natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Unlike in earlier years, job losses hit women proportionately more than men (employment of women falling by over 15%, of men by under 11%).
I motsats till tidigare år förlorade proportionellt sett fler kvinnor än män arbeten (kvinnlig sysselsättning sjönk med över 15% och manlig med nästan 11%).
For women, how ever, unlike men, the continuing expansion of jobs in services compensated for this decline and an accelerating loss of jobs in agriculture (which shed over 2 million jobs over this period, a decline of 20%, though again divided evenly be tween men and women).
Tjänstesektorns fortsatt ökande behov av arbetskraft uppvägde för kvinnornas del, men inte för männens, denna nedgång liksom en allt snabbare minskning av arbets tillfällena inom jordbruket (som förlorade över 2 miljoner arbeten under denna period, en minskning med 20%), även om fördelningen återigen var jämnt fördelad mellan män och kvinnor.
For men, given the importance of industrial employment, it fell a long way short.
Med tanke på industrins stora betydelse för
In the 10 years 1975 to 1985, the number of industrial jobs had
Under tioårsperioden 1975-1985 hade antalet industriarbeten sjunkit med i genomsnitt 7 miljoner, 1,5% om året. Tre fjärdedelar av
The implication is, therefore, that given the rates of growth of
Mot bakgrund av den tillväxt som skedde inom industri- och tjänste
Relative change in employment of men and women in Member States, 1987-90 and 199094
Relativ förändring i sysselsättningen för män och kvinnor i medlemsstaterna 1987­90 och 1990­94 sysselsättningen var servicesek­torns ökade arbetskraftsefterfrå­gan inte på långa vägar tillräckligt för männens del.
Changes as % total "employment in 1987
Förändring i % av den totala sysselsättningen 1987
Changes as % total employment in 1990
Förändring i % av den totala sysselsättningen 1990
DWomen ■ Men
D Kvinnor ■ Män
In all countries in the Union, the employment of both men and women increased between 1987 and 1990 (Graph 36, in which changes in employment of men and women are expressed as a percentage of total employment in the base year to show their relative contribution to the change in employment over each period).
I samtliga EU­länder ökade sys­selsättningen bland män och kvinnor mellan 1987 och 1990 (diagram 36, i vilket förändringar­na i sysselsättning bland män och kvinnor uttrycks i procent av den totala sysselsättningen under ba­såret för att visa deras relativa bidrag till förändringen under varje period).
Changes as % total employment in 1987
Förändring i % av den totala
DWomen ■ Men
D Kvinnor
In all these countries, as elsewhere in the Union, the difference in ex­perience between the two periods was largely attributable to what happened in industry.
I dessa länder, liksom på andra håll i EU, berodde skillnaden mel­lan händelseutvecklingen under de två perioderna till stor del på vad som inträffade inom industri­sektorn.
In the three years 1987 to 1990, the number of jobs in industry increased throug­hout the Union, except in Denmark.
Under treårsperioden 1987­1990 ökade antalet arbets­tillfällen inom industrin i hela EU, utom i Danmark.
In Spain, the number expanded by almost 5% a year, in Germany, the UK and Portugal, by over 2% a year.
I Spanien ökade antalet med nästan 5% om året, i Tyskland, Storbritannien och Portugal med drygt 2% om året.
In each of these countries, the growth in employment of men in industry was less than that of women, as indeed, it was in most other Member States, except for Belgium, Ireland, Austria, Finland and Sweden (Graph 37).
I vart och ett av dessa länder ökade antalet sysselsatta män inom in­dustrin mindre än antalet kvinnor, något som faktiskt var fallet i de flesta övriga medlemsstaterna
Relative change in employment of men and women in agriculture in Member States, 1987-90 and 199094
Relativ förändring i sysselsättningen för män och kvinnor inom jordbruket i medlemsstaterna 1987­90 och 1990­94
Changes as % total
Förändring i % av den totala sysselsättningen 1990
Relative change in employment of men and women in services in Member States, 1987-90 and 199094 in the first, 2V
Relativ förändring i sysselsättningen för män och kvinnor inom tjänstesektorn i medlemsstaterna 1987­90 och 1990­94
DWomen ■ Men
15 α Kvinnor ■ Män
- Excludes L; A & S 1990-93 ­25
L finns ej med; A och S 1990-93
Section 3 The changing pattern of employment contracted.
Kapitel 3 Sysselsättningens ändrade mönster
lost in industry and agriculture have predominantly been full­time.
Något paradoxalt har emellertid arbetslösheten bland kvinnor sti­git till högre nivåer än bland män­nen, även om sysselsättningen bland kvinnor har ökat medan den minskat bland männen.
Underlying the shift in employment between men and women, there­fore, is a further trend — that of a shift in jobs from full­time to part­time. Unlike the relative growth of women's employment, however, this trend is much more apparent in the Northern and more developed parts of the Union than in the South and less developed areas.
Förklar­ingen ligger i den kraftiga ökning­en av andelen kvinnor som ger sig ut på arbetsmarknaden inom stör­re delen av EU, vilket har gjort att det ökade utbudet av arbetstillfäl­len inte har räckt till.
The changing status of those in employment
De förvärvsarbetan­des ändrade status
Self­employment versus waged employment
Till skillnad från den kvinnliga syssel­sättningsgradens ökning är denna tendens dock mycket mer uppen­bar i de nordliga och mer utveckla­de delarna av Europeiska unionen än i de sydliga och mindre utveck­lade.
As a result, growing numbers of men have become unemployed over the long­term but equally signifi­cantly, an increasing proportion of men of working age have with­drawn from the labour force completely, as noted above.
Eget företagande kontra avlönad anställning kvinnor. I hela unionen ökade sys­selsättningen i servicesektorn med nästan 1% om året under fyraårs­perioden 1990­1994, även om det­ta var mindre än under de föregående tre åren (2% om året).
was higher over the later period.
I Frankrike, Nederländerna och Irland var faktiskt ökningen större under den senare perioden.
Moreover, in all Member States, where employment in services rose, the number of women employed in­creased by more than that of men (Graph 39).
I alla medlemsstater, där sysselsätt­ningen i servicesektorn ökade, var dessutom ökningen större för kvin­nor än fór män (diagram 39).
The number of women also rose in Italy where jobs for men declined.
Den kvinnliga sysselsättningen ökade också i Italien, där arbetsmarkna­den fór män krympte.
In the three Scandinavian countries, however, employment of women in services fell by more than that of men.
I de tre skan­dinaviska länderna sjönk antalet anställda i servicesektorn fór kvin­nor mer än för män.
Significantly perhaps, these are also the three countries in the Union where the proportion of women employed in this sector is substantially greater than that of men (in Finland and Sweden, 60% of service jobs are filled by women).
Kanske är det betecknande att detta är de tre län­der i unionen där andelen anställ­da kvinnor i denna sektor är betydligt större än andelen män (i Finland och Sverige är 60% av de anställda inom servicesektorn kvinnor).
The long­term trend towards women taking an increasing share of jobs in services may, therefore, not be unlimited.
Den långsiktiga trenden att allt fler kvinnor tar arbeten inom servicesektorn kan ha en gräns.
As analysed in some detail below, a significant proportion of the addi­tional jobs filled by women have been part­time, whereas the jobs
Detta har lett till att allt fler män på lång sikt blivit arbetslösa, men lika betecknande är att en ökande andel av männen i arbets­för ålder har lämnat arbetsmark­naden helt och hållet, såsom noterats ovan.
Selfemployment in Member States, 1987,1990 and 1994
Egenföretagande i medlemsstaterna 1987,1990 och 1994
% total employment
% av den totala sysselsättningen
Nevertheless, there are consider­able differences in the importance of self­employment across the Union, especially between the North and the South.
Det råder emellertid avsevärda skillnader med avseende på egen­företagandet från medlemsstat till medlemsstat särskilt mellan norr och söder.
In Greece, over a third of all those in employ­ment in 1994 were self­employed, in Italy and Portugal, around 25% and in Spain as well as Ireland, just over 20% (Graph 40).
I Grekland var över en tredjedel av de förvärvsarbetan­de 1994 egenföretagare, i Italien och Portugal omkring 25%, i Spa­nien och Irland strax över 20% (di­agram 40).
By con­trast, in Denmark, Germany and Luxembourg, the proportion was less than 10%.
I Danmark, Tyskland och Luxemburg var däremot andelen mindre än 10%.
This partly reflects the scale of employment in agricul­ture where over half of those in work are self­employed in the Union as a whole.
Detta återspeglar delvis sysselsättnings­graden inom jordbruket där över hälften av de yrkesverksamma är egenföretagare inom unionen som helhet.
Nevertheless, even outside agriculture, a higher proportion are self­employed in the Southern Member States than in the North — around 20% in 1994 in Spain, Italy and Portugal, almost 30% in Greece.
Icke desto mindre finns det även utanför jordbrukssektorn en större andel egenföretagare i med­lemsstaterna i söder än i norr — 1994 omkring 20% Spanien,
1987 to 1990
1987­1990 större antalet manliga egenföreta­gare i Europeiska unionen.
Between 1987 and 1990, the num­ber of self­employed in the Union increased at an average rate of just under 1V2% a year, slightly less than the growth of total employment of just over 1V
Sär­skilt i Storbritannien, Finland och Irland, där uppgången i antalet egenföretagare utgjorde ett spe­ciellt betydelsefullt tillskott till nettoökningen av arbetstillfällena, var tre av fyra nya egenföretagare män.
2 self­employed in the Union. In Finland, the UK and Ireland, in particular, where the growth of self­employment was an especially important source of the net addition to jobs, all of the people who became self­employed in the former were men and three out of four in the latter two.
1990­1994 till en nettoökning av arbetstillfäl­lena var Danmark, Irland och Bel­gien.
1990 to 1994 where total employment declined over the period, the number of self­employed increased by some 5%, not enough to compensate for the large reduction in waged and salaried employment.
I Danmark, där den totala arbetsmarknaden krympte under perioden, ökade antalet egenföre­tagare med omkring 5%, vilket inte räckte för att uppväga den omfat­tande nedgången i avlönade an­ställningar.
In Finland, self­employment accounted for a quarter of job growth.
I Finland svarade egenföretagandet för en fjärdedel av sysselsättningsökningen och i Irland ökade det med nästan 10% under perioden och stod för inemot 40% av den totala sysselsättnings­ökningen.
In Ireland, self­employment expanded by al­most 10% over the period and accounted for almost 40% of the overall increase in the numbers in work, while in Belgium — where, as in Portugal, the rise in female self­employment was especially marked — it increased by a similar amount and was responsible for a third of the total rise in employment.
I Belgien — där, precis som i Portugal, ökningen bland kvinnorna var särskilt påtaglig — ökade egenföretagandet i liknande omfattning och svarade för en tred­jedel av den totala sysselsättnings­ökningen.
self­employment accounted for only 12% of the overall increase in the numbers in work over this period and its share of total employ­ment declined slightly.
Följaktligen svara­de egenföretagandet för endast 12% av den totala ökningen av an­talet förvärvsarbetande under denna period och dess andel av den totala sysselsättningen gick ner lite.
Outside agriculture, however, where em­ployment declined substantially, self­employment increased by more than 3% a year and its share in total employment in industry and ser­vices rose over the period.
Utanför jordbrukssektorn, där sysselsättningen sjönk kraftigt, ökade emellertid egenföretagandet med mer än 3% om året och dess andel i den totala sysselsättningen inom industri och servicenäringar steg under perioden.
In most Member States, 9 out of the 15, the number of self­employed fell between 1990 and 1994, as it did over the Union as a whole.
I de flesta medlemsstater, 9 av 15, minskade antalet egenföretagare mellan 1990 och 1994, precis som det gjorde i unionen som helhet.
As in the preceding three years, however, much of the decline was a result of job losses in agriculture, which accelerated during this period.
Liksom under de föregående tre åren hängde en stor del av ned­gången samman med bortfallet av arbetstillfällen inom jordbruket, som tog ökad fart under den här perioden.
Apart from in Belgium and Portugal, and to a lesser extent, in Germany and Greece, the growth of self­employment between 1987 and 1990 was largely concentrated among men, reflecting the much greater numbers of men who are
Med undantag för Belgien och Portugal samt, i mindre utsträck­ning, Tyskland och Grekland, omfattade det ökade egenföreta­gandet åren 1987­1990 väsentli­gen den manliga arbetskraften, en återspegling av det mycket
41 Contribution of change in selfemployed and employees in non-agriculture to total employment in Member States, 1987-1990 and 199094
Bidrag från förändringar i egenföretagare och anställda inom icke­jordbrukssektorn till den totala sysselsättningen i medlemsstaterna 1987­90 och 1990­94
■ Employees D Selfemployed
■ Anställda Π Egenföretagare
Excludes A, S 1990-93 .
A finns ej med, S 1990-93
In most Member States, self­employment in industry and services grew at a similar or faster rate than the number of employees (excluding Austria, for which the data are not sufficiently detailed).
I flertalet medlemsstater växte egenföretagandet inom industri och servicenäringar i likartad eller snabbare takt än antalet anställda (med undantag av Österrike, där det inte finns tillräckligt detaljera­de uppgifter).
This was particularly the case in Portugal and the UK, two countries where the growth of total employ­ment was especially pronounced.
Detta var särskilt fallet i Portugal och Storbritan­nien, två länder där den totala sys­selsättningen ökade särskilt uttalat.
In each case, the increase in self­employment was responsible in itself for expanding total employ­ment by some 2% between 1987 and 1990, with women accounting for much of the increase in Portugal.
I vardera fallet stod ök­ningen av antalet egenföretagare för omkring 2% av den totala sys­selsättningsuppgången mel­lan 1987 och 1990, mer än deras andel av den totala arbetsmarkna­den, varvid kvinnorna stod för en stor del av ökningen i Portugal.
In both countries, around a quarter of all the increase in employment between these two years was in the number of self­employed, twice their share of the total number in work in 1987 (Graph 41, which shows the contribution of the change in self­employment and em­ployees to overall employment in industry and services over the period).
I Storbritannien kunde omkring en fjärdedel av hela sysselsättnings­ökningen mellan dessa två år hän­föras till antalet egenföretagare, dvs. två gånger deras andel av det sammanlagda antalet förvärvsar­betande år 1987 (diagram 41, vil­ket visar hur förändringar i antalet egenföretagare och anställ­da påverkade den totala syssel­sättningen inom industri och servicenäringar under perioden).
The other countries where the growth of self­employment made a major contribution to net job creation were Denmark, Finland, Ireland and Belgium. In the former,
Övriga länder där ökningen i anta­let egenföretagare kraftigt bidrog
Section 3 The changing pattern of employment both in absolute terms and relative to full­time employment.
Kapitel 3 Sysselsättningens ändrade mönster i Storbritannien var minskning­en av antalet egenföretagare sär­skilt markant, vilket resulterade i att den totala sysselsättningen minskade med ungefär 1%, nästan lika mycket som ökningen hade varit tre år tidigare.
This was especially true during the recession after 1990.
Detta var också fallet i Belgien, medan andelen var lägre i Danmark, Frankrike och Italien 1994 än den var 1987.
In 1994, 157,% of all those in em­ployment worked part­time as compared with 13% in 1987 and
1994 arbetade 15,5% av alla yrkes­verksamma deltid jämfört med 13% 1987 och 13,5% 1990.
Finland and the UK. In Denmark and the UK, in particular, the fall in the numbers of self­employed was especially marked, reducing overall employment by some 1%, almost as large as the increase had been in the three years before.
En stor del av ökningen inträffade under lågkonjunkturen då antalet hel­tidsarbetande minskade.
As a result, the share of the self­employed in total employment in the UK was vir­tually the same in 1994 as it had been in 1987 before the large growth occurred.
1994 var nästan 31% av alla kvinnliga arbe­ten i unionen deltidsarbeten, en ökning från 28% 1987 och 1990.
This was also the case in Belgium, while in Denmark, France and Italy, the share was lower in 1994 than in 1987.
Även om deltidsarbete är av påtag­ligt mindre betydelse bland män­nen, så ökade det ändå i ungefär samma takt som bland kvinnor un­der denna period för att 1994 upp­gå till nästan 5% av den totala manliga sysselsättningen (di­agram 42).
ment declined, and in Greece, Ireland and the Netherlands, the growth of self­employment was pro­portionately greater than the increase in the number of em­ployees.
sysselsättningen gick ned. I Grek­land, Nederländerna och Irland ökade antalet egenföretagare mer än antalet anställda.
In all of these countries, therefore, self­employment helped either to boost the numbers in work or prevent a larger fall — though this was disguised by the effect of large­scale job losses in agriculture (see Annex for an analysis of flows into and out of self­employment).
I samtli­ga dessa länder bidrog således egenföretagandet antingen till att öka antalet sysselsatta eller till att förhindra en större minskning — fastän detta faktum doldes av de omfattande förlusterna av arbeten inom jordbruket (se bilagan för en analys av strömningarna till och från egenföretagandet).
This was especially the case for men, for whom in sharp contrast to the reduc­tion in waged employment, self­employment went up slightly between 1990 and 1994.
Detta gällde särskilt bland män, där det skedde en viss ökning i egenfö­retagandet mellan 1990 och 1994, vilket stod i skarp kontrast till minskningen av avlönade anställ­ningar.
6V2% in industry and services as op­posed to over 19% — and the share crease, therefore, occurred during the recession years when the num­ber of full­time workers fell. In 1994, almost 31% of all female jobs in the Union were part­time, up from 28% in 1987 and 1990.
Fastän egenföretagandet minska­de i Finland, var minskningen ändå mycket mindre än vad som gällde för anställda — 6,5% inom industri och servicenäringar jäm­fört med över 19% — och andelen egenföretagare i den totala syssel­sättningen ökade.
Though part­time working is significantly less important among men, it, nevertheless, increased at much the same rate as for women between these two years to reach almost 5% of total male employment by 1994 (Graph 42).
I Tyskland, Spanien, Portugal och Sverige ökade dessutom antalet egenfö­retagare inom industri och servi­cenäringar, medan den totala
Part­time versus full­time jobs of the self­employed in total employ­ment increased. In Germany, Spain, Portugal and Sweden, moreover, the number of self­employed in industry and services rose while total employ­
Deltidssysselsättning har i de flesta medlemsstaterna ökat markant på senare tid både i abso­luta tal och i förhållande till hel­tidssysselsättning.
Part­time employment in most parts of the Union has expanded significantly over the recent past
Detta gäller framför allt under lågkonjunktu­ren efter 1990.
Parttime working in Member States, 1987 and 1994
Deltidsarbete i medlemsstaterna 1987 och 1994
A & S 1993
A och S 1993
Despite its widespread growth, part­time working remains a much more pronounced feature of North­ern Member States than in the South, where in 1994 it accounted for only between 8% (Greece) and 15% (Spain) of female employment.
Trots att deltidsarbetet har ökat överallt, är det ett mycket mer ty­piskt drag för de nordliga med­lemsstaterna än för de sydliga, där det år 1993 stod för endast 8% (Grekland) och 15% (Spanien) av det kvinnliga förvärvsarbetet.
Part­time working among both men and women is particularly high in
Del­tidsarbete bland såväl män som kvinnor är särskilt vanligt i Dan­mark, där 34,5% av de förvärvsar­betande kvinnorna 1994 hade deltidsarbeten (även om siffrorna tenderar att sjunka snabbt), Sveri­ge där siffran var 41%, Storbritan­nien där den var 44,5% och Nederländerna där 66% av kvin­norna och 16% av männen arbeta­de deltid, mycket mer än någon annanstans i unionen.
1990 to 1994
1990­1994 och den totala sysselsättningen sjönk.
The largest growth in parttime working occurred in Germany (over
Under samma period ökade heltidsarbe­tet med mindre än 1,5% per år.
97c a year), Ireland (5V
Deltidsarbetet ökade mest i Tysk­land (över 9% om året), Irland (5,5% om året), Belgien och Neder­länderna (båda ungefär 5% om året).
By contrast, for women in Denmark and Finland, the reduction in parttime jobs more than outweighed the expansion of fulltime ones and employment overall declined.
Ä andra sidan var ökningen i del­tidssysselsättning bland såväl kvinnor som män särskilt påtaglig i Tyskland och Nederländerna — i det förra fallet svarade deltidssys­selsättningen för 83% av alla nya arbeten som tillkom och i det sena­re fallet för 75%.
Parttime employment of women also declined in Greece, Italy and Sweden, while in each case the number of fulltime jobs for women expanded.
Ökningen av del­tidsarbeten svarade för ungefär 45% av den totala sysselsättnings­ökningen bland kvinnor i Belgien och i Irland, Frankrike och Öster­rike för ungefär en tredjedel.
In Spain, Luxembourg, Portugal and the UK, though parttime employment of women rose over the period, the proportion employed parttime declined.
I samtliga fall handlar det om län­der där andelen kvinnor med del­tidsanställning låg under EUs genomsnitt.
In the subsequent four years of re cession, the growth of parttime employment was fairly general across Member States.
Deltidsarbetet ökade bland både män och kvinnor.
While the total number in employment fell by almost 3% in the Union as a whole, the number of parttime jobs
För männens del minskade heltidsanställningar med 5,5%, medan deltidsanställningar­na ökade med 21% och antalet män som arbetade deltid ökade i alla medlemsstater utom Danmark och Luxemburg. I alla medlemsstater­
Contribution of change in parttime and fulltime working to total employment in Member States, 1987-90
Bidrag från förändringar i deltids­ och heltidsarbete till den totala sysselsättningen i medlemsstaterna 1987­90
Women filled 95% of the additional parttime jobs created between 1987 and 1990 and one third of all the extra jobs taken by women were parttime.
Kvinnorna tog hand om 95% av de extra deltidsarbeten som skapades mellan 1987­1990 och en tredjedel av alla de extra arbeten som kvin­nor fick var deltidsanställningar.
In contrast, 98% of the increased number of jobs for men over this period were fulltime (Graph 43).
Däremot avsåg 98% av den ökade manliga sysselsättningen under perioden heltidsanställningar (diagram 43).
In Greece, Spain, Italy and Finland, the number of men working parttime fell.
I Grekland, Spanien, Italien och Finland minskade antalet män som arbetade deltid.
Never theless, in three countries, in particular, the importance of parttime working among men rose significantly.
Icke desto mindre ökade deltidsar­betets omfattning bland männen signifikant, särskilt i tre länder.
In Germany, the
Kvinnor
Section 3 The changing pattern of employment
Kapitel 3 Sysselsättningens ändrade mönster fär 10% av den totala sysselsätt­ningen, har de varit en viktig fak­tor för sysselsättningstillväxt.
France, the Netherlands and Portugal, the increase was suffi­ciently large more than to compensate for the loss in full­time jobs.
Detta var särskilt fallet under pe­rioden 1987­1990, då en betydan­de ökning ägde rum i ett antal medlemsstater, framfor allt Spa­nien.