkomsterna under de månader då de hade arbete, fast siffran varierar från 6065% i Danmark, Frankrike och Irland till endast 25% i Grekland och i Storbritannien.
Shifting towards more active policies: there is general recognition that providing income support alone is not sufficient to tackle problems of unemployment and social exclusion.
Föiskjutning mot mer aktiva insatser: Det är numera allmänt vedertaget att det inte räcker med enbart inkomst bortfallsersättningar och bidrag för att ta itu med arbetslöshet och social utslagning.
In the 1998 Employment Guidelines agreed by the Council, Member States have committed themselves to bringing about a shift from passive to active measures aimed at increasing the employability of those out of work and helping them find a job.
I 1998 års europeiska riktlinjer för sysselsättning som antogs av rådet har medlemsstaterna åtagit sig att åstadkomma en förskjutning från passivt stöd till aktiva åtgärder för att ge de arbetslösa bättre möjligheter att göra sig gällande på ar betsmarknaden och hjälpa dem att finna arbete.
The relief of poverty: social transfers (including private pensions, but excluding benefits in kind, such as health care) accounted for around 307c of net household income in the Union in 1993.
Fattigdomsbekämpning: Sociala transfereringar (inklusive privata pensionsförsäkringar, men exklusive förmåner i natura såsom hälsovård) uppgick till cirka 30% av hushållens nettoinkomster i unionen 1993.
For some 35% of households, they were the main source of income and without them just under 407c of households would have had a level of income of under half the national average (the conventional measure of poverty).
För ungefär 35% av hushållen utgjorde dessa transfereringarden huvudsakliga inkomstkällan och utan dem skulle nästan 40% av hushållen ha haft en inkomstnivå som legat under hälften av den nationella medelinkomsten (det vedertagna måttet på fattigdom).
After transfers, around 17% of households in the Union had a level of income below this.
Efter transfereringar hade omkring 17% av hushållen i unionen en inkomstnivå som låg under hälften av medelinkomsten.
Recent changes in policy he economic and social context in which European
Utvidgning av program för att skapa arbetstillfällen: I ett antal medlemsstater har man försökt att uppmuntra till att skapa arbetstillfällen genom att punktvis sänka arbetsgivaravgifter och genom att ge direkta subventioner.
T social protection systems operate has changed con
Förändringar av politiken på senare tid e ekonomiska och sociala villkor under vilka de europeiska sociala trygghetssystemen verkar har
The general tendency within Member States' social assistance schemes is to address underlying causes of poverty and social exclusion, to reduce reliance on benefits and to encourage all those able to work to find employment.
Den allmänna trenden är att tackla de underliggande orsakerna till fattigdom och social utslagning, att försöka minska bidragsberoendet och att uppmuntra alla arbetsföra personer att söka arbete.
Helping people with disabilities: efforts have been made in many Member States to improve the employment opportunities of those with disabilities, through deterring discrimination and removing obstacles to them working, while at the same tightening eligibility for benefit.
Stöd till funktionshindrade: I många medlemsstater har insatser gjorts för att förbättra möjligheterna för funktionshindrade att få arbete genom att motverka diskriminering och undanröja arbetshinder, samtidigt som kvalifikationskraven för rätt till ersättning har stramats åt.
siderably over the past decade or two (as analysed in the Commission Communication Modernising and Improving Social Protection).
genomgått stora förändringar under de senaste två årtiondena (jfr analysen i kommissionens meddelande med titeln Modernisering och nydaning av social trygghet).
Over the 1990s, low economic growth has increased both the difficulties of funding so cial protection across the Union and. in combination with demographic and social trends, the number of people being supported.
Under nittiotalet har den svaga ekonomiska tillväxten ökat svårigheterna att finansiera de sociala trygghetssytemen i hela unionen och i kombination med den demografiska och sociala utvecklingen medfört en ökning av antalet personer som får ersättning.
While income maintenance and prevention of social exclusion continue to be fundamental objectives of social protection systems, the aim of policy is to strengthen incentives to work and to improve the employability and adaptability of the work force.
Samtidigt som de grundläggande målen för de sociala trygghetssystemen fortsätter att vara att ge inkomsttrygghet och att förebygga social utslagning finns det också en politisk strävan att förstärka incitamenten att söka arbete och att förbättra arbetskraftens möjligheter att göra sig gällande och att anpassa sig till kraven på arbetsmarknaden.
The major policy developments are:
De viktigaste inslagen i den politiska utvecklingen är följande:
Reversing the trend towards early retirement: there has been a long-term trend towards early retirement across the Union, pushing up social expenditure and depriving the economy prematurely of the skills which the people con cerned have to offer.
Att vända trenden mot ökad förtidspensionering: Inom unionen råder sedan länge en tendens till ökad förtidspensionering vilket driver upp de sociala utgifterna och gör att samhället i förtid förlorar de kunskaper som de pensionerade skulle kunna erbjuda.
For women, this trend has been offset by a more powerful tendency for increased participation in employment, but for men, it has led to around half of
När det gäller kvinnor häiden här tendensen neutraliserats av att den allmänna trenden mot ökat deltagande i arbetslivet har varit starkare, men för männen har den inneburit att hälften av männen i åldrarna mellan 55 och 64 år (dvs. under den formella
Social Protection in Europe 1997—Executive summ men aged between 55 and 64 (ie below the official retire ment age in most countries) no longer being in work.
Social trygghet i Europa 1997— Sammandrag pensionsåldern i de flesta länderna) inte längre har något arbete.
In a number of Member States, measures have been introduced to discourage early retirement, by tightening the conditions for eligibility and/or reducing the amount payable.
I flera medlemsstater har åtgärder i form av strängare kvalifikationskrav och sänkta ersättningsnivåer införts för att motverka förtidspensionering.
Providing long-term care: there is widespread debate on how caring needs should be met — whether through transfers or through the direct provision of services and how far the State should be involved.
doses — om det skall ske genom transfereringar eller genom ett direkt tillhandahållande av tjänster — och vilken omfattning av den service skall ha som staten skall stå för.
In the three Nordic EU countries, in particular, social services are well de veloped, though they have been increasingly subject to budget constraints.
Socialtjänsten är särskilt väl utvecklad i de tre nordiska EU-länderna, även om den i allt större grad påverkas av budgetrestriktioner.
Elsewhere, adequate arrangements for helping to cover the costs of care as part of the social protection system exist in few Member States, the most notable examples being the schemes introduced in Austria in 1993 and in Germany in 1995, the former funded by general taxation, the latter by social contributions.
I några få länder är de sociala trygghetssystemen utformade för att täcka vård kostnader. De mest nämnvärda exemplen är Österrike, där man 1993 införde ett system som finansieras med allmän beskattning, och Tyskland, där man 1995 införde ett system som finansieras genom sociala avgifter.
Encouraging partial retirement: attempts have been made (in Germany, France, Austria and Finland, especially) to encourage partial retirement by making it possible for people to receive a partial pension if they reduce their hours of work.
Att uppmuntra till delpensionering: Försök har gjorts (särskilt i Tyskland, Frankrike, Österrike och Finland) till att uppmuntra delpensionering genom att erbjuda anställda delpension om de minskar antalet arbetstimmar.
So far, however, except in France, very few people have opted to take advantage of the possibility.
Med untantag för Frankrike har än så länge mycket få människor valt att utnyttja denna möjlighet.
Targeting expenditure: Targeting resources on those most in need is of growing political concern throughout the Union.
Att göra utgifterna träffsäkra: Att rikta resurserna till de mest behövande är en politisk ambition som vinner allt större terräng i hela unionen.
This is reflected in both the extension of meanstesting — though so far in most cases this remains very limited in scale — and the imposition of taxes and/or social charges on benefit recipients, which can serve to spread the cost of funding social protection more equitably, given the increasing prosperity of many pensioners.
Detta avspeglas både i att man i allt högre grad utnyttjar behovsprövning — även om denna i de flesta medlemsstaterna fortfarande är mycket begränsad — och i att skatter eller sociala avgifter införs för dem som får social ersättningar, vilket med hänsyn till många pensionärers ökande välstånd kan bidra till att på ett mer rättvist sätt sprida kostnaderna för att finansiera den sociala tryggheten.
Adapting to population ageing: reform of pension systems continues to be the focus of political attention to limit the costs implied by an ageing population.
Anpassning till åldrande befolkningar: Reformeringen av pensionssystemen fortsätter att vara en central politisk fråga för att försöka begränsa de kostnader som en åldrande befolkning medför.
In many Member States, the official retirement age has been raised, especially for women, and for both sexes is in most cases being standardised at 65, while measures have been introduced in a number of countries to reduce the pensions payable.
I många medlemsstater har den formella pensionsåldern höjts, särskilt för kvinnor, och har i de flesta fall fastställts till 65 år för båda könen, samtidigt som flera länder har infört åtgärder för att minska nivån på de pensioner som utbetalas.
A further tendency has been to link the pension receivable more closely to the contributions paid over a person's lifetime, so reinforcing the insurance aspect of the system.
En annan tendens har varit att koppla pensionen närmare till de avgifter som inbetalats under en persons yrkesverksamma liv och därigenom förstärka systemets försäkringskaraktär.
So far, there has been no general tendency to shift away from pay-as-you-go to funded schemes (from contributions covering current pensions to covering future liabilities), though there is widespread growth in occupational and private pensions.
Än så länge har dock ingen allmän övergång skett från ett för delningssystem till ett premiereservsystem (dvs. från av gifter för att täcka nuvarande pensionsutbetalningar till avgifter för att täcka framtida pensionsutbetalningar) även om de yrkesbaserade och privata systemen allmänt sett har ökat i omfattning.
Containing health-care costs: a common feature of recent policy developments in Member States has been to impose ceilings on expenditure of national health services or of health insurance funds.
Att hålla tillbaka kostnaderna för hälso- och sjukvård: Ett gemensamt drag i den senaste politiska utvecklingen i medlemsstaterna har varit att införa utgiftstak inom de statliga hälso- och sjukvårdssystemen eller sjukförsäkringssystemet.
While this has generally succeeded in holding down spending relative to GDP. it has led to other concerns — about the way in which resources are effectively being rationed and the efficiency with which they are being used.
Samtidigt som denna åtgärd har lett till att man i allmänhet har lyckats hålla nere utgifterna i förhål lande till BNP har den väckt frågor om hur resurserna i verkligheten fördelas och hur effektivt de utnyttjas.
In many countries, direct charges for drugs and certain services have been introduced or extended to make consumers aware of the costs involved in their supply and so encourage them to restrain [heir demand.
I många länder har direkta avgifter för läkemedel och vissa tjänster införts eller utvidgats i syfte att göra konsumenterna medvetna om de kostnader som är involverade och därmed bromsa efterfrågan.
In a number of Member States, governments have sought to exploit the potentially beneficial effects of market mechanisms on efficiency by separating purchasers and providers more clearly, by encouraging both to adopt more commercial attitudes and by making room for managed competition in some areas.
I flera medlemsstater har regeringarna försökt utnyttja de potentiellt gynnsamma effekterna av marknadsmekanismerna på effektiviteten genom att tydligare skilja på utbud och efterfrågan, genom att uppmuntra aktörerna på båda sidor att anta en mer affärsmässig hållning och genom att bereda plats för begränsad konkurrens på vissa områden.
Social Protection in Europe 1997—Executive summary
Social trygghet i Europa 1997— Sammandrag
Modernising social protection and adapting systems to change ystems of social protection and their reform have become a cen
Modernisering av de sociala trygghetssystemen och anpassning av systemen till förändring e sociala trygghetssystemen och deras refonnering har blivit en
Europe Reports, for 1993 and 1995 and like them is a product of the European Council Recommendation of July 1992 (92/442/EEC) to monitor the progress achieved in relation to the convergence of social protection aims and policies across the Union.
Den uppdaterar delvis den analys som återfinns i de två tidigare rapporterna Social trygghet i Europa från 1993 och 1995, och bygger liksom dessa på rådets rekommendation från juli 1992 (92/442/EEG) att övervaka de framsteg som görs i termer av konvergerande mål och metoder inom socialpolitiken i hela unionen.
(The full report is published in English.
(Rapporten har i sin helhet publicerats på engelska, franska och tyska.
French and German: the present document which summarises the main findings is available in all 11 Community languages.) tection systems to become more employment-friendly and more active in the fight against unemployment was stressed, while, at the Luxembourg Jobs Summit at the end of 1997, the Council called for a more active approach to increase the employability of those out of work.
Dublin i slutet av 1996 underströks behovet av att systemen för beskattning och social trygghet blir mer sysselsättningsfrämjande och mer aktiva i kampen mot arbetslösheten, och vid toppmötet om sysselsättning i Luxemburg i slutet av 1997 efterlyste rådet ett mer aktivt tillvägagångssätt för att ge de arbetslösa bättre möjligheter att göra sig gällande på arbetsmarknaden.
The framework for such an approach is set out in the Commission's Communication mentioned above as well as in the 1998 Employment Guidelines agreed by the Council (OJ C 30 of 28 January 1998).
Ramen för ett sådant tillvägagångssätt anges i kom missionens nyss nämnda meddelande och i 1998 års riktlinjer för sysselsättningspolitiken som har antagits av rådet (EGT C 30,28 januari 1998).
The main lines of action identified in the latter—improving employability. developing entrepreneurship, encouraging adaptability of businesses and their employees and strengthening the policies for equal opportunities — all have significance for the orientation of systems of social protection.
De huvudsakliga riktlinjerna som drogs upp vid detta möte — att öka de arbetslösas förutsättningar för att få arbete, att utveckla nyföretagande, att uppmuntra företagen och deras anställda att anpassa sig till förändringar och att bygga ut jämställdhetspolitiken — har alla betydelse för de sociala trygghetssystemens framtida inriktning.
tral area of policy concern across the European Union.
central fråga inom hela den Europeiska unionen.
The Commission's Communication Modernising and Improving Social Protection in the European Union (COM(97)102) pointed out that the financial and operational structures of most systems were established decades ago.
I kommissionens meddelande Modernisering och nydaning av social trygghet i Europeiska unionen (KOM(97) 102) konstateras att den finansiella och operativa strukturen av de flesta systemen fastlades för årtionden sedan.
Since then, the economic and social conditions under which they operate have changed, and will continue to do so.
Sedan dess har de ekonomiska och sociala villkor under vilka dessa system verkar förändrats och fortsätter att förändras.
Demands on social protection systems have grown and constraints on their funding have tightened.
Kraven på de sociala trygghetssystemen har blivit större samtidigt som det ekonomiska utrymmet för finansieringen av dem har krympt.
This concern has been reinforced by the ageing of the population and the impending growth in the number of people of pensionable age.
Den allt äldre befolkning en och den förestående ökningen av antalet människor i pensionsålder gör frågan än viktigare.
In the efforts to reform social protection systems, the common aims are to assure their continued effectiveness, to ensure that systems strengthen rather than obstruct economic growth and job creation, to contain the costs of providing social support to all those who need it and to shift towards a more active policy designed to get people into employment rather than merely transferring income to them when they are not working.
De gemensamma målen för ansträngningarna att reformera de sociala trygghetssystemen är att se till att de fortsätter att fungera på ett effektivt sätt, att säkerställa att de förstärker snarare än förhindrar ekonomisk tillväxt och att de skapar sysselsättning, att hålla tillbaka de kostnader som är förknippade med att tillhandahålla kontantersättningar till alla som behöver det och övergå till mera aktiva insatser utformade för att hjälpa män niskor att finna arbete istället för att endast överföra inkomster till dem när de inte har arbete.
This new emphasis is reflected in recent European Council declarations.
Denna nya betoning avspeglas i Eu ropeiska rådets senaste deklarationer.
At Dublin at the end of 1996. the need for taxation and social pro
Vid Europeiska rådets möte i
The present Report is very much focused on the themes which were the subject of the Communication and the Employment Guidelines, and which are a prominent feature of the changes being made to systems of social protection across the Union.
Föreliggande rapport lägger tonvikten på de frågor som behandlades både i meddelandet och i riktlinjerna för sysselsättningspolitiken, och som utmärker de förändringar som de sociala trygghetssystemen inom unionen för närvarande genomgår.
Its specific aim is to contribute to the process of reform by reviewing and analysing these changes and so broaden understanding of the measures concerned.
Rapporten syftar särskilt till att bidra till reformprocessen genom att granska och analysera dessa förändringar och därigenom bidra till en bredare för
In part, it up dates the analysis contained in the two previous Social Protection in
(Båda källorna beskrivs närmare i den tekniska bilagan — Anmärkningar och källor — som bifogas den fullständiga rapporten och som bör
Modernising social protection and adapting systems to change
Modernisering av de sodala trygghetssystemen och anpassning av systemen till förändring konsulteras innan några politiska slutsatser dras av de iakttagelser som presenteras i rapporten.)
T the changing context in which
R amtidigt som de europeiska ekonomierna är rikare än någonsin
The changing context people aged 15 to 64.
S de åren. År 1986 fanns det för varje person som var 65 år eller äldre i unionen (nuvarande 15 medlemsstater) fem människor mellan 15 och 64 år.
By 1996, growth in the number of people of 65 and over meant that for every one person in this age group, there were only just over 4 people of working age.
Det ökade antalet personer i den äldre åldersgruppen innebar att det 1996 för varje person som var 65 år eller äldre endast fanns något mer än 4 personer i arbetsför ålder.
By 2020, on the latest projections, there will be only just over 3 people of working age in the Union for every one person aged 65 and over.
Enligt de senaste beräkningarna kommer det i unionen år 2020 endast att finnas nå got mer än 3 personer i arbetsför ålder för varje person som är 65 år eller äldre.
W social protection systems in the Union are operating, focusing on the main demographic, social and economic developments affecting the need for support.
manhang i vilket de olika systemen för social trygghet i unionen verkar och fokuserar på viktiga demografiska, sociala och ekonomiska förändringar som påverkar bidragsbehoven.
Secondly, it analyses the scale of expenditure on so cial protection in Member States, its division between different functions and the relative importance of various sources of finance.
Därefter analyseras kostnaderna för de sociala trygghetssystemen i de olika medlemsstaterna, hur de fördelar sig mellan olika områden samt olika finansieringskällors relativa betydelse.
Thirdly, it considers the weight of social transfers in household income and their contribution to reducing disparities in income between house holds.
Härnäst tar rapporten upp de sociala transfereringamas betydelse för hushållens inkomster och deras bidrag till att minska inkomstskillnaderna mellan hushållen.