natgillin/translations-raw huggingface dataset:
20% of labour costs or below in Belgium, Denmark and Germany and lowered even further below 20% in Ireland, Luxembourg and the UK, while in the Netherlands and Italy, it reduced it below 25%, to a level similar to that in Spain (Graph 118).
Medan i Grekland och Spanien dif­ferensen mellan lönekostnaderna och den disponibla inkomst som en sådan arbetstagare får i handen 1993 hörde till den minsta i Euro­peiska gemenskapen, var den för ett par med två barn och halva genomsnittsinkomsten bland de största.
This left only Greece and France of the Member States with total deductions of more than 25% of labour costs (34% and 28%, respectively) for someone in these circumstances, and the only coun­tries in the Union apart from Spain and Italy with deductions at a significantly higher rate than in the US.
I Belgien, Danmark och Tyskland — där differensen var re­lativt stor i det förra fallet — låg den tvärtom i närheten av EU:s genomsnittsvärde och av motsva­rande värden för USA.
In France, the net deduction from labour costs is reduced in 1993 to below 30% and in Denmark to just over 25% for a couple on 50% of the average wage, assuming they have an average level of rent — ie to a level below Spain and Portugal — in the Netherlands to around 30%, the same level as in Spain, and in the UK, to below 15%.
I Italien har ett gift par med in­komster under genomsnittet rätt till "familjehushållsbidrag", som 1993 skulle ha inneburit ett drygt sjuprocentigt tillskott till den dispo­nibla inkomsten, om lönen vore 50% av genomsnittslönen, något som sänker de sammanlagda avdragen för skatter och avgifter till en andel under 35%.
The difference with the com­parative picture for a single worker on average earnings is striking.
Tas barnen med i jämförelsen, blir skillnaden ännu större.
While in Greece and Spain, the difference between labour costs and the disposable income received by such a worker was among the smallest in the Union in 1993, for a
Barnbi­drag, utbetalade till en genomsnitt­ligt avlönad arbetstagare med två barn, sänkte 1993 års sammanlag­da avdrag för skatter och sociala avgifter till 20% av arbetskrafts­kostnaderna eller lägre i Belgien, Danmark och Tyskland, och t.o.m. ännu mer — under 20% — i Luxem­burg, Irland och Storbritannien.
Including children in the compari­son makes an even greater difference.
I Nederländerna och Italien sänktes den till en andel som var mindre än 25%, en siffra i närheten av den spanska (diagram 118).
The payment of child allowances to a worker with two children on 50% of average earnings reduced the overall net deduction of tax and contributions in 1993 to
Grekland och Frankrike stod ensamma kvar i EU med sammantagna avdrag på mer än 25% av arbetskraftskostna­derna (34% respektive 28%) för per­soner i denna situation och var de enda EU­länder, frånsett Spanien och Italien, som hade väsentligt större avdrag än i USA.
In Luxembourg, moreover, a worker on this level of earnings with a dependent spouse is eligible for complementary social assist­ance even though in paid employment.
Bostadsbidragen i de fem medlems­stater där sådana förekommer med­verkar till att ytterligare krympa gapet mellan arbetskraftskostna­der och disponibel inkomst.
This effectively sets a floor on their level of disposable income and, in 1993, added some 20% to their net wage, so offsetting virtually all of the contributions and income tax payable.
I Neder­länderna ledde de år 1993 till att nettoavdraget från lönekostnader­na för en arbetstagare som tjänar 50% av genomsnittslönen och som har två barn reduceras till mindre än 20% av arbetskraftskostnader­na, i Danmark och Tyskland till en­dast omkring 10%, i Frankrike till mindre än 7 % och i Storbritannien till noll.
D Disposable income ■ Net wage ■ Employees' contributions+income tax
D Disponibel inkomst ■ Nettolön ■ Egenavgifter + inkomstskatt
Π Employers' contributions
D Arbetsgivaravgifter
The potential availability of hous­ing benefits for those on low earnings also comes more into play for a couple then a single person, and even more so for couples with children who are likely to have higher costs of accommodation.
Eftersom dessa länder, med undan­tag av Storbritannien, har jämförel­sevis höga skattesatser, tenderar skillnaderna mellan länderna des­sutom att minska, om man tar med bostadsbidragen i beräkningen.
In general, such benefits are payable in the higher income Member States, specifically, in Denmark, Germany, France, the Netherlands and the UK, though they also exist in Spain but in the form of a tax credit rather than an actual payment (and are included in the estimates discussed above,
I Frankrike minskades 1993 nettoav­draget från arbetskraftskostnader­na till under 30% och i Danmark till strax över 25% för ett par som lever på 50% genomsnittsinkomsten, fö­rutsatt att deras hyra ligger på ge­nomsnittsnivån, dvs. på en nivå under den i Spanien och Portugal; i Nederländerna sjönk den till ca
Section 1 Labour costs, social charges and employment couple with two children on half average earnings, it was among the largest.
Kapitel 1 Arbetskraftskostnader, sociala avgifter och sysselsättning tagens förmåga att höja lönerna och — ibland — att ha kvar eller skapa sådana låglönearbeten.
Conversely, in Belgium, Denmark and Germany, with a relatively large difference for the former case, the difference was around the Union average and simi­lar to that in the US.
man till barnbidraget, mer än för­dubblades den disponibla inkoms­ten.
designed to bring their disposable income up to an acceptable level.
I Storbritannien har dessutom en lågavlönad arbetare med familj rätt till family credit, ett familjebidrag som är avsett att lyfta inkomsten till en acceptabel nivå.
In 1993, for the worker in question, family credit would have added around 25% to disposable income, increasing this to well above the cost paid by the employer for their labour.
1993 skulle ett sådant familjebidrag för ifråga­varande arbetstagare ha inneburit ett tillägg på ca 25% till den dispo­nibla inkomsten, dvs. en ökning till en nivå som ligger en bra bit över kostnaden som arbetsgivaren beta­lar för deras arbete.
Like housing benefits, how­ever, family credit is not provided automatically but has to be claimed.
Men precis som bostadsbidraget betalas detta fa­miljebidrag inte ut automatiskt, utan måste sökas.
Estimates are that around 25% of those eligible do not, in fact, claim.
Enligt en skatt­ning ansöker i själva verket ca 25% av de familjebidragsberättigade inte om denna förmån.
labour costs at the bottom end of the pay scale without making workers who take up such jobs significantly worse off is against a background where there is already a marked difference in many Member States between what it costs an employer to take on a worker and what the worker receives in the way of dis­posable income.
Sålunda kan man sammanfatt­ningsvis säga att nuvarande politis­ka åtgärdsprogram som är inriktat på att försöka sänka arbetskrafts­kostnaderna längst ned på in­komstskalan utan att göra de arbetstagare som tar sådana arbe­ten avsevärt sämre ställda, görs mot bakgrund av det förhållandet att det i många medlemsstater re­dan finns en klar skillnad mellan det belopp det kostar en arbetsgiva­re att anställa en person och vad samma person får i handen i form av disponibel inkomst.
In other words, much more than in the US, Member States are accustomed to raising the income levels of those on low pay.
Med andra ord är man i EU­länderna mycket mer än i USA van vid att höja in­komstnivåerna för de lågavlönade.
As a result, they have in some degree relieved employers of the task of ensuring acceptable wage rates.
Till följd av detta har arbetsgivarna i viss mån befriats från ansvaret att säkerställa acceptabla lönenivåer.
At the same time, over a large part of the Union, employers' con­tributions on low paid jobs remain relatively high, increasing the diffi­culty of firms to raise pay levels and, in some cases, of maintaining or creating such jobs.
Samtidigt har i en stor del av EU arbetsgivaravgifterna legat kvar på en relativt hög nivå vad gäller de lägre lönerna, vilket försämrar före­
In Luxembourg, eligibility for complementary social assistance increases disposable income relative to labour costs to an even greater extent.
I Luxemburg innebär rätten till kompletterande socialbidrag att den disponibla inkomsten ökar i för­hållande till arbetskraftskostna­derna i ännu högre grad.
In 1993, for a worker on half the average wage in manu­facturing with two children, this added over 60% to net wages and with child allowances more than doubled disposable income.
För en arbetstagare med två barn och hal­va genomsnittslönen för en arbets­tagare inom tillverkningsindustrin innebar detta 1993 ett tillskott till nettolönen på drygt 60%. Lägger
In the UK, in addition, workers on low rates of pay with families are also eligible for family credit,
Ett välkänt förhållande är att kvinnor vanligen tjänar mindre än män.
Average deduction rate for a couple with 2 children at 50% of the average wage in Member States and US, 1993
Genomsnittligt avdrag för ett par med två barn med 50% av genomsnittsinkomsten i medlemsstaterna och USA 1993 i % av de totala arbetskraftskostnaderna
■ Employees' contributions+income tax
■ Egenavgifter + inkomstskatt
□ Employers' contributions
□ Arbetsgivaravgifter
The analysis is based on the aver­age gross hourly earnings of women manual workers in industry in 1993 as compiled by Eurostat, these
Analysen är grundad på kvinnliga kroppsarbetares genomsnittliga bruttotimlöner inom industrin 1993 enligt det av Eurostat sam­manställda materialet, varvid des­sa siffror har relaterats till samma serier för män.
Section 1 Labour costs, social charges and employment in Greece and 1% in Italy to 4% in Luxembourg and the UK and 5% in Ireland, with the difference in the other countries in each case being between 2% and 3% of labour costs.
Kapitel 1 Arbetskraftskostnader, sociala avgifter och sysselsättning
the Netherlands, on the other hand, the comparative cost is relatively high and, at the same time, deduc­tions from labour costs are also higher than in other Member States.
Marginalskattesatser och, som kontrast, drygt 30% i Lux­emburg och Portugal samt endast 28% i Storbritannien.
In consequence, the pattern of vari­ation in deduction rates across the Union in 1993 was much the same as for men, with just over half of labour costs in Belgium being ab­sorbed by social contributions and taxes and 46­47% in Denmark, Italy and the Netherlands, and, by contrast, only just over 30% in Luxembourg and Portugal and only 28% in the UK.
gäller för ensamstående kvinnor. Skattningarna är därför begränsa­de till ensamstående kvinnor, även om de beräknade avdragsandelar­na i de flesta medlemsstater blir identiska eller mycket likartade på grund av rätten att välja särbe­skattning.
The apparent comparative cost disadvantage, however, has not prevented the employment of women reaching higher levels in Denmark than anywhere else in the Union — though perhaps the high relative earnings in this country are a consequence of the high rate of employment rather than a deter­rent.
I Storbritannien, Luxemburg och Irland är sålunda genomsnitts­kostnaden för att ha kvinnor an­ställda — jämfört med kostnaden för att ha män anställda — lägre än i andra EU­länder, och andelen statliga pålagor är också mindre, så att kvinnor får behålla mer av vad de tjänar. I Danmark, Italien och Nederländerna är å andra si­dan motsvarande kostnad jämfö­relsevis hög, och samtidigt är också avdragen från arbetskrafts­kostnaderna högre än i andra med­lemsstater.
Marginal tax rates figures being related to the same series for men.
Liksom det av skatter och sociala avgifter bestående genomsnittsav­draget från arbetskraftskostna­derna har även marginalavdrags­satsen betydelse.
While in practice relatively few women in employ­ment fall into this category, it is the most complete set of comparative data on women's wages available and the figures for earnings of women non­manual workers, where they exist, show in most cases a fairly similar differential in relation to men's earnings.
Det är den som avgör hur mycket av en löneökning som kommer arbetstagaren direkt till godo och därför hur mycket å ena sidan arbetskraftskostnader­na för arbetsgivarna kommer att stiga vid en viss nominell löneök­ning och å andra sidan hur stort incitament en person har att söka ett bättre arbete eller att öka sin arbetsinsats.
The analysis is restricted to some extent since the tax model used does not explicitly incorporate tax rules as they apply to married women which in some cases differ from those which apply to single women.
(Ytterligare en viktig fråga är i vilken utsträckning män­niskor har incitament att förvärvs­arbeta i stället för att vara arbets­lösa eller icke yrkesverksamma.
The estimates are, therefore, confined to single women, though in most Member States, because of the right to opt for separate taxation, the deduction rates calculated will be the same or very similar.
Detta beror delvis på storleken av de pekuniära bidrag som kan bevil­jas inom ramen för de sociala trygghetssystemen, vilket är en fråga som behandlas något närma­re i den kommande utgåvan av Social trygghet i Europa 1995).
As well as the average deduction from labour costs represented by taxes and social contributions, the marginal rate of deduction is also of relevance. It is this which
Den uppenbara kostnadsmässiga nackdelen har dock inte hindrat kvinnor från att nå en högre för­värvsfrekvens i Danmark än i nå­got annat EU­land, även om de höga relativa lönerna där kanske snarare är en konsekvens av den höga förvärvsfrekvensen än en av­skräckande faktor.
In the UK, Luxembourg and Ireland, therefore, the average cost of employing women as compared to men is lower than elsewhere in the Union and the proportion going in charges to government is also less, so that women retain more of what they earn. In Denmark, Italy and
Dessa siffror är i allmänhet desamma som skillna­derna i bruttoinkomster mellan män och kvinnor, även om i Storbritanniens fall skillnaden med avseende på arbetskraftskost­nader är något större, beroende på progressiviteten i de sociala avgifterna, och den är marginellt mindre i Danmark och Nederlän­derna, där avgifterna är regressi­va.
Average deduction rate for a single woman on average earnings in Member States, 1993
Genomsnittligt avdrag för en ensamstående kvinna med genomsnittsinkomst i medlemsstaterna 1993
D Employers' contributions D Employees' contributlons+lncome tax ■ Net wage / disposable income
D Arbetsgivaravgifter D Egenavgifter + inkomstskatt ■ Nettolön/disponibel inkomst
The scale of deductions from labour costs are similar for women on aver­age earnings as for men, though in each Member State, slightly smaller because of lower taxes on income — the result of the pro­gressive nature of rates.
Omfattningen av avdrag från ar­betskraftskostnaderna är, för kvinnor med genomsnittliga löner, likartad den för män, även om den i varje medlemsstat är något mind­re, beroende på lägre inkomstskat­ter: resultatet av skattesatsernas progressiva natur.
The extent of the difference, however, varies from only around V
Skillnaden va­rierar dock från endast 0,5% av arbetskraftskostnaderna i Grek­land och 1% i Italien till 4% i Lux­emburg och Storbritannien samt 5% på Irland, medan skillnaden i de övriga fallen varierar mellan 2% och 3% av arbetskraftskostnader­na.
Section 1 Labour costs, social charges and employment
Kapitel 1 Arbetskraftskostnader, sociala avgifter och sysselsättning byggts upp i Europa och samtidigt hålla marginalskattesatserna nere.
This depends in part on the level of income support available under systems of social protection, which is an issue examined in some detail in Social Protection in Europe 1995, forthcoming.) ing.) empirical study over the years in many countries without clear conclusions emerging.
Höga marginalskattesatser tende­rar därför att innebära relativt stora incitamentsproblem, även om frå­gan om hur effektiva de är och hur betydelsefulla de är i förhållande till andra faktorer är ämnen som varit föremål för många diskussioner och många empiriska studier under årens lopp i många länder, utan att några entydiga slutsatser kunnat dras.
Nevertheless, other things being equal, any government should seek to keep down marginal tax rates to avoid possible disincentive effect.
Allt annat lika, bör dock alla regeringar försöka hålla marginal­skattesatserna nere för att undvika eventuella arbetshämmande fakto­rer.
Other things, however, are rarely equal.
"Allt annat" är emellertid sällan lika.
In the first place, low marginal tax rates tend to conflict with the equity principle that those who can best afford it should pay more in tax.
För det första tenderar låga marginalskattesatser att kollidera med jämlikhetsprincipen att de som har bäst råd att betala högre skatt också skall göra det.
As a result, income tax schedules are progressive in virtually all countries.
Följaktligen är inkomstskattetabellerna progressi­va i praktiskt taget alla länder.
Secondly, low marginal rates also conflict with the need for government to raise revenue to fund social protection systems and collective services.
För det andra kolliderar låga marginal­skattesatser också med statens be­hov att öka sina inkomster för att kunna finansiera de sociala trygg­hetssystemen och de kollektiva tjänsterna.
In practice, it is difficult to find the finance for the extensive social services which have been developed in Europe while keeping marginal tax rates down.
I praktiken är det svårt att hitta sätt att finansiera den om­fattande sociala välfärd som har
High marginal tax rates tend, there fore, to imply relatively large disincentives, though how large and how important relation to other factors, are questions which have been the subject of much debate and much
I Spanien var marginal­satsen för skatter och sociala avgif­ter, beräknade i förhållande till bruttoinkomsten — dvs. den pro­centsats som är mest relevant för en löntagare som inte bekymrar sig särskilt mycket för hur arbetsgivar­avgifterna varierar med lönen — lägre än 10% 1993, i Grekland lägre än 20%.
Marginal deduction rate for a single person at the average wage in Member States and US, 1993
Marginalavdrag för en ensamstående person med genomsnittsinkomst i medlemsstaterna och USA 1993
The relative levels of marginal rates of tax — or more precisely the marginal rate of tax and social contributions combined — in Member States, measuring how much total charges change as gross earnings rise or fall, vary in some degree with average levels.
Di % av bruttolönen ■ i % av arbetskraftskostnaderna
The composition of charges, however, especially the split between social contributions, which tend to be proportional to earnings, and taxes, which tend to be progressive, is also an important influence.
Av de övriga medlemsstaterna hade alla utom Portugal och Storbritan­nien, där de låg på litet mer än 40%, marginalavdragssatser på mer än 50% i förhållande till lönekostna­derna.
This is particularly the case for a single person on average earnings for whom complications like tax concessions for dependants or special allowances do not apply.
Som jämförelse kan nämnas att den marginalsatsen var under 40% i USA.
In 1993, the marginal rate of deduction for such a person varied from 66% in relation to labour costs in Belgium (ie almost two-thirds of any increase in labour costs result ing from an increase in earnings went in taxes and social contributions and only one third to the employee), 61% in Ireland and around 60% in Denmark and the Netherlands to 37% in Greece and only 31% in Spain, in both cases reflecting the importance of social contributions as compared with in come tax (Graph 120, which also shows the marginal rate of deduction out of gross earnings for employees — ie excluding em ployers' contributions from both numerator and denominator).
För arbetstagare på samma löneni­vå med en hemmavarande make och barn var marginalavdragssat­serna 1993 lägre än för ensamstå­ende personer i åtta av de tolv medlemsstaterna och lika stor i fyra, nämligen Danmark, Grek­land, Portugal och Storbritannien (diagram 121).
In Spain, the marginal rate of deduction for an employee out of gross earnings — the rate most relevant for a worker, who is not much concerned with how employers' contributions vary with pay — was under 10% in 1993, in Greece, under 20%.)
Skillnaden i margi­nalsats är mest uttalad för Irland, där marginalavdragssatsen låg på drygt 40% för ett par med två barn på denna inkomstnivå jämfört med drygt 60% för en ensamstående per­son, och Luxemburg, där den låg på bara ca 25% i stället för 50%.
Section 1 Labour costs, social charges and employment where they were just over 40%, had marginal deduction rates of over 50% in relation to labour costs.
Även i USA var marginalavdrags­satsen lägre för arbetstagare med försörjningsbörda.
By comparison, the rate in the US was under 40%.
1993 var den runt 35% för en person med genom­snittsinkomst och två barn, lägre än i alla EU­länder utom Luxemburg.
single worker on half average earn ings, in three Member States — in Belgium, Denmark and Italy — the marginal rate of deduction was over 55% (in the first, over 60%) and in three other countries — Germany, France and the Netherlands, it was over 50%.
Trots de generellt lägre skattesat­serna som gäller på lägre lönenivå­er, var i fråga om ensamstående arbetstagare med halva genom­snittsinkomsten marginalav­dragssatsen över 55% i tre medlemsstater — Belgien, Dan­mark och Italien — och i det först­nämnda landet drygt 60%, och i tre andra länder (Tyskland, Frankri­ke och Nederländerna) var den högre än 50%.
Only in three countries — Greece, Spain and Portugal — three of the least developed in the Union, was the rate under 40% (in the two former, under 35%).
Endast i tre länder (Grekland, Spanien och Portugal) — tre av EU:s minst utvecklade länder — låg marginalsatsen un­der 40%; i de två förstnämnda un­der 35%.
The marginal rate in the US for such a worker was around 40%, similar to that in Luxembourg and below that in all Member States apart from Greece, Spain and Portugal. tugal.
två barn 1993 lägre än för en en­samstående person, i några fall en­dast obetydligt, men i Frankrike och Irland i betydande grad (med ca 25 procentenheter i det sist­nämnda landet).
For workers on the same wage level with dependent spouses and child ren, the marginal deduction rates were lower than for single people in 8 of the 12 Member States in 1993 and the same in four — Denmark, Greece, Portugal and the UK (Graph 121).
I två länder — Danmark och Portugal — var den grovt räknat densamma. I tre län­der (Italien, Luxemburg och Storb­ritannien) var marginalsatsen dock högre (diagram 123).
The extent of the difference in rates is most marked for Ireland, where the marginal deduction rate was just over 40% for a couple with two children at this level of earnings as opposed to just over 60% for a single person, and Luxembourg, where it was only around 257c instead of 50%.
Detta gällde framför allt i de två sist­nämnda länderna, där växelspelet mellan skatte­ och förmånssyste­met — som är utformat för att hål­la de förvärvsarbetandes inkomster på acceptabla nivåer — leder till synnerligen höga margi­nalsatser.
where the rate was slightly higher towards the bottom end of the in come scale — Italy and the UK (Graph 122).
Marginalsatsen för samme arbets­tagare i USA var runt 40%; unge­fär som i Luxemburg och under den i alla medlemsstater utom Grek­land, Spanien och Portugal.
The pursuit of such an objective, however, can give rise to high rates of marginal tax especially if relief is targeted on those below a certain level of earnings.
Även om mönstret för marginalav­dragssatser för arbetstagare med inkomst under genomsnittet lik­nar det ovan beskrivna mönstret, finns det några skillnader.