natgillin/translations-raw huggingface dataset:
However between 1990 and 1994 they moved in opposite directions, though in 1994 both disparity and unemployment rose (Graph 190).
Det bör i och för sig understrykas att stödprogrammens framgång eller misslyckande inte kan mätas enbart, eller ens i huvudsak, i form av förändringar i arbetslösheten, men det är ändå intressant att undersöka hur denna har tenderat att förändras i dessa områden jämfört med unionen i övrigt, eftersom de har identifierats som de områden som drabbats av de svåraste strukturella problemen.
In Spain, however, the disparity in regional unemployment seems to mirror the change in national unemployment fairly closely.
Under de påföljande fyra åren, 19901994, när de reala arbetskraftskostnaderna inom tillverkningsindustrin i unionen ökade genomsnittligt något snabbare än under de föregående fem åren (3% per år jämfört med 2,5%), ökade arbetskraftskostnaderna ungefär lika snabbt som arbets produktiviteten (diagram 195.
Between 1993 and 1994, the unemployment rate rose
Siffrorna för reala arbetskraftskostnader bygger i högre grad på uppskattningar fór denna period, eftersom uppgifterna för förädlingsvärdet i löpande priser inom tillverkningsindustrin, som behövs fór att kunna räkna fram produktionskostnaderna, saknas fór flertalet länder fór 1994 och fór flera fór 1993.
As emphasised in Part I, Section 5, the rise in average labour costs relative to the growth of output per person — or labour productivity — is a key determinant of the scope which employers have for job creation.
I dessa fall har i stället konsumentprisindex använts som omräkningsfaktor).
In manufacturing, where the rise in real labour costs (average labour costs deflated by the average price of manufacturing output) tended to be higher than in nonmanufacturing sectors, average labour costs went from 17'/2% to 24%, while the disparity rose from 8.6 to 15.2 (Graph 191).
Resultatet påverkades emellertid i hög grad av Tyskland, som har mycket stor betydelse inom tillverk ningsindustrin i unionen och där arbetskraftskostnaderna ökade mer än 50% snabbare än produktiviteten.
% less than the growth of labour productivity
I alla de andra medlemsstaterna, utom i Belgien, Portugal och Storbritannien, ökade arbetskraftskostnaderna långsammare än produktiviteten.
In the UK, the disparity in regional rates remained fairly constant between 1983 and 1989 while the unemployment rate fell markedly (Graph 192).
Detta gällde, liksom under den föregående perioden, också i USA och Japan.
Unemployment then rose but the disparity fell from 3.8 in 1989 to 2.4 in 1994.
Speciellt i USA ökade arbetskraftskostnaderna mycket långsammare än produktiviteten. tiviteten.
in the Union as a whole between 1985 and 1990 (Graph 194). This was repeated in all Member States for which data are available (the 15 except Greece, Ireland and Austria), apart from Denmark, Germany, Spain and Sweden, though in the former two, the difference between the two rates of increase was small.
2 har vägts med siffran för den andel av befolkningen inom varje region som faller inom målområdet för respektive strukturfond så att det skall bli möjligt att räkna fram aggregerade siffror på unionsnivå fór mål 2, mål 5b- och områden som inte får stöd liksom mål 1-områden, vilka i regel sammanfaller med NUTS 2- regionerna (diagram 193).
In the subsequent four years, 1990 to 1994, when the average growth of real labour costs in manufacturing in the Union was slightly higher than in the preceding five years (3% a year by Structural Funds status rather than 2V
Inom övriga näringsgrenar ökade de reala arbetskraftskostnaderna i unionen drygt 0,5% långsammare under perioden 1985-1990 än arbetsproduktiviteten — och med endast 1% per år.
The regions which have been identified as those where unemployment is highest and participation rates lowest tend to be in areas of the Union which are receiving assist ance under the Structural Funds — in particular in Objective 1 areas where GDP per head is less than 75% of the Union average.
Under de fyra åren därefter ökade de reala arbetskraftskostnaderna i unionen genomsnittligt ännu mindre — med endast ca 0,5% per år — och ca 1% långsammare än produktiviteten (diagram 197).
Regions with higher than average un employment are also prominent among those classified as Objective 2 regions suffering from industrial decline.
Arbetskraftskostnaderna ökade mindre än produktiviteten i åtta medlemsstater, dock inte i Belgien (marginellt), Nederländerna, i likhet med den
This, at least, provides an rate as labour productivity (Graph 195; real labour costs involve more estimation for this period as the data for manufacturing value-added in current prices, which are re quired to calculate the price of output are not available for 1994 for most countries and for 1993 for several; in these cases, the consumer price deflator has been used instead).
Mellan 1987 och 1994 ökade den genomsnittliga arbetslös heten i områden i unionen som inte får stöd marginellt till något mindre än 9%.
This outcome, however, was greatly influenced by Germany, which is of major importance in manufacturing in the Union and where labour costs rose by over 50% more than the growth in productivity.
I mål 5b-områden sjönk den något till strax över 9%, medan genomsnittssiffran i mål 2-områden sjönk från ca 13% till något mindre än 12,5%.
In all the other Member States, except for Belgium, Portugal and the UK, labour costs rose by less than productivity.
I mål 1-områden däremot ökade arbetslösheten från i genomsnitt under 10% till 18%.
This was also the case in the US and Japan, as it had been in the earlier period, with the US, in particular, showing much lower increases in labour costs than productivity.
Enligt dessa siffror har alltså skillnaderna i fråga om möjligheterna att få ett arbete blivit ännu större under senare år.
189 Unemployment rate and regional disparity in Germany, 1983-94
188 Arbetslöshetsnivå och regional spridning i Frankrike 1983­94
188 Unemployment rate and regional disparity in France, 1983-94
189 Arbetslöshetsnivå och regional spridning i Tyskland 1983­94
% labour force
0 % av arbetskraften
% labour torce
% av arbetskraften
- Unemployment rate ■ Disparity
-Arbetslöshetsnivå -Spridning
12 % labour force
12 , % av arbetskraften
- Unemployment rate • Disparity
Arbetslöshetsnivå Spridning
Unemployment in the Union's regions by Structural Funds status, 1987, 1990 and 1994
192 Arbetslöshetsnivå och regional spridning i Storbritannien 1983­94
192 Unemployment rate and regional disparity in the UK, 1983-94
Arbetslösheten i olika regioner i Europeiska unionen efter strukturfondstatus 1987,1990 och 1994
12, % labour '? force
20 r % av arbetskraften
Unemployment rate Disparity
Arbetslöshetsnivå Spridning
194 Growth in labour productivity and real labour costs in manufacturing in Member States, 1985-90
194 Ökning av arbetsproduktivitet och reala arbetskraftskostnader inom tillverknings­industrin i medlemsstaterna 1985­90
195 Growth in labour productivity and real labour costs in manufacturing in Member States, 199094
195 Ökning av arbetsproduktivitet och reala arbetskraftskostnader inom tillverknings­industrin i medlemsstaterna 1990­94
Excluding GR. IRL.
Exkl. GR. IRL. A
In non­manufacturing, real labour costs across the Union rose by over V2% less than labour productivity in the period
Under samma period ökade i USA och Japan arbetskraftskostna­derna inom övriga näringsgrenar snabbare än produktivite­ten.
The distribution of hours worked in the Member States
Arbetstidens fördelning i medlemsstaterna
In only three countries, the Netherlands (marginally), Sweden and the UK, did labour costs increase by more than productivity (Graph 196).
Parallellt härmed minskade andelen kvin­nor som hade deltidsarbete på mellan 20 och 24 timmar per vecka något.
The proportion of people working different numbers of hours a week has in many Member States changed very little over the past 10 years or so.
Andelen arbetstagare med olika antal arbetstimmar per vecka har i många medlemsstater förändrats mycket litet under den senaste tioårsperioden.
Moreover, what change there has been tended to occur before 1990 rather than after.
De förändringar som skett har snarare ägt rum före 1990 än efter.
In the following four years, average real labour costs in the Union went up by even less — by only around V2% a
Tyskland, där normalarbetstiden för flertalet heltidsan­ställda män och kvinnor minskade från 40 timmar till 38 timmar mellan 1987 och 1990 och relativt måttligt däref­ter.
Excluding agriculture, where hours of week are relatively difficult to measure, the pattern of usual hours worked by employees in industry and services combined changed signi­ficantly between 1987 and 1994 in only five of the 12 Member States (ie excluding Austria, Finland and Sweden for which data are not available) (Graphs 198 to 209 formen and Graphs 210 to 211 for women).
Bortsett från jordbruket, där antalet arbetstimmar per vecka är ganska svårt att mäta, ändrades mellan 1987 och 1994 mönstret för vanligen arbetad tid (normalarbetstiden) när det gäller arbetstagare inom industri och tjänster sam­
196 Growth in labour productivity and real labour costs in nonmanufacturing in Member States, 1985-90
Irland, där den normala veckoarbetstiden för en bety­dande del av de manliga och de kvinnliga anställda
Annual change (%)
[Ärlig förändring (%)
D Labour productivity ■ Real labour costs
D Arbetsproduktivitet ■ Reala arbetskraftskostnader
Excluding GR. IRL.
Exkl. GR, IRL, A
Germany, where for most men and women employed full-time, usual hours worked were reduced from 40 hours to 38 hours between 1987 and 1990 and by comparatively little since;
Bilaga minskade från 40 till 39 timmar, i huvudsak mellan 19901994 — ett av de få länder där förändringarna var koncentrerade till denna period.
• the Netherlands, where for a significant proportion of men employees working fulltime and some women, usual hours seem to have increased between 1990 and 1994 from 38 a week to 40, though this has been coupled with some increase in the proportion working parttime hours;
Nederländerna, där normalarbetstiden för en betydande andel av de heltidsarbetande männen och för vissa kvinnor förefaller ha ökat mellan 1990 och 1994 från 38 timmar per vecka till 40. Parallellt härmed ökade dock andelen deltidsanställda något.
Portugal, where there was a large reduction in the proportion of men and women working 45 or more hours a week, predominantly between 1990 and 1994.
Portugal, där andelen män och kvinnor med 45 timmars arbetsvecka eller längre minskade väsentligt, i huvud sak mellan 1990 och 1994.
In the other Member States, though in general there has been some shift to shorter working hours, it has been very small.
Även om en viss övergång till kortare arbetstid i regel har skett i de övriga medlemsstaterna har den varit mycket begränsad.
The main exceptions are Greece and the UK, where the small shift which has occurred has, especially for men, been in the opposite direction towards longer working weeks, though as noted in Part I, there was an increase in most Member States in the proportion of men working long hours, of 50 or more a week, despite the tendency towards slightly shorter working weeks lower down the distribution curve.
De viktigaste undantagen är Grekland och Storbritannien, där den lilla förändring som skett, särskilt för män, har gått i motsatt riktning, mot längre arbetsvecka. Det kan dock, som framhölls i kapitel 1, erinras om att det i flertalet medlemsstater noterades en ökning av andelen män med lång arbetsvecka, 50 timmar eller mer, trots ten densen längre ned på fördelningskurvan mot något kortare arbetsvecka.
The distribution of usual hours worked per week by employees in industry and services in Member States, 1987, 1990 and 1994
Fördelningen av antalet vanligen arbetade timmar per vecka för anställda inom industri och tjänster i meddlemstaterna, 1987, 1990 och 1994
Weekly hours
Antal arbetstimmar per vecka
201 Men - Greece
201 Män­Grekland
202 Men-Spain
202 Män ­ Spanien
The distribution of usual hours worked per week by employees in industry and services in Member States, 1987,1990 and 1994
Fördelningen av antalet vanligen arbetade timmar per vecka för anställda inom industri och tjänster i meddlemstaterna, 1987, 1990 och 1994
204 Men­Ireland
204 Män­Irland
205 Men ­ Italy ees ï oo r% emP io y r% employees
205 Män ­ Italien av
207 Men ­ Netherlands
207 Män ­ Nederländerna
210 Women - Belgium
210 Kvinnor ­ Belgien
213 Women - Greece
213 Kvinnor ­ Grekland av
The distribution of usual hours wTorked per week by employees in industry and services in Member States, 1987, 1990 and 1994
Fördelningen av antalet vanligen arbetade timmar per vecka för anställda inom industri och tjänster i meddlemstaterna, 1987,1990 och 1994
216 Women - Ireland
216 Kvinnor - Irland
217 Women-Italy
217 Kvinnor - Italien
219 Women - Netherlands
219 Kvinnor ­ Nederländerna fií av anställda
220 Women - Portugal
220 Kvinnor ­ Portugal
221 Women-UK r% employees
221 Kvinnor ­ Storbritannien
Key employment indicators in the European Union (El5)
Nyckeltal för sysselsättningen i Europeiska unionen (E15)
Excl. the new German Länder
Exkl. nya delstater
Incl. the new German Länder
Inkl. nya delstater
Total population (000) Working-age population (15-64) (000) Total employment (000) Annual change in employment (%)* Employment rate (% working-age population) Selfemployed (% total employment) Employed parttime (% total employment) Employed on fixed term contracts (%) Employment in agriculture (%) Employment in industry (%) Employment in services (%) Activity rate (% working-age population) Total unemployed (000) Unemployment rate (%) Youth unemployment rate (%) Longterm unemployed (% total)
Folkmängd totalt (000) Folkmängd i arbetsför ålder (15-64) (000) Sysselsättning totalt (000) Årlig sysselsättningsförändring (%) *
Source: Population data are from Eurostat, Demographic Statistics; total employment is fr im national accounts for all countries except Italy, Netherlands and Portugal, for the years from 1985 where Community Labour Force Survey (LFS) data are used.
Källor: Folkmängdsuppgifterna är hämtade från Eurostat, Demografisk statistik; uppgifterna om total sysselsättning är för samtliga länder hämtade ur nationalräkenskaperna med undantag av Italien, Nederländerna och Portugal avseende åren fr.o.m. 1985 fór vilka uppgifter från Arbetskraftsundersökning fór gemenskapen (LFS) har använts.
Other employment details are from the LFS.
Övriga uppgifter betr. sysselsättningen har hämtats ur LFS.
Total unemployed and youth unemployed are harmonised Eurostat ¡Hgures; long -term unemployment is from the LFS.
Uppgifterna om total arbetslöshet och ungdomsarbetslöshet är harmoniserade uppgifter ur Eurostat; uppgifterna om långtidsarbetslöshet är hämtade ur LFS.
Figures for employment structure and unemployment in 1975 are based on OECD data. * Annual average change since previous year specified.
Uppgifter om sysselsättningsstrukturen och arbetslösheten 1975 grundar sig på uppgifter från OECD.
Figures for 1994 include 1993 data for Austria and Sweden.
Uppgifterna för 1994 inkluderar uppgifter för 1993 betr.
Figures for longterm unemployment exclude Austria and Finland.
Sverig > och Österrike. I uppgifterna om långtidsarbetslöshet ingår inte Finland och Österrike. na= uppgift saknas
Key employment indicators in Belgium
Nyckeltal för sysselsättningen i Belgien
Source: Population data are from Eurostat, Demogi ­aphic Statistics; total employment is from national accounts.
Källor: Folkmängdsuppgifterna är hämtade ur Eurostat, Demografi sk statistik * uppgifterna om total s ysselsättning är hämtade nationalräkenskaperna.
Other employment details are from the Community Labour Force Survey (LFS).
Övriga uppgifter betr. sysselsättningen är hämtade ur Arbetskraftsundersökning för gemem kapen (LFS).
Total unemployed and youth unemployed are harmonised Eurostat figures; long­term unemployment is from the LFS.
Uppgifterna om total hämtade ur LFS.
Figures for employment structure and unemployment in 1975 ire based on OECD data * Annual average change since previous year specified.
arbetslöshet Uppgifterna och ungdomsarbetslöshet om sysselsättningsstruktur är harmoniserade och arbetslöshet uppgifter u r Eurostat; uppgiftern a om långtidsarbetslöshet är 1975 är ba. terade pä uppgifter frät OECD.
Key employment indicators in Denmark
Nyckeltal för sysselsättningen i Danmark
Source: Population data are from Eurostat, Demog raphic Statistics; total employment is from national accounts.
Källor: Folkmängdsuppgifterna är hämtade ur Eurostat, Demografisk statistik ; uppgifterna om total sysselsättning ir hämtade ur nationalräkenskaperna.
Other employment details are from the Community Labour Force Survey (LFS).
Övriga uppgifter betr. sysselsättningen är * hämtade ur Arbetskraftsundersökning för gemenskapen (LFS).
Total unemployed and youth unemployed are harmonised Eurostat figures; longterm unemployment is from the LFS.
Uppgifterna om total arbetslöshet och ungdomsarbetslöshet är harmoniserade ippgifter ur Eurostat; ippgifterna om långtidsarbetslöshet är hämtade ur LFS.
Figures for employment structure and unemployment in 1975 ire based or OECD data. * Annual average change since previous year specified.
Uppgifterna om sysselsättningsstruktur och arbetslöshet 1975 är baserade på uppgifter från OECD. *Genomsnittlig årlig förändring sedan det närmast föregående angivna året. na = uppgift saknas
Key employment indicators in Germany
Nyckeltal för sysselsättningen i Tyskland
Excl. the new Länder
Exkl. nya delstater
Incl. the new Länder
Inkl. nya delstater
Total population (000) Working­age population (15­64) (%) Total employment (000) Annual change in employment (%)* Employment rate (% working­age pop.)
Folkmängd totalt (000) Folkmängd i arbetsför ålder (15-64) (000) Sysselsättning totalt (000) Årlig sysselsättningsförändring (%) * Sysselsättningsgrad
Self­employed (% total employment) Employed part­time (% total employment) Employed on fixed term contract Employment in agriculture (%) Employment in industry (%) Employment in services (%) Activity rate (% working­age population) Total unemployed (000) Unemployment rate (%) Youth unemployment rate (%) Long­term unemployed (% total)
(% av folkmängden i arbetsför ålder) Egenföretagare (% av den totala arbetskraften) Deltidsanställda (% av den totala arbetskraften) Visstidsanställda (%) Anställda inom jordbruk (%) Anställda inom industri (%) Anställda inom tjänstesektorn (%) Relativt arbetskraftstal (% av folkmängden i arbetsför ålder) nd nd nd 5.3 54.7 40.1 84.1 530.3 3.3 nd nd
Source: Population data are from Eurostat, Demograph c Statistics; total employment is from national accounts .
Källor: Folkmängdsuppgifterna är hämtade ur Eurostat, Demog -aftsk statistik; uppgif 'erna om total sysselsättning är hämtade ur nationalräkenskaperna.
Other employment details are from the Community Labour Force Survey (LFS).
Övriga uppgifter betr. sysselsättningen är hämtade ur Arbetskraftsundersökning fór gemenskap en (LFS).
Total unemployed and youth unemployed harmonised Eurostat figures; long­term unemployment ¡ s from the LFS.
Uppgifterna om total arbetslöshet och ungdomsarbetslöshet är harmoniserade uppgifter ur Eurostat; uppgift ?rna om ångtidsarbetslöshet är hämtade ur LFS.
Figures for employment structure and unemployment in 1975 are based on OECD data. * Annual average change since previous year specified.
Uppgifterna om sysselsättningsstruktur och arbetslöshet 1975 är baserade på uppgifter från OECD. * Genomsnittlig årlig förändring sedan det närmast föregående angivna året na = uppgift saknas
Key employment indicators in Greece
Nyckeltal för sysselsättningen i Grekland
Total population (000) Working-age population (15-64) (000) Total employment (000) Annual change in employment (%)* Employment rate (% working-age population) Selfemployed (% total employment) Employed parttime (% total employment) Employed on fixed term contracts (%) Employment in agriculture (%) Employment in industry (%) Employment in services (%) Activity rate (% working-age population) Total unemployed (000) Unemployment rate (%) Youth unemployment rate (%) Longterm unemployed (% total)
(% av folkmängden i arbetsför ålder) Egenföretagare C/c av den totala arbetskraften) Deltidsanställda (% av den totala arbetskraften) Visstidsanställda (%) Anställda inom jordbruk (%) Anställda inom industri C/c) Anställda inom tjänstesektorn (%) Relativt arbetskraftstal (% av folkmängden i arbetsför ålder) Arbetslöshet totalt (000) Arbetslöshetstal (%) Ungdomsarbetslöshet (%) Långtidsarbetslöshet C/c av totala antalet)
Source: Population data are from Eurostat, Demographic Statistics; total zmployment is from national accounts.
Källor: Folkmängdsuppgifterna är hämtade ur Eurostat, Demografisk statistik; uppgifterna om total sysselsättning ir hämtade ur nationalräkenskaperna.
Other employment details are from the Community Labour Force Survey (LFS).
Övriga uppgifter betr. sysselsättningen är hämtade ur Arbetskraftsundersökning fór gemenskapen (LFS).
Total memployed and youth unemployed are harmonised Eurostat figures: longterm unemployment is from the LFS.
Uppgifterna om total arbetslöshet och ungdomsarbetslöshet är harmoniserade uppgifter ur Eurostat; uppgifterna om långtidsarbetslöshet är hämtade ur LFS.
Figures for employment stucture and unemployment in 1975 are based on OECD data. * Annual average change since previous year specified.+ No data for 1975
Uppgifterna om sysselsättningsstruktur och arbetslöshet 1975 är baserade på uppgifter från OECD. *Genomsnittlig årlig förändring sedan det närmast föregående angivna året. + Inga uppgifter avseende 1975 na = uppgift saknas
Key employment indicators in Spain
Nyckeltal för sysselsättningen i Spanien
31.0 n a n a n a 20.5 26.8 52.7 32.0 109.7 3.0 n a na
Sysselsättningsgrad C/o av folkmängden i arbetsför ålder)
Source: Population data are from Eurostat, Demographic Statistics; total employment is from national accounts.
Källor: Folkmängdsuppgifterna år hämtade ur Eurostat, Demografisk statistik * uppgifterna om total sysselsättning är hämtade ur nationalräkenskaperna.
Total unemployed and youth unemployed are harmonised Eurostat figures; longterm unemployment is from the LFS.
Uppgifterna om total arbetslöshet och ungdomsarbetslöshet är harmoniserade uppgifter ur Eurostat; uppgifterna om långtidsarbetslöshet är hämtade ur LFS.
Figures for employment structure and unemployment in 1975 are based on OECD data. * Annual average change since previous year specified. * 1986, ++1987
Uppgifterna om sysselsättningsstruktur och arbetslöshet 1975 är baserade på uppgifter från OECD. * Genomsnittlig årlig forändring sedan det närmast foregående angivna året. * 1986,++1987 na = uppgift saknas
Key employment indicators in France
Nyckeltal för sysselsättningen i Frankrike
Total population (000) Working-age population (15-64) (000) Total employment (000) Annual change in employment (%)* Employment rate (% working-age population) Selfemployed (% total employment) Employed parttime (% total employment) Employed on fixed term contracts (%) Employment in agriculture (%) Employment in industry (%) Employment in services (%) Activity rate {% working-age population) Total unemployed (000) Unemployment rate (%) Youth unemployment rate (%) Longterm unemployed (% total)
Egenföretagare C/o av den totala arbetskraften) Deltidsanställda (% av den totala arbetskraften) Visstidsanställda (%) Anställda inom jordbruk C/o) Anställda inom industri (%) Anställda inom tjänstesektorn C/o) Relativt arbetskraftstal (% av folkmängden i arbetsför ålder) Arbetslöshet totalt (000) Arbetslöshetstal (%) Ungdomsarbetslöshet C/o) Långtidsarbetslöshet (% av totala antalet)
Source: Population data are from Eurostat, Demographic Statistics; total employment is from national accounts.
Källor: Folkmängdsuppgifterna är hämtade ur Eurostat, Demografisk statistik ; uppgifterna om total sysselsättning ir hämtade ur nationalräkenskaperna.
Other employment details are from the Community Labour Force Survey (LFS).
Övriga uppgifter betr. sysselsättningen är hämtade ur Arbetskraftsundersökning for gemenskapen (LFS).