natgillin/translations-raw huggingface dataset:
As for men, however, there was a significant rise in the proportion only in four Member States — Denmark, Spain, France and Ireland.
Andelen varierade emellertid markant mellan medlemssta­terna. I två länder, Irland och Storbritannien, var ca en tredjedel av alla tillfälliga arbeten deltidsarbeten, medan i Nederländerna över hälften — ca 55% — av tillfälligt an­ställda män arbetade deltid.
In Greece and Portugal, as well as in Belgium, the figure fell significantly.
Speciellt i Spanien, där tillfälligt arbete ökade snabbt i omfattning i slutet av 1980­talet, var endast ca 7% av de nya arbetstillfällen som tillkom av detta slag deltids­ i stället fór heltidsarbeten.
two periods.
och deltidsarbete
Only in Spain, France, Luxembourg and the Netherlands, however, did the figure increase significantly.
Dessa två arbetsformer har visserligen behandlats separat i det föregående, men i praktiken är tillfälliga arbeten i stor
In Belgium, Germany and the UK as well as in Greece and Portugal, it fell.
Som väntat är andelen kvinnor som är anställda på deltids­kontrakt mycket högre än för män.
182 Share of other inactive women who found temporary jobs in the Union, 1987-94
182 Andel icke yrkesverksamma kvinnor i övrigt som fått tillfälligt arbete i unionen 1987­94
183 Flows of other inactive women into temporary jobs, 1987-90 and 1991-94
183 Flödet av icke yrkesverksamma kvinnor i övrigt till tillfälligt arbete 1987­90 och 1991­94
% other inactive now in employment
% av icke yrkesverksamma i övrigt som nu har arbete
% other inactive now in employment
□ Icke yrkesverksamma i övrigt som fått tillfälligt arbete
■ Temporary as % employees I: 1992-94; D: excludes new Länder
■ Tillfälligt anställda i procent av antalet anställda
Annex temporary jobs worked parttime than those in permanent employment.
I Danmark och Tyskland däremot arbetade förhållandevis färre tillfälligt anställda kvinnor deltid än fast anställda.
The overlap between temporary and parttime working
I Dan­mark var siffran en fjärdedel och i Tyskland endast 15%.
Although the two have been examined separately above, in practice, a high proportion of temporary jobs also tend to be parttime ones.
I Tyskland hade i stället hälften av de anställda med tids­begränsat arbete kontrakt på mer än 2 år och i Luxemburg nästan lika många.
Given the lower degree of employment protec­tion with which each may be associated, this may mean that employment is doubly precarious.
I Spanien och Portugal var det emeller­tid bara 11% av de tillfälligt anställda som hade så långa anställningskontrakt och i Grekland var andelen endast obetydligt högre, medan den var ännu lägre i Italien, 8%, och så låg som 6% i Frankrike.
Over recent years, the proportion of temporary jobs which are parttime has tended to decline in the Union.
Under senare år har andelen tillfälliga deltidsarbeten i unionen tenderat att minska.
Between 1987 and 1992, the average proportion in the case of men fell from 17% to 13% across the Union as a whole and increased more than marginally in only four Member States (Germany, Greece, and most especially, Ireland and the Netherlands).
Mellan 1987 och 1992 sjönk den genomsnittliga andelen fór män från 17% till 13% i unionen som helhet och ökade mer än marginellt i endast fyra medlemsstater (Tyskland, Grekland och, alldeles sär­skilt, Irland och Nederländerna).
The decline was especially pronounced in Italy, Luxembourg and the UK, where the proportion fell in each case from over 45% to 30% or less (to under 20% in Italy).
Nedgången var särskilt uttalad i Italien, Luxemburg och Storbritannien, där ande­len i samtliga fall sjönk från över 45% till 30% eller lägre (till under 20% i Italien).
The same is true for women.
Detsamma gäller för kvinnor.
Over this period, the average proportion of women employed under temporary contracts working parttime fell from 39% to 35% in the Union, though in this case, there were five Member States experiencing a rise — the four listed above in respect of men plus France.
Under perioden minskade den andel kvinnor som var tillfäl­ligt anställda och arbetade deltid från i genomsnitt 39% till 35% i unionen; i detta fall noterades emellertid i fem med­lemsstater en uppgång — de fyra som angetts ovan när det gällde männen plus Frankrike.
As for men, the decline in the proportion was particularly large in Italy, Luxembourg and the UK — in each case over 10% of the total number of temporary jobs, with Spain showing only a slightly smaller fall.
Liksom fór männen var nedgången i andel speciellt stor i Italien, Luxemburg och Storbritannien — i vardera fallet över 10% av det totala antalet tillfälliga arbeten. Spanien uppvisade en endast obetydligt mindre nedgång.
The duration of temporary contracts
Tidsbegränsade arbetens varaktighet
In 1992,13% of temporary jobs for men in the Union as a whole were parttime (Graph 184), a much higher proportion than for permanent positions (under 4%).
Det går inte att utan vissa problem närmare identifiera de verksamhetssektorer som svarat för de nya arbetstillfällena under senare år.
This proportion, how­ever, varied markedly between Member States.
Delvis beror detta på bristen på samman­hängande och jämförbara data i unionen som är nedbrutna på en sådan nivå att det går att urskilja mer än relativt breda sektorer.
In two countries, Ireland and the UK, around one third of all such jobs were part-time, while in the Netherlands over half of men — around 55% — in temporary posts worked parttime.
Resultatet av gemenskapens arbetskrafts­undersökning ger emellertid viss ledning i form av antalet anställda fördelade på tvåsiffrig NACE­nivå, som delar in ekonomin 60 verksamhetssektorer.
The typical duration of fixed-term contracts varies markedly across the Union, in large measure inversely with their pre­valence.
Hur lång tid tidsbegränsade arbeten varar varierar kraftigt i unionen, till stor del i motsatt riktning mot anställnings­formens utbredning.
On the other hand, in Denmark and Germany, proportionately fewer women in
I de sydliga medlemsstaterna, särskilt
184 Fulltime and parttime temporary working among men, 1987 and 1992
184 Heltidsarbete och deltidsarbete bland tillfälligt anställda män 1987 och 1992
% total employees
% av samtliga anställda
0 % total employees
% av samtliga anställda
Although the figures are based on a sample survey of households and are, therefore, subject to some margin of error, especially for sectors employing relatively few people in the smaller Member States, they are, nevertheless, by some way the most up­to­date and comprehensive data available.
Bilaga dar sig på stickprovsundersökningar av hushåll och därför har en viss felmarginal, särskilt när det gäller sektorer i de mindre medlemsstaterna med förhållandevis få anställda, är detta ändå de mest aktuella och heltäckande uppgifter som finns att tillgå.
Moreover, for the Union as a whole, sampling problems are reduced in importance.
För unionen som helhet reduceras för övrigt urvalsproblemets betydelse.
We are, therefore, left with 35 sectors of activity, of varying sizes, for which it is possible to examine changes over the recent period of recession and the earlier years of growth (Graph 187).
Det här innebär att det finns 35 verksamhetsområden av varierande storlek för vilka det är möjligt att undersöka de förändringar som skett under den senaste konjunkturnedgången och under tillväxtperioden dessförinnan (diagram 187).
These, it should be emphasised, vary signifi­cantly in terms of the numbers employed, which needs to be taken into account when assessing differences in the rate of employment change which has occurred.
Det bör understrykas att dessa sektorer varierar väsentligt i fråga om antalet anställda, vilket måste beaktas vid bedömningen av nivåskillnaderna när det gäller den sysselsättningsförändring som inträffat.
In terms of job losses — though not necessarily in terms of the social problems resulting — it is much more significant, for example, that employment in wholesale and retail distribution, which amounts to 14% of the total in the Union, should have declined by nearly 3% a year between 1990 and 1994 than that the relatively few people employed in the mining of metal ores should have fallen by over 15% a year.
Uttryckt i förlust av arbetstillfällen — men inte nödvändigtvis i graden av sociala problem som detta leder till — är det till exempel av mycket större betydelse att sysselsättningen inom parti- och detaljhandel, som svarar för 14% av den totala sysselsättningen i unionen, minskade med nästan 3% per år mellan 1990 och 1994, än att det relativt låga antalet anställda inom utvinning av metalliska mineral minskade med över 15% per år.
On the other hand, there are further problems in examining changes over time because of the revision to the NACE system of classification in 1993.
Däremot aktualiseras vissa problem när man vill undersöka förändringarna över tiden på grund av den revidering som gjordes av NACE-systemet 1993.
While this gives more detail for service sectors where most of the job growth has occurred in recent years, the change from the former system to the new one means that there is some difficulty in comparing
Den har inneburit att tjänstesektorerna, där den största tillväxten av nya arbetstillfällen ägt rum under senare år, redovisas mer i detalj, men övergången från det gamla systemet till det nya innebär att det i vissa fall är svårt att jämföra sysselsättningen i alla sektorerna (dvs. det saknas exakt överensstämmelse mellan gammalt och nytt).
Between 1985 and 1990, employment over the Union as a whole increased in most of the sectors.
Mellan 1985 och 1990 ökade sysselsättningen i unionen som helhet inom flertalet sektorer.
Nevertheless, it fell in 12, mostly relatively basic, sectors of activity including three mining sectors (where jobs declined by around 6% a year) as well as agriculture (see Graph 52 in Part I, Section 3). In total, these sectors accounted for around 209Í of total jobs in the Union.
Den minskade emellertid inom 12 verksamhetssektorer, i huvudsak relativt basorienterade sektorer, däribland tre sektorer inom gruvor och mineralbrott (där antalet arbetstillfällen minskade med ca 6% per år) och vidare inom jordbruket (se diagram 52 i del 1, kapitel 3).
Over the four years of recession, 1990 to 1994, employment fell in 25 of the 35 sectors distinguished here.
Bland industrisektorerna var det bara tillverkning av instrument (där antalet arbetstillfällen bara hade ökat måttligt före 1990) och vattenrening och vattendistribution (som förlorade arbetstillfällen före 1990) som uppvisade en sysselsättningstillväxt under denna period.
While the reduction was largely concentrated in industry and agricul­ture, four service sectors — land and water transport, as in the preceding period, air transport, insurance and wholesale
Även om dessa sektorer genererade en betydande sysselsättningstillväxt — 4,5% respektive 3,5% per år — är de små mätt i antalet
Share of employment by NACE 2-digit sector in the Union, 1994
Sysselsättningen i Europeiska unionen 1994 fördelad på sektorer enligt NACE 2-nivå
Wholesale, retailing
Pani- och detaljhandel
Public administration
Ct'pfiii-ς förvaltning
Business, computer, research
Företagsservice, datarelatarad verksamhet lorsknrng
Hotels, restaurants
Hotell- och restaurangverksamhet
Land and water transport
Land- och vatlentransporter
Groupings of NACE sectors
Grupper som ingår i NACE­sektorerna
Financial intermediation
Finansverksamhet
Food, drink, tobacco
Livsmedels-, dryckesvaru-
Manufacture of textiles; clothing; leather and leather products; footwear
Textil­, beklädnads­, läder­ och lädervarutillverkning; skodon
Textiles, footwear, clothing
Textil­, beklädnads­ och skodonstillverkning
Wood, furniture
Trävarutillverkning
Recreational activities
Papperstillverkning, tryckeriverksamhet
Mechanical engineering, electrical machinery, radio , television, communication equipment
Maskintillverkning, tillverkning av elektriska produkter, radio­ och TV ­apparater,
Agriculture, hunting, forestry, fishing
Rekreationsverksamhet kommunikationsutrustning Jordbruk, jakt, skogsbruk, fiske
Agriculture, fishing Food, drink, tobacco
Tillverkning av kemiska produkti»
Manufacture of food, drink and tobacco products
Tillverkning av livsmedel, dryckesvaror och tobaksvaror
Metal products
TfüvaruliHvorkning
Rubber and plastic products
Metallframställning och metallvarutillverkning
Manufacture of basic metals, metal products, except machinery
Framställning av basmetaller och metallvaror dock ej maskiner
Non-metallic mineral products
GumcnivaiutiilverVning och plastvarulillverkning
Coke, oil products, nuclear fuel
TiHvefkning av varor av icke metalliska mineral
Mining of uranium and thorium ores; coke, refined petroleum products and nuclear fuel
Utvinning av uran­ och toriummalmer; framställning av koks, produkter ur raffine­rad olja och kärnbränsle
Electricity, gas, water
Fer sak/ings verksam höt
Wholesale, retailing
Parti­ och detaljhandel
Wholesale and retail trade; repair of motor vehicles, personal and household goods
Partihandel och detaljhandel; reparation av motorfordon och hushållsvaror
Manufacture of pulp, paper; publishing, printing, reproduction of recorded media
Massa­ och papperstillverkning; tryckerverksamhet, grafisk produktion, förlagsverk­samhet, mångfaldigande av inspelade media
Office machinery
Tillverkning av kontorsmaskiner
Land and water transport; related activities; travel agencies
Land­ och vattentransporter och därmed relaterad verksamhet; resebyråverksamhet
Land and water transport
Land­ och vattentransporter
Health and social work; sewage , refuse disposal, sanitation; membership organisations; other services; employment in private households
Vatteniaki rengöringsverksamhet; medlemskapets organisationer; övriga tjänster
Coke, oil products, nuclear fuel
Bank­ och annan finansverksamhet;
Financial services; real estate; renting of machinery; computer and related activities; research, development; other business services
Olja och naturgas och annan därmed relaterad verksamhet; forsknings­ och utvecklingsverksamhet; andra företagsinriktade tjänster
Oil and natural gas
Brytmng av metalliska miner a J
Annex with largest losses to have shown a continuing fall, this tendency is by far from being universal or uniform.
Arbetslösheten minskade också mer än genomsnittligt i Irland, där den i mitten av 1980­talet låg på över 167r.
The opposing examples of the water industry, on the one hand, and office machinery, on the other, emphasise this.
sysselsatta och svarade endast för något mer än 0,5% av sysselsättningen i unionen.
Regional disparities in unemployment and retail distribution also experienced a decline.
Sysselsättningstillväxten under denna period kom emeller­tid inte alla problemregioner till godo.
The biggest job losses were recorded in coal and metal ore mining, where the numbers employed declined by around 15% a year, so halving the work force over the four year period, though substantial reductions also occurred in office machinery, which had experienced significant growth in the preceding period, and chemicals. In both of these employment fell by over 12% a year.
Särskilt i södra Ita­lien fick många regioner erfara att arbetslösheten sjönk långsammare än genomsnittet eller till och med ökade.
It also fell substantially in electrical engineering (almost 7% a year) and motor vehicles (just under 4% a year), two other sectors in which jobs had expanded in the preceding five years.
Omvänt minskade arbetslösheten snabbare än genomsnit­tet i ett antal regioner med låg arbetslöshet som t.ex. syd­östra England och de norra delarna av Italien.
Of the industrial sectors, only instrument engineering (where jobs had risen only modestly in the earlier period) and the purification and distribution of water (where job losses had occurred before 1990) showed any increase in employment over this period.
Liksom mellan 1985 och 1990 skedde den största sysselsätt­ningsökningen inom företagsservice och datarelaterad verksamhet, där antalet arbetstillfällen ökade endast mar­ginellt långsammare efter 1990 än före detta år (med 7­8% per år).
Although these generated a significant rate of job gain — 4 V
Sysselsättningen fortsatte också att öka inom re­kreationsverksamhet men endast hälften så snabbt som den gjorde under den tidigare perioden.
In the growth period between 1987 and 1990, unemployment fell in most regions of the Union.
Under de därpå följande fyra åren med generellt ökande arbetslöshet drabbades många av de regioner som gynnats mest under den föregående uppgångsperioden av de största ökningarna.
The largest falls in many cases occurred in areas where unemployment was relatively high, so narrowing regional disparities in rates.
Detta gällde speciellt Spanien, där alla regio­ner utan undantag hade en större uppgång i arbetslöshet mellan 1990 och 1994 än genomsnittet i unionen (karta 4).
Reductions of over 4 percentage points were, therefore, recorded in many parts of Spain, particularly in the South and East where the unemployment problem was acute, as well in many old industrial areas in the UK where rates were also high (Map 3).
På motsvarande sätt ökade arbetslösheten också relativt snabbt i vissa delar av Syditalien och norra Frankrike som hade relativt hög arbetslöshet.
In addition, rates also fell by more than average in Ireland, where unemployment in the mid1980s was over 16%.
I större delen av Syditalien var uppgången däremot lägre än genomsnittet under perio­den, vilket också gällde för Irland, Nordirland och större delen av Skottland, samtliga med relativt hög arbetslöshet.
are small in terms of the numbers employed, being responsible for only just over V2% of employment in the Union.
Dessa tio sektorer med sysselsättningstillväxt svarade till­sammans för ca 47% av den totala sysselsättningen i unio­nen 1994.
The growth of employment over this period, however, did not benefit all problem regions.
Regionala skillnader i medlemsstaterna
Many in Southern Italy, especially, experienced below average reductions in rates or even increases.
Regionala skillnader i sysselsättning
As between 1985 and 1990, the largest expansion in employ ment occurred in business services and computer-related activities, where the number of jobs rose at only a marginally slower rate after 1990 than before (at 78% a year).
I Frankrike minskade skillnaden i regional arbetslöshet (uttryckt som standardavvikelsen vägd med arbetskraften i varje region) kontinuerligt mellan 1983 och 1991, samti­digt som arbetslösheten totalt sett först steg, sedan sjönk och sedan steg igen (diagram 188).
Employ ment in recreational activities also continued to expand significantly, though only at half the rate recorded in the earlier period, which was also true of health care, sanitation and other personal services and hotel and restaurants.
Mellan 1991 och 1994 ökade skillnaden från 1,8 till 3,0, samtidigt som arbetslös­heten ökade markant från 9,5% till 12,5% 1994.
These 10 sectors in which job growth occurred together accounted for some 47% of the total employment in the Union in 1994.
Under högkonjunkturen 1987­1990 sjönk arbetslösheten i de flesta regioner i unionen.
Over the subsequent four years of general rises in unemployment, many of the regions which gained from the previous period of growth suffered the largest increases.
Den kraftigaste nedgången skedde i flera fall i områden med relativt hög arbetslöshet, vilket innebar att de regionala skillnaderna i arbetslöshet krympte.
This was especially true of Spain, where all regions without exception experienced bigger rises in unemployment between 1990 and 1994 than the Union average (Map 4).
En nedgång med över fyra procentenheter notera­des till exempel i många områden i Spanien, framfor allt i de södra och östra delarna som brottades med akuta arbets­löshetsproblem, och likaså i många äldre industriområden i Storbritannien, där arbetslösheten också var hög (karta 3).
Similarly, unemployment also increased relatively rapidly in a few parts of
I Tyskland har arbetslöshetsnivån och skillnaden tenderat att utvecklas i motsatta riktningar (diagram 189). Den
M3 Change in unemployment rates, 1987 - 90
M3 Förändring i
M4 Change in unemployment rates, 1990- 94
Μ4 Forandring i arbetslöshetstal, 1990­94 arbetslöshetstal, 1987­90
Change (percentage points)
Förändring (procentenheter)
Change (percenlage points)
Förändring (procentenheter)
On the other hand, most parts of Southern Italy experienced below average increases over this period, which was also the case in Ireland, Northern Ireland and much of Scotland, in all of which rates were relatively high.
Bilaga nationella arbetslöshetsnivån ökade från något mer än 4% 1991 till 6,5% 1994, samtidigt som skillnaden i regionala nivåer minskade från 4,5 till 3,9.
Regional disparities in Member States indication of whether in terms of a major manifestation of structural problems, these are getting better or worse.
Ökningen av arbetskraftskostnader och produktivitet inom tillverkningsindustrin och övriga näringsgrenar
In France, the disparity in regional unemployment rates (measured as the standard deviation weighted by the labour force in each region) fell steadily from 1983 to 1991 while unemployment rose, then fell, then rose again (Graph 188).
I Italien har mönstret varit ungefär detsamma som i Tyskland. Fram till 1991 rörde sig arbetslöshetstalet och siffran fór skillnaden i regionala nivåer i samma riktning.
Between 1991 and 1994, the disparity increased from 1.8 to
Mellan 1990 och 1994 rörde de sig emellei*tid i motsatta riktningar; dock ökade både skillnaden och arbetslösheten under 1994 (diagram 190).
Between 1987 and 1994, the average unemployment rate in the unassisted areas of the Union rose marginally to just under 9%.
I Spanien synes emellertid skillnaden i regional arbetslös het relativt nära återspegla förändringen i arbetslöshet på det nationella planet.
In the Objective 5b areas, the rate fell sharply to under 6%, while in Objective 2 areas, the average declined
Mellan 1993 och 1994 ökade arbets lösheten från 17,5% till 24%, medan skillnaden ökade från 8,6 till 15,2% (diagram 191).
3.0 as unemployment went up markedly from 972in 1994.
Därefter ökade ar betslösheten medan skillnaden minskade från 3,8 1989 till 2,4 1994.
2 contrast, average unemployment rose from 15'/2% to 18%. In these terms, therefore, disparities in access to employment opportunities have widened in recent years.
Som framhölls i kapitel 5 i del 1 är ökningen av den genomsnittliga arbetskostnaden i förhållande till produktionsökningen per capita — eller med andra ord arbetsproduktiviteten — en av de viktigaste faktorer som avgör arbetsgivarnas möjligheter att skapa nya arbetstillfällen.
In Gennany, the unemployment rate and disparity have tended to move in opposite directions (Graph 189).
Detta gällde i samtliga medlemsstater fór vilka uppgifter föreligger (de femton utom Grekland, Irland och Österrike), med undantag av Danmark, Tyskland, Spanien och Sverige.
The national rate of unemployment increased from just over 4% in 1991 to 6'/2% in 1994, while the disparity in regional rates declined from 4.5 to 3.9.
I de två förra var dock skillnaden liten mellan de två ökningstalen.
Growth in labour costs and productivity in manufacturing and nonmanufacturing
Sysselsättningsförändringar i unionen efter målområden för strukturfonderna
In Italy, there has been a similar pattern to that in Germany.
De regioner som har identifierats som de som har den största arbetslösheten och den lägsta förvärvsfrekvensen ligger i regel inom sådana områden i unionen som får stöd från strukturfonderna — särskilt i mål 1-områden, där BNP per capita är lägre än 75% av genomsnittet i unionen.
Up to 1991, the unemployment rate and disparity in regional rates moved in the same direction.
Regioner med högre arbetslöshet än genomsnittligt åter finns också ofta bland de regioner som klassificeras som mål 2-områden, områden som drabbats av industriell nedgång.