natgillin/translations-raw huggingface dataset:
increased by some 13%, in itself ad­ding 2% to total employment and partly compensating for the decline in full­time jobs of 5%.
I Frankrike, Nederländerna och Portugal var faktiskt ökningen så stor att den gott och väl kompenserade förlus­ten av heltidsarbeten.
In every Member State, with the exception of Luxembourg, the Netherlands and Austria, the number of people work­ing full­time declined between these two years, while in all, except Denmark and Sweden, the numbers working part­time expanded.
Rent allmänt kan man därför säga att deltidsar­betets ökning i hög grad har bidragit till att hålla sysselsätt­ningsnivåerna i Europeiska unio­nen uppe eller, i några fall, hindra dem från att sjunka ännu mer.
Member States — Germany, Greece, Spain, France and Ireland — part­time employment of men increased by more than a third over the period as a whole, in another three — Belgium, Portugal and the UK — by more than a quarter.
I fem medlemssta­ter — Tyskland, Grekland, Spa­nien, Frankrike och Irland — ökade deltidsanställningarna bland män med mer än en tredjedel under pe­rioden som helhet, i tre andra — Belgien, Portugal och Storbritan­nien — med mer än en fjärdedel.
Although the proportion of men working part­time was very small, therefore, it was nevertheless a sig­nificant source of job growth during these four years (Graph 44).
Även om andelen deltidsarbetande män var mycket liten, var det därför ändå en viktig källa till sysselsätt­ningstillväxt under dessa fyra år (diagram 44).
In the case of women, total employ­ment declined marginally between 1990 and 1994 in the Union as a whole.
Till skillnad från tidigare perioder ökade antalet deltidsarbeten för män markant i så gott som hela unionen.
Whereas the numbers em­ ployed full­time declined by 372%, the number in part­time jobs went
Eftersom ett större antal individer var berörda, var emeller­tid ökningen av deltidsarbeten en särskilt viktig faktor för att kunna bevara tillväxten i sysselsättningen för kvinnor.
Because of the greater numbers involved, how­ever, the expansion of part­time jobs was a particularly important factor in maintaining the growth of employment for women.
För kvinnornas del gick den totala sysselsättningen ned marginellt mellan 1990 och 1994 inom unionen som helhet.
Temporary versus permanent jobs up by 11%.
Medan antalet heltids­anställda sjönk med 3,5%, ökade antalet deltidsarbeten med 11%.
Apart from in Denmark Sweden and Finland (where it re­mained broadly unchanged), the number of part­time jobs expanded in every country, in many cases off­setting to a major extent the fall in full­time working. Indeed, in
Med undantag för Danmark, Sveri­ge och Finland (där i stort sett ingen förändring ägde rum) ökade antalet deltidsarbeten i alla länderna och
Growth of part­time working was common to both men and women.
Även om de tillfälliga anställning­arna i EU endast svarar för unge­
Contribution of change in parttime and fulltime working to total employment in Member States, 199094
Bidrag från förändringar i deltids­ och heltidsarbete till den totala sysselsättningen i medlemsstaterna 1990­94 i 8
Changes as % total employment 1990
Förändring i % av den totala sysselsättningen 1990
Although temporary jobs in the Union account for only around 10%· of total employment, they have been an important source of employment growth.
Data avseende tillfälliga anställ­ningar måste emellertid tolkas med en viss försiktighet (se bila­gan).
This was especially the case during the period 1987 to 1990, which saw significant increases in a number of Member States, notably Spain.
Att omfattningen av denna anställningsform varierar mellan EU­länderna och över tiden tende­rar att i hög grad återspegla ar­betsrättsliga skillnader och ekonomiernas särdrag.
Nevertheless, data on temporary working needs to be interpreted with caution (see Annex). To a sig­nificant extent, variations in its importance across the Union, and indeed over time, tend to reflect dif­ferences in regulations governing employment and in economic char­acteristics.
Visstidsanställningar (tidsbegrän­sade kontrakt oberoende av tids­längd liksom säsongsartade och andra tillfälliga anställningar) svarade 1994 för endast omkring 11% av det totala antalet anställda i EU, ungefär 10% för män och 12% för kvinnor.
Temporary working is likely to be more prevalent in coun­tries where agriculture remains an important source of employment be­cause ofthe larger scale ofseasonal work, as well as in countries where there are more restrictions and higher costs on the dismissal of per­manent staff (or, more precisely,
Dessa andelar variera­de från 31% bland männen och 38% bland kvinnorna i Spanien, mycket högre än någon annanstans, till 6% eller mindre bland männen och un­der 10% bland kvinnorna i Belgien, Luxemburg, Italien och Storbri­tannien, länder med mycket olika arbetslagstiftning. Med undantag av de fyra sistnämnda länderna
Section 3 The changing pattern of employment employment across the Union between 1987 and 1990.
Kapitel 3 Sysselsättningens ändrade mönster taglig ökning av antalet tillsvida­reanställda.
For men, almost 40% of the net addition to jobs were temporary ones.
1990­1994 och Spanien avvek inte andelen tillfälliga anställningar nämnvärt från unionsgenomsnittet 1994 i någon av medlemsstaterna (di­agram 45).
France and Finland, the proportion of employees in temporary posts ris­ing from under 8% in 1987 to almost 11% in 1994 in the former and from 11% to 13% in the latter.
I Frankrike stod till­fällighetsarbetet för över 90% av arbetstillfällenas nettoökning mellan dessa båda årtal, medan i Portugal en tredjedel av alla nya arbetstillfällen var visstidsanställ­ningar.
By con­trast, in Germany, Portugal and Greece, the proportion of employees in temporary work fell by around a third.
I Finland minskade tillfäl­lighetsarbetena bland män, men de steg däremot bland kvinnor, mer än nedgången i fasta arbeten påverkades.
1987 to 1990 those who have no determinate date on their contract of employment).
Medan antalet fast anställda i EU minskade med 4% mellan 1990 och 1994, minskade antalet tillfälligt anställda med 1%.
Since permanent staff, defined in this sense, may be subject to dis­missal at relatively short notice, the fact that a particular country may have only a relatively large number of employees working on temporary contracts does not necessarily sig­nify that employment is less secure and certain than elsewhere.
Detta döljer dock uttalade skillnader mellan medlemsstaterna. I Spanien och Frankrike, dvs. de två länder som upplevde den största ökningen av visstidsarbete under tillväxtåren, samt i Italien, Danmark och Storb­ritannien (där det hade sjunkit el­ler varit oförändrat under de föregående åren), ökade andelen visstidsanställningar mellan 1990 och 1994, medan antalet tillsvida­reanställningar sjönk markant i Spanien, Italien och Storbritan­nien (diagram 47).
This needs to be borne in mind when interpreting the results of the fol­lowing analysis.
Bortsett från dessa tre länder bi­drog dock skapandet av tillfälliga anställningar mycket litet till den generella sysselsättningsök­ningen under denna period.
Growth of temporary working was responsible for more than all of the large increase in employment in Spain over this period.
I Nederländerna och Irland ökade också antalet tillfälligt anställda, i båda fallen proportionellt mer än tillväxten i stort. I det först nämn­
While the number of permanent jobs declined, the growth in temporary jobs added around 12% to the total number in work (Graph 46).
Mellan 1987 och 1994 ökade ande­len visstidsanställningar totalt med ungefär en procentenhet i hela unionen. I många medlems­stater förekom dock ingen ändring av något slag.
In France, expan­sion in temporary employment accounted for over 90% of the net addition to jobs between these two years, while in Portugal a third of all new jobs were temporary.
De enda övriga medlems­stater där man kunde notera en betydande ökning under perioden var Frankrike och Finland; i Frankrike steg andelen visstidsan­ställda från 8% 1987 till nästan 11% 1994 och i Finland från 11% till 13%.
In Finland, moreover, wheras tempor­ary working among men declined, it rose among women, more than af­fecting the fall in permanent jobs.
Däremot sjönk andelen visstidsanställda med ungefär en tredjedel i Tyskland, Portugal och Grekland.
Temporary employees in Member States, 1987 and 1994
Tillfälligt anställda i medlemsstaterna 1987 och 1994
D1987 ■ 1994 Excludes A, S 1993
D1987 ■ 1994 A finns ej med, S 1993
Between 1987 and 1994, the share of temporary jobs in the total in­creased by aroun 1 percentage point across the Union as a whole.
Visstidsanställningarnas ökning svarade fór mer än hela den omfat­tande sysselsättningsökningen i
Contribution of change in temporary and permanent jobs to total jobs in Member States, 1987-90
Bidrag från förändringar i tillfälliga och stadigvarande arbeten till det totala antalet arbeten i medlemsstaterna 1987­90
% total employees In 1987
% av det totala antalet anställda 1987
D Temporary employees ■ Permanent employees A no dala overall increase in employment over the period.
A inga uppgifter
1990 to 1994
I de övriga sju medlems­staterna, utom i Sverige där situa­tionen förblev oförändrad, sjönk antalet visstidsanställda mellan 1990 och 1994; i Grekland och Por­tugal var tillbakagången kraftig.
% total employees in 1990 a
% av det totala antalet anställda 1990
In Ireland and the Netherlands, the number of employees in temporary work also increased, in each case by proportionately more than the growth of employment as a whole.
Data som sammanställts under framtagningen av EUs arbets­kraftsöversikt (som inte omfattar det tre nya medlemsstaterna) vi­sar att i genomsnitt sex av tio del­tidsanställda i EU år 1993 uppgav att de tagit ett deltidsarbete på grund av att de inte ville ha ett heltidsarbete.
In the former, the rise in temporary jobs accounted for a third of the overall increase in employment, in the latter, 45%.
Den siffran döljer dock en avsevärd skillnad mellan män och kvinnor.
In the other seven Member States, the number of em­ployees in temporary jobs declined between 1990 and 1994 — in Greece and Portugal, substantially so — except in Sweden, where it re­mained unchanged.
Medan två tred­jedelar av de deltidsarbetande kvinnorna inte ville ha heltidsar­bete, gällde detta för endast en tredjedel av de deltidsanställda männen (diagram 48).
The pattern of change across countries was similar for men and women, apart from in Finland and Sweden, in both of which the number of men in tem­porary jobs increased, while the number of women fell.
I både Ne­derländerna och Storbritannien — där deltidsarbete är mer utbrett än i andra EU­länder — ville inte fyra
Section 3 The changing pattern of employment
Kapitel 3 Sysselsättningens ändrade mönster föregående ningstakt under den perioden.
Parttime in preference to fulltime jobs working parttime in Ireland stated that they did so mainly because they could not find a fulltime job, while in Greece the proportion was 53%, in France 49% and in Italy 44%.
de krympande sektorerna ingår också fyra servicesektorer — land­och sjötransporter, lufttranspor­ter, parti­ och minuthandel samt försäkringar —, av vilka alla utom landtransporter noterade en sys­selsättningsökning under den för­ra perioden.
Equally, there may be a genuine demand for such types of job among sections of the work force, in that it gives women — or men — greater oppor­tunity for reconciling family responsibilities or other activities with work.
För kvinnorna var proportionen mindre än en av sex. Ändå uppgav så många som 55% av de deltidsar­betande männen på Irland att de arbetade deltid huvudsakligen därför att de inte kunde hitta nå­got heltidsarbete, medan däremot andelen i Grekland var 53%, i Frankrike 49% och i Italien 44%.
including most of manufacturing industry, agriculture and coal and other mining, employment declined, in many cases, significantly (in coal and metal ore mining, jobs were lost at the rate of around 15% a year, in office machinery and chemicals, by over 12% a year).
Den största ökningstakten i syssel­sättningen sedan 1990 har ägt rum inom handeln och databranschen, där man kunde notera en ökning med 7% om året mellan 1990 och 1994, vilket är ungefär detsamma som under de föregående fem åren.
Moreover, many of these sectors were ones which ex­perienced a significant growth in jobs in the period between 1985 and 1990 (office machinery, mechanical and electrical engineering and motor vehicles).
En betydande ökning av syssel­sättningen ägde också rum inom instrumentteknik och vattenre­ningsteknik, de enda två sektorer där antalet arbeten ökade mer un­der denna period än under åren före 1990.
They also include four ser­vice sectors — land and water transport, air transport, wholesale and retail distribution and insur­ance — three of which (all except the first) also registered an increase in employment in the earlier period.
Bortsett från dessa båda industrigrenar tillhörde alla de öv­riga åtta sektorerna där syssel­sättningen steg mellan 1990 och 1994 servicenäringarna, där stora delar noterade en relativt hög ök­
In ten sectors of activity which it is possible to dis­tinguish from the data available and which together accounted for around 47% of the total employed in the Union in 1994, the numbers em­ployed increased over this period (Graph 49; the sectors listed in the graph are described in more detail in the Annex as are the data used). In another 25 sectors, however,
Såsom kommer att framgå mera detaljerat senare i rapporten fanns många av de områden där tillgång­en på arbete ökade under lågkon­junkturen och tidigare inom miljösektorerna t. ex. återvinning, avloppsrening, avfallshantering och vattenrening som redan nämnts.
The highest rate of job growth since 1990 has been in business services and computer-related activities where employment increased by 7% a year between 1990 and 1994, much
Däri ingår delvis instru­mentteknikindustrin (övervak­ningsutrustning och utrustning för kontroll av utsläpp framför allt) som var den enda tillverkningssek­torn som mellan 1990 och 1994 noterade en ökad sysselsättning i
Reasons for taking a parttime job in the Union, 1994
Skäl till att ta ett deltidsarbete i unionen 1994
D Men I Total
D Kvinnor D Män ■ Totalt
Other reasons
Andra Ofsaker
No reason iull-Did nol wanl lull- time job
Ingen orsak
Education/training Illness/disability Could not find time job
Kunde inte finna elt heltidsarbete
Other answers tend to confirm these findings.
Även om sysselsättningen inom unionen minskade markant mel­lan 1990 och 1994, fanns det ändå ett antal sektorer där den ökade.
Over one in four men employed parttime in the Union stated that they had taken this type of work because they could not find a fulltime job.
Inom tio sektorer, som går att sär­skilja i tillgänglig statistik och som tillsammans svarade för ungefär 47% av antalet anställda i unionen 1994, ökade antalet anställda un­der perioden (diagram 49; de sek­torer som finns upptagna i diagrammet beskrivs mer detalje­rat i bilagan liksom de uppgifter som använts).
Changes in employment in NACE 2-digit sectors in the Union, 1985-90 and 199094
Förändringar i sysselsättning inom sektorer på två­siffrig NACE­nivå i unionen 1985­90 och 1990­94
Business, computer, research
Företags tjänster, totabe handling, forskning
Recreational activities
Rakf eationsverksam het
Health, sanitation, other services
Haiso- och sjukvård, renhållning o.d.
Motels, restaurants
Hotell- och restaurangverksamhet
Post and telecommunications
Poet och telekommunikationer
Construction
Byggnadsve rksamhet
Land and water transport
Land-och sjötransport
Wholesale, retailing
Parti- och detaljhandel l
Electricity, gas, water
El-, gas- och hetvattentorsörjning
Coke, oi! products, nuclear fuel
Stenkols-, petroleumprodukter och kärnbränsle
Non-metallic mineral products
Icke- metalliska mineraKska produkter
Food, drink, tobacco
Livsmedel, drycker och tobak
Oil and natural gas
RapetrrXeum och naturgas
Other transport equipment
Tillverkning av andra transportmedel r~
Textiles, footwear, clothing
Te*tüvarof. skodon, kläder
Section 3 The changing pattern of employment mental sectors) are included, an ad­ditional 500 thousand or more jobs — 5­7'/,7c of the increase in employ­ment in the Union (see Part III, Section 2 for more details).
Kapitel 3 Sysselsättningens ändrade mönster
Significant employment growth also occured in instrument engineering and the collection, puri­fication and distribution of water, the only two sectors where the num­ber of jobs increased by more over this period than in the years before 1990.
8 för en analys av föränd­ringar i yrkesstrukturen på 1980­talet).
Apart from these two indus­tries, all of the other 8 sectors in which employment went up between 1990 and 1994 were service acti­vities, most of which recorded relatively high rates of job growth in the earlier period.
Samma tendenser gäller för både män och kvinnor, även om det bland kvinnorna förekom en markant ökning i det relativa antalet anställda inom service och handel under den här perioden liksom inom yrken med hög utbild­ning (diagram 50).
They might also merit serious consideration of special sup­port programmes at the Union level as in the US, Japan and Canada.
Detta utgjorde ytterli­gare 250.000 arbeten totalt under denna period och om man låter be­räkningarna omfatta sysselsätt­ningsökningen inom naturvård, fornminnesvård, parker och grön­områden (de s.k. mjuka miljösekto­rerna) tillkommer ytterligare ungefär 500.000 arbeten — 5­7,5% av sysselsättningsökningen i unio­nen (se del 3, kapitel 2 för ytterli­gare detaljer).
structure of occupations away from manual jobs, skilled as well as un­skilled, towards non­manual jobs, especially those with a high skill content, requiring extensive educa­tion and training.
Samma tendenser finner man i de flesta medlemsstaterna.
This shift has been particularly marked during periods of economic recession, when the demand for high level skills has usually continued to expand, while those with relatively few qualifica­tions have both suffered job losses directly — especially those em­ployed in industry — and have found it difficult to obtain alterna­tive employment as competition on the labour market for scarce jobs has intensified (see Employment in Europe, 1994, Chapter 8, for an ana­lysis of occuptaional shifts during the 1980s).
Under pe­rioden 1992­1994 upplevde alla utom Danmark en ökning av ande­len chefer, fackmän och tekniker både bland män och kvinnor (siff­rorna för Danmark bygger dessu­tom delvis på uppskattningar för att justera den tydliga förändring­en i klassificeringen av bönder och arbetare inom fisket under perio­den, och siffrorna är därför inte helt pålitliga, diagram 51).
Changes in occupational structure of the work force
Erfarenheten under den senaste konjunkturnedgången har inte varit annorlunda.
Over the long­term in the Union there has been a gradual shift in the
Samtidigt ägde inte bara en relativ och en absolut minskning av anta­let anställda män och kvinnor med elementära manuella arbeten inom EU rum (de enda undantagen
In the two years 1992 to 1994 (the lon­gest period for which comparable
De kan också tänkas bli fö­remål för speciella stödprogram på unionsnivå precis som i USA, Japan och Kanada.
Employment by occupation among men and women in the Union, 1992 and 1994
Sysselsättning efter yrke bland män och kvinnor i unionen 1992 och 1994
Agncullural and fishery workers
Arbours inom ¡οπΛπΛ ocM*ke
Craft and related trades workers
Jurutar ccn Urataetlada·· im hartvet* och rataaraúe viken
Agricultural and fishery workers
Arbetu· Inom jorotüi* och Ma
% total employment
15 20 i % av den totala sysselsättningen
They include, in addition, part of the instrument engineering indus­try (monitoring equipment and emission control devices, in particu­lar), which was the only manufacturing sector to register an expansion of employment across the Union between 1990 and 1994.
I ett längre perspektiv har det i unionen skett en successiv över­gång i yrkesstrukturen från manu­ella arbeten, både sådana som kräver yrkesutbildning och övriga, mot icke­manuella arbeten, sär­skilt sådana som kräver stor yrkes­skicklighet och lång utbildning.
Be­tween 1985 and 1992 (the last year for which comparable data are avail­able for these sectors), the rate of net job creation averaged 3% a year, twice as much as in other sectors. This amounted to an extra 250 thou­sand jobs in total over this period and if estimates of employment growth in nature conservation, national herit­age preservation and parks and open spaces (the so­called soft environ­
Denna övergång har varit särskilt tydlig under recessionsperioder, när efterfrågan på hög kompetens har brukat fortsätta att stiga, medan personer med relativt låg kompetens dels har förlorat sina arbeten direkt — framför allt inom industrin — och dels har haft svårigheter att finna alternativ sysselsättning, när konkurren­sen om de fåtaliga arbetena på ar­betsmarknaden har hårdnat (se
data are available because of the change in the system of classifying occupations), when the total num­bers in work declined by 2% in the Union as a whole, the number of managers, professionals and tech­nicians in employment expanded by certain problems about data com­parability between the two years), but also a similar reduction in the numbers working in more skilled manual jobs (as craft and related workers and plant and machine operators).
Kapitel 3 Sysselsättningens ändrade mönster är Grekland och Portugal, där det återigen finns vissa problem med jämförbara uppgifter under perio­den), utan också en liknande minskning av antalet anställda inom manuella yrken som kräver en särskild yrkesutbildning (så­som hantverkare och liknande arbetare, driftsledare och maskin­skötare).
Change in employment among legistators, professionals and technicians in Member States, 1992-94
Förändring i sysselsättningen bland jurister, akademiker och tekniker i medlemsstaterna 1992­94
% change
3 r Förändring i % τ 3
Section 4 Unemployment trends in Member States
Kapitel 4 Arbetslöshetstendenser i medlemsstaterna
Unemployment trends in Member States
Arbetslöshetstendenser i medlemsstaterna bland kvinnor i Belgien sjönk med ca 5% av den tillgängliga arbets­kraften och bland män med bara ca 3%.
As indicated above, the inroads made into reducing the number of people without work through the high rates of job creation between 1985 and 1990 were nullified by the recent recession.
Såsom framhållits ovan har de steg som tagits mot en minskad arbetslöshet genom den snabba tillkomsten av nya arbeten mellan 1985 och 1990 omintetgjorts av den senaste lågkonjunkturen.
Moreover, though the rate of unemployment in the Union appears to have peaked, the downward trend has so far not been significant.
Även om arbetslösheten i EU före­faller ha nått sin topp, är nedgång­en ännu inte betydande.
In the early 1990s, however, when unemployment began to rise again, men were much more affected than women.
I medlemsstaterna sjönk arbets­lösheten bland män och kvinnor i stort sett i lika mån, så att klyftan mellan dem förblev ungefär lika stor, dvs. med proportionellt fler kvinnor än män arbetslösa utom i Storbritannien, Finland och Sverige.
In all Member States ex­cept for Denmark, where the two rose by much the same, the rate of male unemployment increased by more than that of women (Graph 53).
I Spanien sjönk dock arbetslösheten bland männen mycket mer än bland kvinnorna, med nästan 6% av den tillgängli­ga arbetskraften mot mindre än 4%, medan arbetslösheten
2 women it remained virtually con­stant. In Belgium (where women had benefited more than men from the fall in unemployment) and
Men när arbetslösheten åter började stiga i början av 90­talet drabbades männen mycket hårda­re än kvinnorna.
In Member States, in general, the rates for men and women fell to similar extents so that the gap between the two remained much the same, with proportion­ately more women than men being unemployed except in the UK, Finland and Sweden.
I alla medlems­stater utom Danmark, där arbetslösheten bland kvinnor och män ökade ungefär lika mycket, ökade den bland män i snabbare takt än bland kvinnor (di­agram 53).