natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Thanks to the efforts of the Statistical Office and Member States, this, therefore, enables a more up­to­date review of employment developments to be made than has been possible in the past.
Tack vare tillmötesgående från statistiska kontorets och med­lemsstaternas sida är det den här gången möjligt att lämna en redovisning av sysselsättningsutvecklingen som är mer aktuell än någonsin tidigare kunnat göras.
In a great many cases, the data presented have been specifically extracted from the LFS and, in some cases, from other databases, by statisticians at Eurostat who have given considerable help and advice in the preparation of the report.
Tillgång till uppgifterna Större delen av de uppgifter som använts vid utarbetandet av Sysselsättningen i Europa kan fås i maskinläsbar form i ett antal standardfilformat. Den som önskar få tillgång till uppgifter skall ange det diagram eller den karta för vilka uppgifterna önskas och förfrågningarna skall ställas till:
Availability of data Most of the data used in the preparation of Employment in Europe can be made available in machine­readable form in a number of standard file formats.
I ett stort antal fall har det presenterade siffermaterialet tagits fram i särskild ordning ur LFS och, i några fall, ur andra databaser av statistiker vid Eurostat, som har bidragit väsentligt med hjälp och råd vid utarbetandet av denna rapport.
Requests for data should indicate the graph or map for which the data are required and should be addressed to:
Uppgifter om sysselsättning en för analys av förändringar­na från ett år till ett annat
European Commission — DG V/B/l 200 rue de la Loi B­1049 Brussels A small fee will usually be charged to cover the preparation costs.
Europeiska gemenskapernas kommission — DG V/B/l 200 rue de la Loi B­1049 Bryssel
Employment data for analysis of year-to-year changes The LFS for most countries is not the most reliable source of data for examining changes in employment over time, especially over short periods, partly because of it is based on a sample survey of households.
LFS är för flertalet länder inte den mest tillförlitliga uppgiftskäl­lan när man vill analysera förändringarna i sysselsättningen över tiden, särskilt när det gäller kortare perioder, delvis på grund att den är baserad på hushållsinteryjuer.
The analysis in Part 1, Sections 1 and 2 which is concerned with the growth of employment in recent years is, therefore, based largely on National Accounts data, which tend to be more comparable over time.
Analysen i kapitel 1 och 2 i del 1, som gäller sysselsättningstillväxten under senare år, är därför till stor del baserad på uppgifter ur nationalräkenskaperna, vilka tenderar att vara mer jämförbara över tiden.
However, for a few Member States there are problems with the National Accounts data which mean that they are less satisfactory than the LFS figures.
När det gäller några medlemsstater är det emellertid vissa problem med uppgif­terna i nationalräkenskaperna som gör att de är mindre till­fredsställande än LFS­uppgifterna.
6 7 8 the Netherlands, for which the National Accounts data are for full­time equivalent, rather than actual, numbers em­ployed (ie part­time workers are counted as less than full­time workers), which makes the data not comparable with those for other countries;
— Italien, där uppgifterna i nationalräkenskaperna inkluderar uppskattat antal anställda utanför det reguljära näringsli­vet, vilket ger en ca 10% högre siffra än LFS­uppgifterna; detta ger sannolikt är en bättre uppskattning av antalet arbetstillfällen än antalet anställda.
Eurostat, Comparable unemployment rates National accounts and Eurostat, comparable unemployment; for I, NL, Ρ employment from Eurostat, Community Labour Force Survey Eurostat, Community Labour Force Survey; Austrian Central Statistical Office; Labour Force Survey for Sweden, Statistics Sweden; Labour Force Survey for Finland, Statistics Finland
(fór I, NL,P); Eurostat: Demografisk statistik Eurostat, Jämförande arbetslöshetsstatistik Nationalräkenskaper, Generaldirektoratet för ekonomi och finans (DGII), Eurostat, Arbetskraftsundersökning för gemenskapen (för I, NL, P) Eurostat, Arbetskraftsundersökning för gemenskapen Nationalräkenskaper, Generaldirektoratet för ekonomi och finans (DGII) OECD Eurostat, Arbetskraftsundersökning för gemenskapen Sysselsättning: Nationalräkenskaper, Generaldirektoratet för ekonomi och finans (DGII) Eurostat, Jämförande arbetslöshetsstatistik Nationalräkenskaper och Eurostat, jämförande arbetslöshetsstatistik; för sysselsättning i I, NL, Ρ Eurostat, Arbetskraftsundersökning för gemenskapen Eurostat, Arbetskraftsundersökning fór gemenskapen; Statistiska centralbyrån i Österrike; Arbetskraftsundersökning för Sverige, Statistiska centralbyrån; Arbetskraftsundersökning för Finland, Statistiska centralbyrån
For these three countries, LFS figures have been used for analysis of changes in employment over time instead of National Accounts figures (quarterly LFS figures in the case of Italy and Portugal, where there is some seasonality in employment, and annual LFS figures for the Netherlands).
För dessa tre länder har LFS­uppgifterna använts när det gäller analysen av sysselsättningens förändring över tiden i stället för uppgifterna från nationalräkenskaperna (kvartalsvisakvartals­mässiga LFS­uppgifter fór Italien och Portugal, som har vissa säsongsmässsiga svängningar i sysselsättningen, och årliga LFS­uppgifter för Nederländerna).
This means that the figures for total employment in the Union are slightly different, both in terms of numbers and in terms of year­to­year changes, than those nor­mally used.
Det betyder att siffrorna för den totala sysselsättningen i unionen skiljer sig något från dem som normalt används både i fråga om antal och årliga förändringar.
National Accounts, Directorate-General for Economic and Financial Affairs (DGII); for I, NL, Ρ employment from Eurostat, Community Labour Force Survey
centralbyrån; Arbetskraftsundersökning för Finland, Statistiska centralbyrån
Eurostat, Community Labour Force Survey; Labour Force Survey for Sweden, Statistics Sweden; Labour Force Survey for Finland, Statistics Finland Eurostat, Labour Force Survey Eurostat, General Government Accounts and Statistics
110 Eurostat, Arbetskraftsundersökning för gemenskapen 111 OECD 112-113 Centrala planeringsbyrån, den Haag 114 Eurostat, Arbetskostnadsundersökning för gemenskapen 1992 115-135 Centrala planeringsbyrån, den Haag 136 Konkurrenskraft och miljönormer, Policy Research
46-47 from Eurostat, Community LFS; Hours worked: Eurostat, Community LFS; Austrian Central Statistical Office; LFS for S, Statistics Sweden; LFS for SF, Statistics Finland Eurostat, Community Labour Force Survey; Austrian Central Statistical Office, Labour Force Survey for Sweden, Statistics Sweden, Labour Force Survey for Finland, Statistics Finland Eurostat, Community Labour Force Survey; Labour Force Survey for Sweden, Statistics Sweden; Labour Force Survey for Finland, Statistics Finland Eurostat, Community Labour Force Survey Eurostat, Comparable unemployment rates
Working Paper 1249, 1994 utgiven av Världsbanken 137-142 Eurostat, Arbetskraftsundersökning för gemenskapen 143-153 Eurostat, Arbetskraftsundersökning för gemenskapen;
Eurostat, Community Labour Force Survey; Ausrian Central Statistical Office; Labour Force Survey for
Arbetskraftsundersökning för Sverige, Statistiska centralbyrån; Arbetskraftsundersökning för Finland, Statistiska centralbyrån
Sweden, Statistics Sweden, Labour Force Survey for Finland, Statistics Finland Eurostat, Community Labour Force Survey Eurostat, Comparable unemployment rates Eurostat, Community Labour Force Survey
Statistiska centralbyrån i Österrike; Arbetskraftsundersökning för Sverige, Statistiska centralbyrån; Arbetskraftsundersökning för Finland, Statistiska Centralbyrån 36-45 Eurostat, Arbetskraftsundersökning för gemenskapen; Statistiska centralbyrån i Österrike, Arbetskraftsundersökning för Sverige, Statistiska centralbyrån; Arbetskraftsundersökning för Finland, Statistiska centralbyrån 46-47 Eurostat, Arbetskraftsundersökning för gemenskapen; Arbetskraftsundersökning för Sverige, Statistiska centralbyrån; Arbetskraftsundersökning för Finland, Statistiska centralbyrån 48-51 Eurostat, Arbetskraftsundersökning för gemenskapen 52-53 Eurostat, Jämförande arbetslöshetsstatistik 54-58 Eurostat, Arbetskraftsundersökning för gemenskapen; Statistiska centralbyrån i Österrike; Arbetskraftsundersökning för Sverige, Statistiska centralbyrån; Arbetskraftsundersökning för Finland, Statistiska centralbyrån 59-70 Eurostat, Arbetskraftsundersökning för gemenskapen
Community Labour Force Survey 143-153 Eurostat, Community Labour Force Survey; Labour Force Survey for Sweden, Statistics Sweden; Labour Force Survey for Finland, Statistics Finland 154-157 National Accounts, Directorate General for Economic and Financial Affairs (DGII); Eurostat, Community Labour Force Survey 158-161 Eurostat, Community Labour Force Survey; Labour Force Survey for Sweden, Statistics Sweden; Labour Force Survey for Finland, Statistics Finland 162-187 Eurostat, Community Labour Force Survey
154-157 Nationalräkenskaper, Generaldirektoratet för ekonomi och finans (DGII); Eurostat, Arbetskraftsundersökning
Eurostat, Community Labour Force Survey; Labour Force 188-193 Eurostat, Comparable unemployment rates; REGIO
Eurostat, Jämförande arbetslöshetsstatistikarbetslöshetstatistik
82-83 84-85 86-87 database 194-197 National Accounts, Directorate-General for Economic and Financial Affairs (DGII) 198-221 Eurostat, Community Labour Force Survey
72-78 Eurostat, Arbetskraftsundersökning för gemenskapen 79-81 Eurostat, Arbetskraftsundersökning för gemenskapen; Arbetskraftsundersökning för Sverige, Statistiska centralbyrån
Survey for Sweden, Statistics Sweden Eurostat, Community Labour Force Survey Eurostat, REGIO database National Accounts,Directorate-General for Economic and Financial Affairs (DGII) Eurostat, Community Labour Force Survey Directorate General for Economic and Financial Affairs
Nationalräkenskaper, Generaldirektoratet för ekonomi och finans (DGII) databasen REGIO 194-197 Nationalräkenskaper, Generaldirektoratet för ekonomi och finans (DGII) 198-221 Eurostat, Arbetskraftsundersökning för gemenskapen
(DGII) Eurostat, Community Labour Force Survey
88-90 Eurostat, Arbetskraftsundersökning för gemenskapen 91-97 Generaldirektoratet för ekonomi och finans (DGII) 98-100 Eurostat, Arbetskraftsundersökning fór gemenskapen 101 Eurostat, Arbetskraftsundersökning för gemenskapen; Arbetskraftsundersökning för Sverige, Statistiska
Growth of GDP and employment in Member States, 1985-90
Förteckning över diagram
Public expenditure on employment services in Member States, 1985, 1990 and 1993 Public expenditure on training for the unemployed and employed in Member States, 1985, 1990 and 1993109
Fördelning av offentliga utgifter för aktiva åtgärder i medlemsstaterna 1993 Offentliga utgifter för arbetsförmedlingstjänster i medlemsstaterna 1985,1990 och 1993 Offentliga utgifter för yrkesutbddningutbUdning av arbetslösa och anställda i medlemsstaterna 1985,
58 Unemployment rates by detailed age group in the Union, 1987, 1990 and 1994 66 59-70 Unemployment rates by age group in the Union, 1994 67-68 71 Unemployment rates of young people under 25 in Member States, 1985, 1990 and May 1995 69 72 Activity rates of young people in Member States, 1994 69 73 Unemployed aged 1519 in labour force and population in Member States, 1994 70 74 Unemployed aged 2024 in labour force and population in Member States, 1994 70 75 Activity rates for teenagers aged 1519 in Member States, 1987, 1990 and 1994 71 76 Activity rates for young people aged 2024 in Member States, 1987, 1990 and 1994 71
50 Sysselsättning efter yrke bland män och kvinnor i unionen 1992 och 1994 61 51 Förändring i sysselsättningen bland jurister, akademiker och tekniker i medlemsstaterna 1992—94 62 52 Arbetslöshetstal fór män och kvinnor i medlemsstaterna 1987 och 1990 63 53 Arbetslöshetstal fór män och kvinnor i medlemsstaterna 1990 och maj 1995 64 54-57 Förändring i arbetslöshetssiffrorna efter åldersgrupp i medlemsstaterna 1987-90 och 1990-94 65 58 Arbetslöshetstal finfördelade efter åldersgrupp i unionen 1987, 1990 och 1994 66 59-70 Arbetslöshetssiffror efter åldersgrupp i unionen, 1994 67-68 71 Arbetslöshetstal för unga under 25 i medlemsstaterna 1985, 1990 och maj 1995 69 72 Arbetskraftsdeltagande bland unga i medlemsstaterna 1994....
Inactivity rates for teenagers aged 1519 in Member States, 1987, 1990 and 1994 Inactivity rates for young people aged 2024 in Member
69 73 Arbetslösa i åldern 1519 i arbetskraften och befolkningen i medlemsstaterna 1994 70 74 Arbetslösa i åldern 2024 i arbetskraften och befolkningen i medlemsstaterna 1994 70 75 Arbetskraftsdeltagande bland tonåringar i åldern 1519 år i medlemsstaterna 1987,1990 och 1994 71 76 Arbetskraftsdeltagande bland unga mellan 20 och 24 år i medlemsstaterna 1987,1990 och 1994 71 77 Inaktivitetsgrad bland tonåringar mellan 15 och 19 år i medlemssstaterna 1987,1990 och 1994 72 78 Inaktivitetsgrad bland unga mellan 20 och 24 år i medlemsstaterna 1987,1990 och 1994 72 79 Fördelningen av långtidsarbetslösheten i medlemsstaterna 1994 73 80 Arbetslöshet och långtidsarbetslöshet i medlemsstaterna 1987,
Distribution of employment in environmental sectors in Member States, 1994
Arbetslösa som söker deltidsarbete i medlemsstaterna 1994 Skatter och sociala avgifter i medlemsstaterna 1980 och 1992 Offentliga utgifter för arbetsmarknadspolitiska åtgärder i unionen 1985, 1990 och 1993 Offentliga utgifter för aktiva och passiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder i
Average hours usually worked per week in agriculture, 1987, 1990 and 1994 Average hours usually worked per week in services, 1987, 1990 and 1994 Average hours usually worked per week in industry, 1987, 1990 and 1994 Inflows and outflows from selfemployment in the Union, 1987-94 Inflows into selfemployment by previous status in the Union, 1987-94 Average inflow into and outflow from selfemployment in Member States, 1987-90
Genomsnittligt antal vanligen arbetade timmar per vecka inom tjänstesektorn 1987, 1990 och 1994 Genomsnittligt antal vanligen arbetade timmar per vecka inom industrin 1987,1990 och 1994 Flödet till och från egenföretagande i Europeiska unionen 1987-94 Flödet till och från egenföretagandet i Europeiska unionen efter tidigare status 1987-94 Genomsnittligt flöde till och från egenföretagande i medlemsstaterna 1987-90 Genomsnittligt flöde till och från egenföretagande i medlemsstaterna 1990-94 Genomsnittligt inflöde i egenföretagandet efter tidigare status 1987-90 Genomsnittligt inflöde av arbetslösa, icke yrkesverksamma och löneanställda 1991-94 Andel arbetslösa som fått deltidsarbete i unionen, 1987-94 Flödet av arbetslösa kvinnor till deltidsarbete 1987-90 och 1991-94 Andel personer som fått deltidsarbete efter utbildning och yrkesutbildning i unionen 1987-94 Flödet av kvinnor till deltidsarbete efter
198-221 The distribution of usual hours worked per week by employees in industry and services in Member States, 1987, 1990 and 1994
173 arbetskraftskostnader inom tillverkningsindustrin i medlemsstaterna 1985-90 195 Ökning av arbetsproduktivitet och reala arbetskraftskostnader inom tillverkningsindustrin i medlemsstaterna 1990-94 196 Ökning av arbetsproduktivitet och reala arbetskraftskostnader inom övriga näringsgrenar i medlemsstaterna 1985-90 197 Ökning av arbetsproduktivitet och reala arbetskraftskostnader inom övriga näringsgrenar i medlemsstaterna 1990-94 198-221 Fördelningen av antalet vanligen arbetade timmar per vecka för anställda inom industri och tjänster i medlemsstaterna 1987, 1990 och 1994
Flows of women in education/training into parttime jobs, 1987-90 and 1991-94 Share of other inactive women who found parttime jobs in the Union, 1987-94
180 deltidsarbete i unionen 1987-94 Flödet av andra icke yrkesverksamma kvinnor till deltidsarbete 1987-90 och 1991-94 Flödet av arbetslösa män till deltidsarbete 1987-90 och 1991-94 Flödet av män till deltidsarbete efter utbUdmng'yrkesutbüdning 1987-90 och 1991-94 Andel arbetslösa som fått tillfälligt arbete i unionen 1987-94 Flödet av arbetslösa män till tillfälligt arbete 1987-90 och 1991-94 Andel personer som efter utbddning/yrkesutbildning fått deltidsarbete i unionen 1987-94 Flödet av män till tillfälligt arbete efter utbUdnmg/yrkesutbUdning 1987-90 och 1991-94 Flödet av arbetslösa kvinnor till tillfälligt arbete, 1987-90 och 1991-94
Change in unemployment rates, 1987-90 Change in unemployment rates, 199094
Förändring av arbetslöshetsnivåerna 1987-1990 Förändring av arbetslöshetsnivåerna 19901994
Production Production of the Report: Alphametrics Page layout: Edition & Technology 206
Utgivare Rapporten har utgivits av Alphametrics Layout: Edition & Technology 206-
Employment in Europe — 1995
Sysselsättningen i Europa ­ 1995
The 1995 'Employment in Europe' report is the seventh of a series which is produced annually.
1995 års rapport "Sysselsättningen i Europa" är den sjunde i en serie som framställs årligen.
It aims to reach a broad readership within the Member States, covering business, trade unions and interest groups as well as governments.
Den är avsedd för en bred läsekrets i medlemsstaterna, vilken omfattar såväl affärskretsar, fackföreningar och intressegrupper som regeringar.
It covers a wide range of issues in the employment field, considering the Community as a heterogeneous whole, placing the Community into its world context and discussing the policy implications of the analysis.
Den tar upp en lång rad frågor om sysselsättningen, varvid gemenskapen behandlas som en heterogen helhet placerad i ett globalt sam­manhang. I rapporten debatteras de politiska konsekvenserna av analysen.
The information contained in this publication does not necessarily reflect either the position or views of the European Commission
Informationen i denna publikation återspeglar inte nödvändigtvis Europeiska kommissionens åsikter.
Reproduction is authorized, except for commercial purposes, provided the source is acknowledged
Kopiering tillåten med angivande av källan, dock Inte för kommersiellt bruk.
Photo: © EK he need to improve working conditions is a collective concern, prompted by both humanitarian and economic considerations. siderations.
Foto: © EK ehovet att förbättra arbetsvillkoren är en angelägenhet för alla, och det av såväl humanitära som ekonomiska
Community action on health and safety at work revolves around Article 118a of the Treaty, which provides both the legal basis and sets out a general principle: 'Member States shall pay particular attention to encouraging improve ments, especially in the working environment, as regards the health and safety of workers, and shall set as their objective the harmonization of conditions in this area, while maintaining the improvements made'.
Gemenskapens åtgärder på området hälsa och säkerhet på arbetsplatsen baseras på artikel 118a i Romfördraget, som utgör den rättsliga grunden och fastslår en allmän princip - "Medlemsstaterna skall särskilt sträva efter att. främst i fråga om arbetsmiljön, främja förbättringar av arbetstagares hälsa och säkerhet, och skall ha som mål att harmonisera förhållandena på detta område samtidigt som redan gjorda förbättringar bibehålls.
Hitherto, the principal concern has been to use a range of legislative instruments to reduce the incidence of accidents at work and occupation al disease.
Hittills har man främst sat sat på en rad olika lagstiftningsåtgärder för att minska antalet olyckor på arbetsplatsen och förekomsten av yrkessjukdomar.
The question now, though, is how to continue this work at a time when the European Union is facing profound social and economic change.
Idag är dock frågan hur detta arbete skall föras vidare i en tid då Europeiska unionen står inför djupgående sociala och ekonomiska förändringar.
It is society which is setting the pace, with the advent of new technologies, high unemployment and structure change.
Det är samhället som driver utvecklingen - ny teknik, hög arbetslöshet och strukturella förändringar.
Bolstered by expert analysis from the Member States and the conclusions reached by the social partners, the Commission has adopted a new programme which consolidates and develops earlier measures and achievements and takes up the challenge by proposing a range of measures along three broad lines:
Med stöd av expertanalyser från medlemsstaterna och de slutsatser som dragits av arbetsmarknadens parter har kommissionen antagit ett nytt program som innebär att tidigare resultat och åtgärder befästs och vidareutvecklas, och att utmaningen antas genom att en rad olika åtgärder föreslås som kan inordnas i följande tre handlingslinjer:
(i) non-legislative moves to improve health and safety, with greater priority for information, education and training, and giving particular attention to small and medium-sized businesses.
— Icke-lagstiftande åtgärder för att förbättra hälsa och säkerhet, där information, utbildning och yrkesutbildning ges högre prioritet och särskild uppmärksamhet ägnas små och medelstora företag.
The European safety action programme (SAFE) is designed to foster such measures;
Det europeiska åtgärdsprogrammet för säkerhet, Safe, är avsett att främja sådana åtgärder.
(ii) legislative measures, i.e. the implementation of existing legislation, accompanied by supporting actions, reviews and new provisions;
— Lagstiftningsåtgärder, dvs. genomförande av befintlig lagstiftning, följt av stödåtgärder, översyn och nya bestämmelser. ser.
(iii) a drive to integrate health and safety into other policy areas so as to achieve an enhanced effect.
— En satsning på att införliva hälsa och säkerhet i politiken på andra områden för att skapa en förhöjd effekt.
This publication sets out all the elements proposed in the action programme: a range of measures aspiring to be innovative and effective and to make places of work safer and healthier throughout the European Union.
Denna skrift innehåller alla de inslag som föreslås i åtgärdsprogrammet - en rad åtgärder som syftar till att vara nyskapande och verkningsfulla, och till att skapa tryggare och hälsosammare arbetsmiljöer i hela Europeiska unionen.
Pádraig Flynn Member of the Commission, responsible for Employment, Industrial Relations and Social Affairs
Pádraig FLYNN Ledamot av kommissionen Sysselsättning och sociala frågor Förbindelser med Ekonomiska och sociala kommittén
Communication from the Commission on a Community programme concerning safety, hygiene and health at work (1996-2000) COM(95) 282 final
Kommissionens meddelande om ett gemenskapsprogram för arbetarskyddsfrågor (1996-2000) KOM(95) 282slutl
Commission decision setting up a Committee of Senior Labour Inspectors (OJ L 188,9. 8.1995)
Kommissionens beslut om inrättande av en yrkesinspektörskommitté (EGT nr L 188, 9.8.1995)
Commission decision setting up a Scientific Committee for Occupational Exposure Limits to Chemical Agents (OJ L 188, 9. 8.1995)
Kommissionens beslut om inrättande av en vetenskaplig kommitté för yrkeshygieniska gränsvärden för kemiska agenser (EGT nr L 188, 9.8.1995)
Communication from the Commission on a Community programme concerning safety, hygiene and health at work (1996-2000) COM(95) 282 final
Kommissionens meddelande om ett gemenskapsprogram för arbetarskyddsfrågor (1996-2000) KOM(95) 282 slutl.
I — Overview
I. Översikt
II — The current situation A. Historical perspective
A. Historiskt perspektiv
The earlier programmes
De tidigare programmen
Impro ing the a ailability of information
Informationen skall göras mer tillgänglig
B. The situation in the European Union
B. Situationen i Europeiska unionen
Structure and contents
Struktur och innehåll
Part I — Non-legislative measures to improve safety and health at work
Del I. Icke-lagstiftande åtgärder för att förbättra säkerhet och hälsa på arbetsplatsen
A. Action 1: Guidance notes and core information material on legislation
A. Åtgärd 1 Vägledning och grundläggande informationsmaterial om lagstiftning
Action 2: Information, education and training on non-legislative matters
Åtgärd 2 Information, utbildning och yrkesutbildning i frågor av icke-lagstiftande natur
Action 3: The emergence of new health and safety risks
Åtgärd 3 Nya hälso- och säkerhetsrisker