natgillin/translations-raw huggingface dataset:
At the same time, measures have been taken in a number of countries, such as Italy, to encourage the development of occupational and personal pensions to relieve the future burden on the State.
Däremot har 1999 års pensionsreform som syftade till att gradvis minska grundpensionen från 70 % till 64 % av den genomsnittliga nettolönen lagts på is till slutet av 2000.
In Italy, the highest pensions were frozen for 1998, while in Germany, the basis for indexing pensions has been changed from wage increases to price inflation for both the years 2000 and 2001, so in effect reducing expenditure.
För att öka de tillgängliga finansiella resurserna höjdes pensionsavsättningarna för hög- och medelinkomsttagare i Spanien, utan motsvarande kompensation i form av högre framtida pensionsrättigheter.
On the other hand, the 1999 reform, aimed at a gradual lowering of pensions from 70% of the average net wage to 64% has been suspended until the end of 2000.
I Italien höjdes de pensionsavsättningar som skall betalas av tillfälliga egenföretagare.
In Denmark, contributions were in effect increased from 1998 by incorporating an extraordinary charge of 1% levied in 1997 into the system for funding supplementary pensions.
I Danmark höjdes pensionsmedlen under 1998 genom att en exceptionell avgift på 1 % som togs ut 1997 införlivades i systemet för finansiering av tilläggspensioner. pensioner.
Despite the focus in most countries on making pension systems sustainable, improvements have, nevertheless, been made in a number of Member States to the entitlement of disadvantaged groups.
Även om de flesta länder har koncentrerat sig på att försöka göra pensionssystemen hållbara, har åtskilliga medlemsstater ändå gjort fram steg när det gäller att förbättra pensionsrättigheterna för mindre gynnade grupper.
In Italy and Spain, minimum or non-contributory pensions were raised.
I Italien och Spanien infördes minimipensioner eller ickeavgiftsfinansierade pensioner.
Credit for periods spent looking after children or adults in need of care has been extended in Luxembourg, Germany, Austria and the UK, while people working part-time have been accorded increased pension rights in Luxembourg, Germany and Spain and those with shorter working careers than the norm in Finland.
I Luxemburg, Tyskland, Österrike och Förenade kungariket har de pensionsgrundande perioderna för vård av barn eller vuxna förlängts. I Luxemburg, Tyskland och Spanien har pensionsrättigheterna förbättrats för deltidsanställda och i Finland för personer som inte kommer upp till det antal pensionsgrundande tjänsteår som krävs.
4.3 Key objective: to promote social inclusion ment age in all Member States in 10-15 years time has focused attention everywhere on the consequences for old-age pensions and their fund ing given that old-age and survivors' benefits already represent 43% of the total social protection expenditure in the Union, or just over 12% of GDP.
10-15 åren av antalet människor i pensionsålder i samtliga medlemsstater har uppmärksamheten överallt fokuserats på följderna för ålderspensionssystemen och deras finansiering, särskilt med tanke på att ålderspensioner redan nu står för 43 % av unionens sammanlagda kostnader för social trygghet eller drygt 12 % av BNP.
Though the measures introduced differ in detail, they have a common emphasis on limiting the future trans fers which will be necessary or increasing the finance available.
De åtgärder som vidtas i detta avseende kan skilja sig i detaljfrågor, men de lägger gemensamt tonvikten på att antingen begränsa de transfereringar som kommer att bli nödvändiga i framtiden eller att öka finansieringsmöjligheterna.
They include increasing the official age of retirement or the number of years of contributions required to qualify for a full pension, reducing the pension paid in relation to past earnings, or relating it more closely to contributions, and creating special funds to finance future transfers.
Det handlar bl.a. om åtgärder för att höja pensionsåldern eller antalet kvalifikationsår för full pension, sänka pensionsnivån i för hållande till tidigare inkomster eller knyta den närmare till pensionsavgifter samt inrätta särskilda fonder för framtida transfereringar.
The latter amounts to adding beside existing 'pay-as-you-go' systems, where present payments are financed from present contributions, 'funded' ones where present contributions are fixed in relation to future liabilities.
Den sistnämnda åtgärden innebär att man vid sidan av det befintliga fördelningssystemet (pay-as-you-go), var vid dagens pensionsutbetalningar finansieras med dagens pensionsavgifter, inför ett fonderingssystem, där nuvarande pensionsavgifter fastställs i förhållande till framtida skulder.
In the Netherlands, where a ceiling has been imposed on the rate of contributions, the Government has set up a special fund, into which it contributes an amount each year calculated to meet the peak in expenditure in the years after 2020.
I Nederländerna, där man satt en övre gräns för avgiftsnivån, inrättade regeringen en särskild fond till vilken den varje år bidrar med ett belopp som beräknats för att kunna möta utgiftstoppen under åren efter 2020.
In France, there is a proposal to increase the contributions required for a full pension from 40 to 42.5 years, and, as in Spain, a fund has been created to consolidate the finance available for pensions.
I Frankrike finns planer på att öka antalet kvalifikationsår för att få full pension från 40 till 42,5 år och i Spanien inrättades en fond för att konsolidera de tillgängliga resurserna för finansiering av pensionerna.
In Ireland, a Social Welfare Pension Fund Reserve was set up in 1998, using money from tax revenue and has been the emphasis on active policy measures designed to get people into work.
I Irland inrättades 1998 en social pensionsreservfond (Social Welfare Pension Fund Reserv) med skattemedel och intäkter från privatiseringen av telekommunikationssektorn för att täcka framtida pensionsskulder.
This has also been motivated by the aim of reducing dependency and social exclusion.
Detta har även motiverats av ambitionen att minska bidragsberoende och social utslagning.
Recent changes in policy benefit guaranteeing a minimum level of income who are capable of working will be obliged to participate in a training course.
Förändringar av politiken på senare tid rimlig nivå av hälso- och sjukvård samt social service.
Luxembourg) has access to an active measure of some kind or a subsidised job.
grera dessa människor i aktiva arbetsmarknadsprogram.
In the Netherlands and the UK, the same kind of assistance has recently been introduced for lone parents, particularly those with children over five.
I Nederländerna och Förenade kungariket infördes nyligen samma typ av stöd för ensamstående föräldrar, särskilt de som har barn över 5 år.
These have been directed, in particular, at the longterm unemployed and others with difficulties finding work.
Dessa program har särskilt inriktats på lång tidsarbetslösa och andra grupper som har svårt att finna arbete.
In France, for example, since 1998 the possibility, which already existed, for some means-tested benefits (allocation de solidarité spécifique, revenu minimum d'insertion) to top up wages has been increased.
behålla vissa behovsprövade förmåner (allocation de solidarité spécifique, revenu minimum d'insertion, särskilt solidaritetsbidrag, minimiinkomst för social integration) utöver lönen.
The periods over which this is possible have been extended and the levels of income permitted raised.
De perioder under vilka denna möjlighet kan utnyttjas har förlängts och inkomstnivåerna höjts.
This possibility has also been extended to specific allowances for lone parents and widows (allocation de parent isolé, allocation d'assurance veuvage).
Systemet omfattar numera även det särskilda bidraget till ensamstående föräldrar och änkor (allocation de parent isolé, allocation d'assurance veuvage).
Similar steps have also been taken in other countries, such as Belgium, Germany, Ireland, the Netherlands and Denmark, while in Italy, a pilot scheme for a new means-tested ben efit to guarantee for the first time a national minimum level of income incorporates an earnings disregard of 25% so as to maintain a financial incentive to work.
Belgien, Tyskland, Irland, Nederländerna och Danmark. I det italienska försöksprojektet med en ny behovsprövad förmån inriktat på en, för första gången, statlig minimiinkomstgaranti bortses från 25 % av lönen för att bibehålla ett ekonomiskt incitament att arbeta.
In all Member States, governments have committed themselves to preventing exclusion and increasing the effort devoted to active measures, aimed at providing job search assistance, improving employability and, where necessary, direct access to jobs.
I samtliga medlemsstater har regeringarna engagerat sig i att förebygga utslagning och öka satsningen på aktiva åtgärder för att hjälpa de arbetssökande att finna arbete, för bättra anställbarheten och där så är möjligt den direkta tillgången till arbetstillfällen.
These measures have been directed primarily at the unemployed, especially the longterm unemployed and young people, but also other disadvantaged groups, such as women returning to work after interrupting their working careers because of caring responsibilities.
Dessa åtgärder har i första hand riktats till de som är arbetslösa, särskilt långtidsarbetslösa och yngre arbetslösa, men även mindre gynnade grupper, som t.ex. kvinnor som vill återgå till arbetslivet efter ett avbrott på grund av vård ansvar.
They have also been aimed at other people out of work, particularly people with disabilities but capable of working, older people who have taken early retirement and lone parents with children. dren.
Dessa åtgärder har också riktats till andra grupper som saknar arbete, särskilt personer som har ett funktionshinder men som är arbetsföra, äldre människor som har tagit förtidspension och ensamstående föräldrar med hemmavarande barn.
The activation of measures has extended to those on minimum income schemes, who, in a number of countries, are being encouraged to participate in programmes designed to improve their employability.
Aktiveringsåtgärderna har utvidgats till personer som får socialhjälp för att komma upp till en minimiinkomst. Dessa personer uppmuntras i ett antal länder att delta i program som skall förbättra deras anställbarhet.
This is the case in Belgium, for example, where training is now provided for those on minimum income support and in Denmark, where from 1998, receipt of income support has been made dependent on people participating in schemes aimed at increasing their selfreliance.
Detta är bl.a. fallet i Belgien, där personer som lever på socialbidrag får yrkesutbildning och i Danmark, där socialbidrag sedan 1998 har gjorts beroende av att de berörda deltar i program för att öka deras möjligheter att försörja sig själva.
Moreover in Italy, recipients of the prospective means-tested
I Italien kommer de arbetsföra personer som vill komma i åtnjutande av det planerade behovsprövade systemet för minimiinkomstgaranti att vara tvungna att delta i yrkesutbildning.
In practice, despite the emphasis on active measures over the 1990s, there has been relatively little shift in actual spending from passive to active measures.
Samtidigt har ansträngningar gjorts för att systematiskt anpassa dessa åtgärder till individuella behov för att där med öka deras effektivitet. I fiera länder (t.ex.
According to OECD data on labour market expenditure, the relative increase in spending on active measures in the Union since 1994 and the end of the economic recession has been small and these accounted for the same share of total expenditure in 1998 Gust under 37%) as in 1990.
I flera medlemsstater har ansträngningar för att se till att det lönar sig att ha ett arbete utvidgats och omfattar numera inte enbart personer som får arbetslöshetsersättning utan även personer som får minimiinkomststöd. I Frankrike t.ex. utökades 1998 möjligheten att
Moreover, the amount spent on active programmes per person unemployed was the same in 1998 in relation to GDP as in 1994 and less than in 1990.
Förändringar av politiken på senare tid få tillgång till hälso- och sjukvård på samma villkor som spanska med borgare.
ance is to be provided free to low income households, or to some 6 million individuals.
4.4 Nyckelmål: att garantera en hållbar hälso- och sjukvård av hög kvalitet entens andel i kostnaderna för läkemedel och behandling genom höjda egenavgifter för att uppmuntra till ett mer sparsamt utnyttjande av vårdtjänster och för att skaffa fram extra finansiering.
In Luxembourg and Belgium, measures have also been taken to ease access to health care and to lower charges for poorer households, while in Spain, all for eigners, legal and illegal, are to be granted access to health care on equal footing to nationals.
Dessa åtgärder har parats med upprättandet av för teckningar över godkända läkemedel och införandet av standardmedicineringar för att begränsa läkemedelskostnaderna. delskostnaderna.
4.4 Key objective: to ensure high quality and sustainable health care based systems.
rycket på de sociala trygghets Tsystemen i unionen visar sig också i en allt större efterfrågan på hälso- och sjukvård, som uppgick till drygt 21,5 % av de totala kostnaderna för social trygghet 1996 eller 6 % av BNP.
At the same time, in many countries with national health services (Spain, Italy, Sweden, the UK and Ireland), more responsibility for managing services and determining the allocation of budgets has been devolved to the regional or local level, where needs can be more closely assessed.
Påfrestningarna har förstärkts av att efterfrågan ökat på grund av stigande realinkomster, ökat medicinskt kunnande och ett allt bredare spektrum av möjliga behandlingsmetoder, vilket resulterat i ett kraftigt stigande kostnadstryck.
In addition, there has been a widespread tendency to extend co-payment for drugs and treatment, increasing the cost borne directly by consumers to encourage them to economise on their use of the service as well as to provide additional finance.
Den vanliga reaktionen från regeringarnas sida har varit att försöka hålla tillbaka kostnadsökningarna och deras effekter på statsbudgeten, utan att försämra kvaliteten på servicen eller tillgången till vård.
This has gone along with the establishment of approved lists of drugs and the introduction of generic medications to limit the cost of prescriptions.
Som en naturlig följd har upp märksamheten riktats mot olika sätt att öka produktiviteten eller förbätt ra kostnadseffektiviteten.
In the Netherlands, a 20% charge on all treatment and drugs, except visits to hospitals and GPs, levied in order to encourage people to use services more prudently, was withdrawn at the beginning of 1999 because it seems to have had little effect on dampening demand while involving heavy administrative costs.
I Nederländerna, där en avgift på 20 % hade införts på alla behandlingar och läkemedel, utom i samband med besök på sjukhus eller hos allmänläkare, för att uppmuntra människor att utnyttja tjänsterna mer sparsamt, drogs åtgärden tillbaka i början av 1999, eftersom den verkade ha liten effekt på efterfrågan samtidigt som den medförde stora administrativa kostnader.
In Germany, where expenditure on health care is among the highest in the Union, a number of measures introduced to increase the cost of treatment falling on patients were withdrawn or suspended at the beginning of 1999, but ceilings on doctors' fees were maintained.
I Tyskland, där kostnaderna för hälsooch sjukvård är bland de högsta i unionen, infördes ett antal åtgärder för att höja patientens andel i behandlingskostnaderna, men dessa åtgärder drogs in eller sköts upp i början av 1999.
Proposals under discussion, designed to contain cost increases and keep down contribution rates, include limiting patients' freedom of choice over provision, restricting the drugs that can be prescribed and imposing ceilings on expenditure of general practitioners, leading to claims that doctors might refuse to treat elderly or chronically ill patients because of the cost.
Däremot behölls de övre gränserna för läkararvodena. De förslag som diskuteras för närvarande för att hålla tillbaka kostnadsökningarna och hålla avgifterna nere handlar bl.a. om att begränsa patientens möjligheter att välja behandling, införa begränsningar vad gäller läkemedel som kan ordineras och övre gränser för kostnaderna för allmänläkare.
also manifested itself in a growing need for health care which in 1996 accounted for just over 2114% of social protection expenditure or 6% of GDP.
I detta syfte har regeringarna i unionen stramat åt kontrollen över kostnaderna, antingen genom direkta ingripanden i länder där staten finansierar hälso- och sjukvårdssystemet eller indirekt genom att sätta gränser för avgifterna i system som finansieras via socialförsäkringen.
This pressure is reinforced by the effect of rising real income and advances in know-how and in the range of treatment in pushing up demand, so putting substantial upward pressure on expenditure.
Samtidigt har i länder med ett nationellt hälso- och sjukvårdssystem (Spanien.
The common response of governments has been to seek to limit the growth of spending and its effect on public budgets, whilst seeking to maintain the quality of service and access to care.
Italien, Sverige, Förenade kungariket och Irland) ansvaret för att administrera verksamheten och fördela budgetanslagen flyttats över till regional eller lokal nivå, där man har bättre grepp om behoven.
This has naturally led to a focus on ways of increasing pro ductivity or improving cost effectiveness. tiveness.
Dessutom har den allmänna tendensen varit att höja pati
To this end, governments across the Union have tightened control over overall spending, either directly where there are national health systems or indirectly by limiting contribution rates in the case of insurance-
Enligt uppgifter från OECD ökade andelen privata kostnader i det totala beloppet för hälso- och sjukvård i unionen något under 1990-talet, från 22 % 1990 till nästan 24 % 1997 eller ett tillägg på knappt mer än 30 % till kostnaderna för social trygghet.
The share of private expenditure in total expenditure on health care in the Union has increased slightly over the 1990s, according to OECD data, from 22% in 1990 to almost 24% in 1997, so adding just over
Privata kostnader för hälso- och sjukvård varierar betydligt i omfattning mellan medlemsstaterna, från 40 % av de totala kostnaderna i Portugal och 30 % i Italien till cirka 15 % i Sverige, Förenade
In some Member States, however, there has been a reaction to continuous increases in charges left to patients.
I vissa medlemsstater har man dock reagerat mot de ständigt ökande patientavgifterna.
In Sweden, in particular, where these were raised markedly during the 1990s, there has been growing concern that low income households, especially those with children, might forgo treatment to the detriment of their health.
Särskilt i Sverige, där dessa avgifter har höjts markant under 1990-talet, har man börjat oroa sig alltmer över att hushåll med låga inkomster, särskilt barnfamiljer, kan komma att avstå från medicinsk behandling och därmed skada sin hälsa.
Charges for children were, there fore, abolished in 1998, leading to counter-concerns about possible excessive demands on the service and cutbacks in other public services to compensate for the reduced funding.
Patientavgifter för barn avskaffades därför 1998, vilket dock i stället medfört oro över att efter frågan på dessa tjänster kan komma att öka alltför mycket och att besparingar på andra områden kommer att krävas för att finansiera avgiftsbortfallet.
The response has been to transfer more earmarked revenue to the local authorities responsible for the provision of services and to pro pose shifting resources from defence to health care.
Även i Luxemburg och Belgien har åtgärder vidtagits för att underlätta till gången till hälso- och sjukvård och minska avgifterna för mindre bemedlade hushåll.
In France, because of concerns about access to health care, basic health care insur ance is to be extended to everyone and complementary health insur
I Spanien kommer alla utlänningar, oavsett om de vistas legalt i landet eller inte, att
Recent changes in policy vate provision between 1990 and 1997 - directly as well as indirectly, since the increased use of co-financing was one of the ways of achieving a reduction in public spending.
Förändringar av politiken på senare tid kungariket, Belgien och Danmark och endast 8 % i Luxemburg.
Data issues
Datafrågor
W however, is that it is a small sample, comprising some 60 000 households across the Union as a whole and less than 200000 people, which may bring risks of representativeness where small groups of people are concerned.
R ter om kostnader för social trygghet och olika typer av förmåner, om finansieringen av dessa och om de senaste förändringarna.
This restricts the analysis which can be undertaken, especially in areas of social protection which apply to only a small minority of the population.
Detta är viktigt för att ge en objektiv bild av utvecklingen och de bakomliggande faktorerna och för att förstå de pågående förändringarna i unionen och deras konsekvenser, inte enbart för den ekonomiska politiken och statsbudgeten, utan också för viktiga samhällsfrågor, som kampen mot fattigdom och social utslagning.
quantitative information about the scale of spending on social protection and on particular types of bene fit, about the sources of finance and recent changes.
garnas personliga förhållanden, där ibland anställningssituationen, och om den typ av hushåll de lever i.
This is important in order to present an objective view of developments and the factors under lying these and so help to improve understanding of the changes occurring across the Union and of their implications, not only for economic policy and government budgets, but also for social issues, such as the relief of poverty and social deprivation. tion.
Det största problemet med uppgifterna från ECPH är att man arbetar med ett ganska begränsat urval på omkring 60 000 hushåll spridda över hela unionen eller cirka 200 000 personer, vilket kan äventyra uppgifternas representativitet i frågor som berör mindre grupper. Detta begränsar möjligheten att göra analyser, särskilt på områden inom social trygghet som endast avser en liten del av befolkningen.
In particular, apart from problems of comparability in certain areas, the Esspros data do not as yet include details of the social transfers delivered through tax concessions rather than benefits or of the taxes and charges levied on benefit payments which reduce both the net income paid to recipients and the cost to governments of funding the trans fers entailed.
Bortsett från att uppgifterna på vissa områden är svåra att jämföra, innehåller ESSPROS ännu inga detaljuppgifter om sociala transfereringar som görs i form av skattelättnader i stället för utbetalning av bidrag eller om skatter och avgifter som i vissa fall tas ut på förmånerna och följaktligen minskar nettotransfereringen till förmånstagaren och således statens kostnad för att finansiera den.
Nor do they include details of the number of people receiving benefits and, equally importantly, of those who do not, which makes it difficult to say any thing about the effectiveness of systems in providing support to those in need or about the average amounts they receive.
Databasen innehåller inte heller detaljerade uppgifter om antalet förmånstagare och, vilket är lika viktigt, om antalet personer som inte erhåller förmåner, vilket gör det svårt att säga något om hur effektiva de olika systemen är när det gäller att ge stöd till behövande eller de genomsnittliga belopp som dessa erhåller.
The lack of data on beneficiaries is in the process of being rectified for the unemployment function at least, by the development of a labour market policy module of Esspros.
Bristen på information om antalet förmånstagare håller på att rättas till, åtminstone när det gäller arbetslöshet, genom utvecklingen av en särskild modul inom ESSPROS för arbetsmarknadspolitiska åtgärder. der.