natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Promoting research outside the EU
Främjandet av forskningen utanför EU
International competitiveness, with the underlying aim of enabling European firms to exploit the full possibilities of the single market in 1992.
Utgångspunkten är att skapa en situation där det europeiska näringslivet till fullo kan utnyttja de möjligheter som 1992 års inre marknad ger.
To attain those goals the Community is required to adopt programmes, cooperate with third countries, disseminate and evaluate results, and promote training and mobility for research workers.
För att uppnå detta mål har man planerat upprättande av program, samarbete med tredje land, spridning och utvärdering av resultat samt främjande av utbildning och rörlighet för de personer som är verksamma inom forskningen.
Ultimately, though, the main weight of its effort still goes into producing the Community research programmes.
Gemenskapsaktiviteternas tyngdpunkt ligger dock fortfarande i utfärdandet av forskningsprogram.
Through them it supplements and concentrates national research with its own extensive scientific and technical research.
Genom dessa forskningsprogram kompletterar och samlar EU den nationella forskningen.
Promoting research is not confined to the Community alone, but is also seen increasingly in a pan-European context.
Därigenom garanteras att onödigt dubbelarbete undviks och att de befintliga finansiella medlen används meningsfullt och effektivt.
The forms of joint action
Formerna för de gemensamma aktionerna
Research programmes are adopted on a proposal from the Commission and can be carried out in one of three ways.
För genomförandet av de forskningsprogram som fastställts på förslag av kommissionen finns det tre olika organisationsformer:
Direct action projects are carried out by the Community's own Joint Research Centre, which has some 2 300 staff employed in establishments in Ispra (Italy), Geel (Belgium), Karlsruhe (Germany) and Petten (Netherlands).
Egenforskningen omfattar arbetet i EU:s gemensamma forskningscenter med sina cirka 2 300 medarbetare och sina forskningsanläggningar och forskningsinstitut i Ispra (Italien), Geel (Belgien), Karlsruhe (Tyskland) och Petten (Nederländerna).
As early as 1954 the European Centre for Nuclear Research (CERN) was set up in Geneva to carry out fundamental scientific research, particularly in the area of particle physics.
Redan 1954 bildades i Geneve det euro peiska atomforskningscentret (CERN), som bedriver vetenskaplig grundforskning, särskilt inom partikelfysikens område.
This was followed in 1975 by the European Space Agency (ESA), with its headquarters in Paris, which coordinates the European space programme (Ariane rockets, Columbus spacelab, Hermes space shuttle, satellites).
1975 följde den euro_BAR_Deiska rymdorganisationen (ESA) med säte i Paris, som samordnar det europeiska rymdprogrammet (Ariane-raketer, Columbus rymdlaboratorium, Hermes rymdfarkost och satelliter). 1985 bildades slutligen Eureka (European Research Coordination Agency).
This stems from a French initiative and was intended as a civilian answer to the American SDI (Strategic Defence Initiative) programme, which was mainly geared to military purposes.
Den går tillbaka på ett franskt initiativ och var tänkt som ett civilt svar på det amerikanska SDI-programmet (strategiskt försvarsinitiativ) som i första hand var avsett för militära ändamål.
Within the framework of Eureka, projects are promoted through joint financial support aimed at the development of high-technology products, systems and services with a worldwide market potential.
Inom ramen för Eureka ges gemen samt finansiellt stöd till projekt som är inriktade på utvecklingen av produkter, system och tjänster med en världsomfattande marknadspotential och som bygger på högteknologi.
There are now 19 European States taking part in Eureka (the 15 Member States of the EU plus Norway, Switzerland, Turkey and Iceland).
Eureka består nu av 19 europeiska stater (utöver de 1 5 EU-medlemsstatema: Norge, Schweiz, Turkiet och
The single market plays a vital role in encouraging firms to think and act strategically beyond national borders.
Den inre marknaden bidrar på ett avgörande sätt till att företagen tänker strategiskt och handlar över nationella gränser.
But since the single market is also open to firms from outside the Union, it is vitally important that European companies should prepare for stiffer competition.
Den är också öppen för företag från tredje länder. Så mycket viktigare är det att de europeiska företagen förbereds på den skärpta konkurrensen.
In its practical implementation the policy centres on the principles of the free market economy.
Genomförandet av denna politik har som modell en väl fungerande marknadsekonomi.
This means that initiative and responsibility for structural adjustment, for instance, continue to rest mainly with business and industry themselves.
Detta innebär att initiativ och ansvar för exempelvis strukturanpassningen även i fram tiden i första hand kommer att ligga hos de ekonomiska aktörerna.
Although the Community can intervene to support and accelerate the process, in particular by promoting the creation of the necessary infrastructures (education, energy, transport, telecommunications and research), it cannot replace business decisions.
Gemenskapen kan vis serligen hjälpa till för att stödja och påskynda denna process, särskilt genom att skapa den nödvändiga infrastrukturen (utbildning, energi, trafik, telekommunikation och forskning), men kan inte ersätta företagsinterna beslut.
In each case the Community has to make certain that particular enterprises or groups do not receive preferential treatment which might lead to competitive distortions.
I varje fall skall gemenskapen se till att före tag eller företagsgrupper inte får någon förmånsbehandling som kan leda till en snedvridning av konkurrensen.
One of the urgent tasks facing the Community, therefore, is to preserve and promote the competitiveness of European industry at home and abroad.
Det är därför en av gemenskapens mest angelägna uppgifter att vidmakthålla och utvidga den europeiska industrins konkurrenskraft, såväl nationellt som internationellt.
Against this background, then, the Treaty on European Union conferred responsibility for industrial policy on the Community.
Mot denna bakgrund har Fördraget om Europeiska unionen gett gemenskapen ett ansvar för industripolitikens området.
Lastly the creation of favourable basic conditions for enterprises also means the abolition of redundant and restrictive bureaucratic regulations.
Skapandet av gynnsamma ramvillkor för företagen innebär slutligen också att överflödiga och hindrande byråkratiska föreskrifter måste undanröjas.
The main thrust of industrial policy is to facilitate adjustment to structural change and to create a favourable environment for businesses' growth, in particular among small and medium-sized firms.
I centrum för denna politik står åtgärder som skall underlätta anpassningen till strukturella förändringar och skapa en gynnsam miljö för företagens vidareutveckling, särskilt för små och medelstora företag.
A further priority is to promote innovation, research and technological development.
Ytterligare en tyngd punkt utgör främjandet av innovation, forskning och teknologisk utveckling.
POLITICAL UNION: THE THREE PILLARS OF THE EUROPEAN UNION itself the 'European Court of Auditors' on 17 January 1994.
"Domstolen" har den 1 7 januari 1994 döpts om till "Europeiska domstolen".
Nevertheless, the legal instruments issued by the individual institutions remain legal instruments of the respective Community.
De rättsak­ter som utfärdas av de enskilda organen för­blir även fortsättningsvis den respektive gemenskapens rättsakter.
■ THE FIRST PILLAR: THE THREE EUROPEAN COMMUNITIES (EC, EURATOM, ECSC)
■ FÖRSTA PELAREN: DE EUROPEISKA GEMENSKAPERNA (EG, EURATOM, EKSG)
The core of the European Union is still the European Economic Community, extended to include economic and monetary union.
I medelpunkten för den europeiska unio­nen står fortfarande den "europeiska eko­nomiska gemenskapen", som utvidgas med en ekonomisk och monetär union.
In Maastricht the Heads of State or Government deleted the word 'Economic' in the title of the Treaty.
I Maastricht strök stats­ och regeringscheferna ordet "ekonomiska" i fördragsnamnet.
This minor change can be taken to symbolize the intention that the EC should gradually become transformed from an economic community into a political union.
Denna lilla ändring kan ses som en symbol för att EG skall växa samman från en ekonomisk gemenskap till en politisk union.
It does not, however, affect the separate existence of the three Communities (ECSC, Euratom and EC), since they were in no way formally merged.
Det nya namnet ändrar emellertid ingen­ting på existensen av de tre delgemenskaperna (EKSG, Euratom, EG), efter­som det inte innebär en formell sammanslutning av de tre gemenskaperna.
Similarly the renaming of some of the EC institutions following the creation of the European Union only served to cause confusion.
Likaså har de nya namn som några av EG:s institutioner fick i sam­band med upprättandet av EU skapat mer förvirring än nytta.
On 8 November 1993 the Council of the European Communities adopted the title 'Council of the European Union'.
"Europeiska gemenskapernas råd" heter sedan den 8 november 1993 "Europeiska unionens råd".
The 'Commission of the European Communities' became the 'European Commission'.
"Europeiska gemenskapernas kommission" har blivit "Euro­peiska kommissionen" och
• safeguarding the common values, fun­damental interests and independence of the European Union;
• Att bevaka Europeiska unionens gemen­samma värden, grundläggande intressen och oberoende.
■ THE SECOND PILLAR: THE COMMON FOREIGN AND SECURITY POLICY
■ ANDRA PELAREN: STEGET IN I EN GEMENSAM UTRIKES­OCH SÄKERHETSPOLITIK
• strengthening the security of the Union and its Member States;
• Att förstärka unionens och dess medlems­staters säkerhet.
• preserving world peace and strengthening international security, in accordance with the principles of the United Nations Charter as well as the principles and aims of the Conference on Security and Cooperation in Europe (CSCE) as laid clown in the Helsinki Final Act of 1975 and the Paris Charter of 1990;
• Att bevaka världsfreden och förstärka den internationella säkerheten i enlighet med principerna i Förenta nationernas stadga samt grundsatserna och målen för Europeiska säkerhetskonferensen (ESK), fastställda enligt Helsingforsakten från 1975 och Parisstadgan från 1990.
• promoting international cooperation;
• Att främja det internationella samarbetet.
• developing and consolidating democracy and the rule of law and ensuring respect for human rights and fundamental freedoms.
• Art främja och förankra demokratin och rätts­staten samt värna om de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna.
Since the EU is not yet a fully­fledged State polity, these goals can only be realized gradually.
Eftersom EU ännu inte är någon "färdig" statsformation kan förverkligandet av dessa mål endast ske gradvis.
Foreign and security policy in particular is traditionally an area where the Member States insist on retaining sovereignty.
Utrikespolitiken, och framför allt säkerhetspolitiken hör tra­ditionsenligt till de områden där medlems­staterna är särskilt måna om att vidmakthål­la sin suveränitet.
Common interests in this area are also fraught with difficulty because France and the United Kingdom are the only EU countries that possess nuclear weapons.
Gemensamma intressen på detta område är också svåra att definiera på grund av att det i EU endast är Frankrike och Förenade kungariket som har kärnvapen.
A further problem is that not all the Member States belong to the defensive alliances of NATO (Ireland, Sweden, Austria, Finland) and the WEU (Denmark, Ireland, Greece).
Ett ytterligare problem är att inte alla EU­med­lemsstater tillhör NATO (av de nuvarande med­lemsstaterna Irland, Sverige, Österrike, Finland) och VEU (av de nuvarande medlemsstaterna Danmark, Irland, Grekland).
Until the Treaty on European Union political coordination between the Member States was carried out under European Political Cooperation (EPC), which was instituted in 1970 and improved and extended by the Single European Act in 1987.
Fram till Fördraget om Europeiska unionen skedde den utrikespolitiska samordningen mellan EG:s med­lemsstater inom ramen för det "europeiska politiska samarbetet" (EPS), som skapades 1970 och förbätt­rades och byggdes ut genom Europeiska enhetsakten 1987.
This involved regular consultations between the foreign ministers and constant contacts between their officials.
Det rörde sig om regelbundna samråd mel­an utrikesministrarna och ständiga kontakter mellan deras myndigheter.
The aim was to improve communication between the Member States on all major foreign policy issues, align their points of view and — as far as possible — arrive at a common approach.
Samarbetet syftade till att i alla viktiga utrikespolitiska frågor skapa en bättre ömsesidig förståelse mellan medlemssta­terna, en harmonisering av stånd­punkterna och ­ så vitt möjligt ­ett gemensamt handlande.
However, all decisions had to be taken unanimously and discussion of security questions was confined to the political and economic aspects.
Alla beslut måste dock fattas enhäl­ligt. Säkerhetsfrågorna begränsades till politiska och ekonomiska aspekter.
The political crises of recent years (the Gulf War, civil war in Yugoslavia, collapse of the Soviet Union) showed very clearly that EPC was incapable of helping the EU to respond to key global issues in a manner commensurate with its weight as the largest trading bloc in the world.
Jugoslavien, sönderfallet av Sovjetunionen) har med all tydlighet visat att detta utrikes­ och säkerhetspolitiska in­strument inte räcker för att EU i viktiga världs­politiska frågor ska kunna uppträda med den tyngd som unionen som världens störs­ta handelsmakt bör ha.
In the case of Yugoslavia the Member States were unable to do any more than send EU observers and convene a peace conference.
I fallet Jugoslavien kom medlemsstaterna inte längre än till att skicka EU­observatörer och inkalla en fredskonferens.
After the collapse of the Soviet Union political coordination among the Member States went no further than agreeing common criteria for formal recognition of the newly emerging States.
Efter Sovjetunionens sönderfall ledde de politiska överenskommelserna mellan med­lemsstaterna endast till att fastställa gemen­samma villkor för erkännandet av de nybil­dade staterna.
And in other fields Member States frequently resorted to unilateral moves, with the result that common European interests were not adequately represented.
I övrigt agerade medlemssta­terna ofta ensamma, vilket gjorde att de gemensamma europeiska intressena inte företräddes i tillräcklig utsträckning.
In the Treaty on European Union the Heads of State or Government agreed to pursue the gradual development of a common foreign and security policy, centred on the following goals:
I Fördraget om Europeiska unionen har med­lemsstatemas stats­ och regeringschefer nu kom­mit överens om att gradvis utveckla en gemensam utrikes­ och säkerhetspolitik, som framför allt har följande mål:
Common security policy
Den gemensamma säkerhetspolitiken
Most decisions under the common foreign and security policy, therefore, still come under the heading of intergovernmental cooperation.
För närvarande fattas därför besluten i den "gemensamma utrikes­ och säkerhetspoliti­ken" fortfarande huvudsakligen ¡nom ramen för mellanstatligt samarbete.
But in many individual cases they are so closely interlinked with other Community instruments (such as economic cooperation, financial assistance or sanctions) that some overlapping with Community decisionmaking procedures can quite easily arise.
De flesta utrikes­och säkerhetspolitiska beslut är dock så nära förknippade med andra EU­instrument som ekonomiskt samarbete, finansiellt stöd eller sanktioner att det i det enskilda fallet lätt blir överlappningar med EU:s handlings­och beslutsförfaranden.
Common foreign policy
Den gemensamma utrikespolitiken
The common security policy relies on the structures of the Western European Union (WEU).
Inom den gemensamma säkerhetspolitikens område faller EU tillbaka på den västeuropeiska unionens (VEU) struktur.
The WEU is regarded as an integral part of the European Union's development.
VEU anses som en integrerad beståndsdel vid utvecklingen av Europeiska unionen.
Its task is to elaborate and implement decisions and actions of the Union that have defence implications.
Den skall utarbeta och genomföra EU:s beslut och aktioner med försvarspolitiska effekter.
In a special declaration on the role of the WEU and its relationship with the EU and NATO, the nine Member States of the EU that are also members of the WEU agreed a programme for future cooperation.
I en särskild deklaration om VEU:s roll och dess relationer till EU och NATO har nio medlemsstater i EU, som också är medlemmar i VEU, kommit överens om ett program för ett framtida samarbete.
The objective is to build up the WEU in stages as the defence component of the EU and to strengthen the European pillar of the Atlantic Alliance.
Enligt detta program skall VEU gradvis bli för­svarskomponenten i EU och förstärka den euro­peiska pelaren i NATO.
The main lines of the common foreign policy are to be defined by unanimous decision of the European Council.
Den grundläggande inriktningen för den gemensamma utrikespolitiken fastställs av Europeiska rådet genom enhälliga beslut.
On this basis a clearly defined area of foreign policy may then be declared a subject of joint action.
Med tanke på det faktum att försvars­ och säker­hetsfrågor fortfarande är ett känsligt politiskt område för medlemsstaterna skall beslut om dessa och alla ytterligare åtgärder fattas enhälligt.
This option is meant to be exercised principally where there is a particularly urgent or pressing need to safeguard certain common interests.
I och med det finns möjligheten att förklara ett klart avgränsat område som föremål för "gemensamma aktioner".
The following prospective areas of joint action are already being considered:
Denna möjlighet utnyttjas framför allt om det är särskilt angelä­get och aktuellt att företräda de gemensam­ma intressena.
Since defence and security issues are still a very sensitive policy area for the Member States, these and all further measures and decisions always have to be taken unanimously.
En gemensam försvarspolitik omfattas ännu inte av den allmänna säkerhetspolitiken.
A common defence policy, however, does not yet form part of the common security policy; the aim of 'the eventual framing of a common defence policy, which might in time lead to a common defence' is at present still a matter for the future.
Först "på sikt [skall] en gemensam försvars­politik, som med tiden skulle kunna leda till ett gemensamt försvar" eftersträvas.
the CSCE process; disarmament and arms control in Europe; non-proliferation of nuclear weapons; the economic aspects of security, above all control of the transfer of weapons technology to third countries and controls on arms exports.
• ESK­processen, • politiken om nedrustning och rustnings­kontroll i Europa, • ¡eke­spridning av kärnvapen, • de ekonomiska aspekterna på säkerheten, framför allt kontroll av överföringen av rust­ningsteknologi till tredje länder och kon­troll av vapenexporten.
Once a matter has been designated a subject of joint action, the Council may decide that specific questions should be decided by qualified majority rather than by unanimity.
Inom ramen för en gemensam aktion kan Europeiska rådet bestämma att besluten i enskilda frågor inte fattas enhälligt utan med kvalificerad majoritet.
The position adopted by the Union in a matter of joint action is binding on the governments of the Member States in their conduct on the international stage.
Unionens ställnings­tagande, som fastställs inom ramen för en gemensam aktion, är bindande för med­lemsstaternas regeringar när de uppträder i inter­nationella sammanhang.
Outside any areas of joint action, the Treaty imposes extensive obligations on the Member States to consult, inform and coordinate with each other, the forum for this being the Council.
Förutom de gemensamma aktionerna finns det omfattande konsultations­, avstämnings­, informations­ och samordningsskyldigheter mellan medlemsstaterna, för vilka rådet tjä­nar som forum.
Further steps forward under the common foreign and security policy are to be considered at the Intergovernmental Conference of the Member States planned for 1996.
Ytterligare steg i den gemensamma utrikes­och säkerhetspolitiken skall undersökas på den för 1996 planerade regeringskonferensen med EU:s medlemsstater.
A report will be presented assessing the progress made by then and the experience that has been gained.
En utvärderingen av dittills uppnådda framsteg och vunna erfarenheter skall redovisas i en rapport.
Cooperation in the field of justice mainly involves coordinated measures to combat drug trafficking, uncover large­scale international fraud, pursue other forms of international crime and deal with matters relating to civil disputes and customs offences.
Inom området samarbete i rättsliga frågor gäller det framför allt samordnade åtgärder för bekämpning av narkotikahandeln, avslöjan­de av bedrägerier i internationell skala, förfölj­else av andra grova former av internationell brottslighet och samarbete inom området för civilrättsliga tvister och tullfrågor.
A first promising step in the fight against drug trafficking and international crime has already been taken with the entry into force of a directive to combat money laundering.
En första lovan­de åtgärd i kampen mot narkotikahandeln och internationell kriminalitet har man vidtagit med utfärdandet av direktivet om bekämpning av olaglig penningtvätt, som redan är i kraft.
■ THE THIRD PILLAR: COOPERATION IN THE FIELDS OF JUSTICE AND HOME AFFAIRS
■ TREDJE PELAREN: SAMARBETE MELLAN EU:s MEDLEMSSTATER INOM OMRÅDET FÖR RÄTTSLIGA OCH INRIKES FRÅGOR
In addition, it is planned to set up a European police centre (Europol) to assist national criminal investigation and security authorities in coordinating investigations.
Slutligen har man planerat att upprätta en euro­peisk centralbyrå för kriminalpolisen (Europol).
Europol will set up information databases and carry out central assessment of investigative approaches.
Europol skall stödja de nationella polis­ och säkerhetsmyndigheterna vid samordningen av förundersökningar samt anläggningen av dataregister.
It will also help to draw up Europe­wide crime prevention strategies and schemes on training, research and forensic matters.
Därtill kommer gemensamma koncept för förhindrande av brott samt åtgär­der för utbildning, forskning och kriminalteknik.
The problems of immigration and asylum, drug trafficking and other aspects of international crime are matters of increasing concern to the citizens of Europe.
Invandrings­ och asylproblem, narkotika­handeln samt andra internationella brott är en källa till växande oro för Europas med­borgare.
To meet these concerns the Treaty on European Union provides for extensive cooperation in justice and home affairs and its gradual extension to form a Community policy.
I Fördraget om Europeiska unio­nen planeras därför ett omfattande samarbete i rättsliga och inrikes frågor, som gradvis skall byggas ut till en gemenskapspolitik.
Here, as in foreign and security policy, all decisions are taken through intergovernmental cooperation, ruling out the use of Community decision­making procedures.
Samarbetet sker här, liksom på det utrikes­ och säkerhetspolitiska området, genom rege­ringssamarbete och utesluter EU:s be­slutsförfaranden.
The main focus of cooperation in home affairs is policy towards non­member countries as regards immigration and asylum.
Inom området inrikes frågor är tyngdpunkten för samarbetet i första hand invandrings­och asylpolitiken mot tredje länder.
Policy on visas already comes under the responsibility of the Community owing to the specific obligations stemming from the single market.
Visumpolitiken är därvid redan föremål för gemenskapens behörighet på grund av kon­sekvenserna av den inre marknaden.