natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Women are far more likely to be family workers, for example in Greece, where two-thirds of women agricultural workers are family workers (compared to 15 per
Kvinnor arbetar troligtvis oftare i familjeföretag, till exempel i Grekland, där två tredjedelar av de kvinnliga jordbruksarbetarna arbetar i familjefö­retag (jämfört med 15% av männen).
TABLE io UNEMPLOYMENT RATE OF WOMEN AND MEN IN THE EUROPEAN UNION (%), 1995
TABELL io ARBETSLÖSHET BLAND MÄN OCH KVINNOR I EUROPEISKA UNIONEN (%), 1995
I WOMEN
I KVINNOR
WOMEN AND MEN IN A CHANGING ECONOMY over a third of service employment in Greece, but over half of service employment in Denmark.
KVINNOR OCH MÄN I EN FÖRÄNDERLIG EKONOMI
Continued growth in services
Fortsatt tillväxt inom tjänstesektorn
Service sector jobs have the highest rate of parttime employment across all occupational groups.
Det högsta antalet deltidsanställda återfinns inom tjänstesektorn.
Nearly one third of the women employed in ser­vice jobs in the European Union are part-timers and in certain countries the picture is even more marked.
Nästan en tredjedel av de kvinnor som är anställda inom tjänstesektorn i Europeiska unionen är deltidsanställda och i vissa länder är detta mönster ännu mer framträdande.
For example, in the Netherlands 68 per cent of all service jobs are filled by parttime women workers.
I Nederländerna till exempel innehas 68% av alla arbeten inom tjänstesektorn av deltidsarbetande kvinnor.
But not all female-dominated jobs have such high rates of parttime employ­ment.
Alla kvinnodominerade yrkessektorer har dock inte denna höga andel deltidsanställda.
Clerical work has a much lower percent­age (28 per cent) of parttime jobs although it is the most feminised of all the occupational groups.
Inom kontorssektorn förekommer en mycket lägre andel (28%) deltidsanställda, även om denna sektor är den mest kvinnodominerade av alla.
The service industry is the most important and growing sector of female employment in the European Union.
Tjänstesektorn är den viktigaste sektorn för arbetstillfällen för kvinnor i Europeiska unionen.
As women across the Community have increased their share of employment over the last decade, their employ­ment has become even more strongly concentrat­ed in services.
Det är också den sektor som ökar mest. Medan kvinnor i hela gemenskapen har ökat sin andel av den totala sysselsättningen under det senaste årtiondet, har deras arbete koncentrerats ännu mer till tjänstesektorn.
Job losses in agriculture, together with only marginal job growth in manufacturing, have resulted in a greater reliance on opportuni­ties in services among the growing numbers of women seeking access to paid employment.
Förlorade arbetstillfällen inom jordbruket tillsammans med endast en marginell tillväxt inom tillverkningssektorn har resulterat i en större förhoppning om arbetstill­fällen inom tjänstesektorn bland det växande antal kvinnor som försöker finna avlönade arbe­ten.
Over 70 per cent of women's jobs are in the services sector, ranging from just over 50 per cent in Greece to nearly 90 per cent in Luxembourg and the Netherlands.
Över 70% av arbetstillfällena för kvinnor finns inom tjänstesektorn, varierande från något över 50% i Grekland till nästan 90% i Luxemburg och Nederländerna.
Nearly half of all service jobs in the European Union are today carried out by women, although there is considerable variation between Member States.
Närmare hälften av alla anställningar inom tjänstesektorn i Europeiska unionen innehas av kvinnor, även om det förekommer en betydande variation mellan medlemsstaterna.
The changing composition of female employ­ment reflects the wider process of employment restructuring within the European Union.
yrkesområden för kvinnor återspeglar en bredare process av omstrukturering av arbetsmarknaden inom Europeiska unionen.
Agricultural employment has declined, more ot less consistently, since the eatly 1970s.
Sysselsättningen inom jordbruket har minskat i mer eller mindre jämn takt sedan början av 1970­talet.
Over the last ten years, the fall in women's agricultural employment has been most marked in Finland, Spain and Portugal.
Under de senas­te tio åren har antalet arbetstillfällen inom jord­bruket minskat mest i Finland, Spanien och Portugal.
But it is those economies with an above average proportion of women agri­cultural workers, for example the southern States,
Men det är i ekonomier med en högre andel kvinnliga jordbruksarbetare än genomsnit­ten, till exempel i EU:s södra medlemsstater, där det minskade antalet arbetstillfällen inom jord­bruket ger den största effekten.
TABLE il WOMEN IN EMPLOYMENT BY PROFESSIONAL STATUS IN THE EUROPEAN UNIO
TABELL il FÖRVÄRVSARBETANDE KVINNOR PER YRKESUTBILDNINGSNIVÅ I EUROPEISKA UNIONEN (%), 1995
SELF EMPLOYED
FAIWLIEFURETAG
Selected occupational groups where the impact of agricultural job loss is the most significant.
Utvalda yrkesgrupper fyra kvinnor i Grekland, en av åtta i Portugal och en av 14 i Spanien och Italien.
For example, agricultural jobs account for one in four women workers in Greece, one in eight in Portugal and one in 14 in Spain and Italy.
I Grekland och Portugal är jordbruket en viktigare sysselsättningskälla för kvinnor än för män.
In Greece and Portugal, agricul­ture is more important as a source of female than of male employment.
I Spanien och Irland anställs betydligt fler män än kvinnor inom jordbruket.
A greater inter­country variation occurs among the craft and related trades, which are 29 per cent female in Portugal but only four per cent female in Luxembourg.
En större variation mellan länderna förekom mer inom hantverksyrken och närliggande yrken, som sysselsätter 29% kvinnor i Portugal men endast 4% kvinnor i Luxemburg.
Ireland, Italy and Greece also reveal relatively high representation (over 15 per cent) of women employed among craft and relat­ed trades workers.
Irland, Italien och Grekland har även en hög andel (över 15%) kvinnor inom hantverk och närliggande sektorer.
Most countries have fairly similar proportions of female legislators and managers, between 20 and 30 per cent, except for Italy where the representation of women is par­ticularly low at 15 pet cent.
I de flesta länder är andelen kvinnor på tjänster inom lagstiftning och på chefsnivå ganska lika, mellan 20 och 30%, med undantag av Italien där kvinnorepresentationen är speciellt låg med endast 15%.
Little change in the gender pay gap
Små förändringar av lönegapet mellan kvinnor och män
Despite the fact that many more women are in paid employment in the European Union today than was the case a decade ago, there have been only slight variations in the gender pay gaps in different countries.
Den senaste utvecklingen av sysselsättningen för kvinnor inom industrin visar stora variationer liksom olika trender mellan medlemsstaterna.
On the basis of harmonised but very limited data provided by EUROSTAT, women in Europe earn, on average, about 20 per cent less than theit male counterparts.
Ökningens omfattning under perioden har varit särskilt slående (över 20%) i Tyskland, Irland och Nederländerna.
Although women have increased their share of administra­
I andra länder, t.ex. Frankrike och Italien, har den sjunkit.
Recent changes in female industrial employ­ment show great variation, as well as contrasting trends, between Member States. In a number of countries, female industrial employment has grown over the last decade, notably Spain, Ireland, Belgium, Denmark, Germany, the Netherlands and Portugal.
Trots det faktum att många fler kvinnor inne har avlönade arbeten i Europeiska unionen i dag än för tio år sedan, har endast små förändringar skett i fråga om löneskillnaderna mellan kvinnor och män i de olika länderna.
The rate of increase over the period has been particularly striking (over 20 per cent) in Germany, Ireland and the Netherlands.
Enligt en harmoniserad men mycket begränsad statistik från EUROSTAT tjänar kvinnor i Europa i genomsnitt citka 20% mindre än motsvarande manliga kollegor.
In others, such as France and Italy, it has declined.
Även om kvinnor har ökat sin andel av administrativa och tekniska arbeten och chefs-
TABLE 12 EMPLOYMENT STATUS OF WOMEN AND MEN IN AGRICULTURE IN THE EUROPEAN UNION (%), 1995
TABELL 12 ANDELEN KVINNOR OCH MÄN SYSSELSATTA INOM JORDBRUKET I EUROPEISKA UNIONEN (%), 1995
I MEN
MÄN
FAMILY WORKERS
FAMILJEFÖRETAG
Between 20 per cent and 40 per cent of full­time women workers are recorded as low paid in the different Member States.
KVINNOR OCH MÄN I EN FÖRÄNDERLIG EKONOMI de olika medlemsstaterna.
Clothing, textiles, banking and retailing are all examples of sectors which are important employers of women, but where women earn, on average, only 63 per cent of male earnings.
Beklädnads­ och texti­lindustrin, banksektorn och detaljhandeln är alla exempel på sektorer som är viktiga arbetsgivare för kvinnor, men hos vilka kvinnor i genomsnitt tjänar endast 63% av vad män tjänar.
tive, technical and managerial jobs which are rel­atively well paid, a large proportion of the grow­ing numbers of women in employment are in low­paid casualised service jobs.
poster, som alla är relativt bra betalda, finner man en stor del av det ökande antalet lågavlönade och korttidsanställda kvinnor inom tjänstesektorn.
Consequently women's average pay levels have remained low and the gap between male and female earnings persists.
Till följd av detta har kvinnors genomsnittliga löner legat kvar på låga nivåer och löneskillnader­na mellan kvinnor och män kvarstår.
Gender pay differentials exist to different degrees in every Member State and in both man­ufacturing and service employment.
Den låga lönenivån bland kvinnor är ett resul­tat av dels deras inriktning på lågavlönade arbe­ten, dels den låga lönenivån i de olika länderna.
They reflect the unequal position of women and men in the labour market. Across the European Union, among manual workers, women earn between 65 per cent and 90 per cent of mens avetage pay.
I de medlemsstater där det finns ett lagstadgat starkt skydd, till exempel en minimilön, verkar löneskillnaderna mellan kvinnor och män vara mindre (t.ex. i Sverige, Frankrike och Italien).
The gender pay gap is narrowest in Sweden, Finland and Denmark and widest in Austria, Ireland, Luxembourg and the UK.
I länder utan sådant skydd tenderar löneskillnader­na att vara mycket större, till exempel i Förenade kungariket och Irland.
Among non­manual workers (for which data is more limited), the gender pay gap is wider.
Andra faktorer spelar även en viktig roll, som till exempel utformningen av löneförhandlingssystemen och lönestrukturerna, tillämpning av riktlinjer för likalön och olika rättsliga och administrativa strukturer.
The scale of low pay among women is a result both of their concenttation in low paid jobs and also of the level of low pay in the different coun­tries.
Löneskillnader mellan kvinnor och män före­kommer i olika grad i varje medlemsstat, både inom tillverknings­ och tjänstesektorn, och de återspeglar den ojämlika situationen mellan kvin­nor och män på arbetsmarknaden.
In those Member Stares where strong statu­tory protections exist, for example a minimum wage, the pay gap between women and men tends to be narrower (for example Sweden, France and Italy).
I hela Europeiska unionen bland arbetstagare med manuellt arbete tjänar kvinnor mellan 65% och 90% av männens genomsnittliga löner.
In those countries without such protections, the pay gap tends to be much wider, for example in the UK and Ireland.
Löneskillnaderna mellan kvinnor och män är lägst i Sverige, Finland och Danmark och störst i Österrike, Irland, Luxemburg och Förenade kungariket.
Other factors also play an important role, such as the nature of pay bargaining systems and pay struc­tures, the implementation of equal pay policies and different legal and administrative structures.
Bland arbetstagare med icke­manu­ellt arbete (där statistiken är begränsad) är löneskillnaderna större.
A concentration of women in low paid jobs and the occupational segregation on the labout market are two key factors which contribute to the persistence of the gender pay gap across the European Union.
Det stora antalet kvinnor med lågavlönade arbeten och den könsuppdelade arbetsmarkna­den är två nyckelfaktorer som bidrar till att bibe­hålla lönegapet inom Europeiska unionen.
Women are between two and three times more likely to be low paid than men.
Det är två eller tre gånger mer sannolikt att kvinnor är lågavlönade än att män är det.
I LEGISLATORS AND MANAGERS j CLERICAL WORKERS
LAGSTIFTARE OCH CHEFER
I CRAFT AND RELATED WORKERS
HANTVERK OCH HANDEL
Gender lines on the labour market are reflected in the level of female participation, the influence of factors such as age and motherhood, as well as the kinds of jobs women do.
Könssegregeringen på arbetsmarknaden åter speglas i kvinnors förvärvsfrekvens, påverkan av faktorer som ålder och moderskap liksom den typ av arbete som kvinnor utför.
Women's activity rates vary much more significantly through the life cycle than male participation.
Kvinnors förvärvsfrekvens varierar mycket mer under hela livscykeln än vad den gör för män.
Combining economic, family and social roles is a feature of women's situation to a greater or lesser degree in all Member States.
Att kunna kombinera förvärvsliv, familjeliv och samhällsroll är en del av kvinnors livssituation i större eller mindre grad i samtliga medlemsstater.
Consequently, patterns of employment are more irregular and uneven than those of men.
Följaktligen är sysselsättningsmönstret bland kvinnor mer oregelbundet och ojämnt än hos män.
THE EUROPEAN EMPLOYMENT STRATEGY AND NATIONAL MULTIANNUAL PROGRAMMES
DEN EUROPEISKA SYSSELSÄTTNINGSSTRATEGIN OCH NATIONELLA FLERÅRIGA PROGRAM
The European employment strategy
Den europeiska syssehättningsstrategin
Recent trends in employment show a consis­tent growth in the proportions of women who are integrated into the formal labour market and a decline in the proportions of men.
Den senare utvecklingen inom sysselsättningen tyder på en jämn ökning av andelen kvinnor som integreras på den öppna arbetsmarknaden och på en minskning av andelen män.
The European Union labour force has become concentrated into a narrower age range, from 25 to 60 or 65 years, despite the ageing of the population as a whole.
Arbetskraften i Europeiska unionen har koncentrerats till en snävare åldersskala, från 25 år till 60 eller 65 år, trots att befolkningen åldras som helhet.
Lack of employment growth and job loss in agri­culture and industry have had a negative impact on male employment, while the growth in service employment has resulted in more opportunities for women.
Brist på tillväxt inom sysselsättningen och förlorade arbetstillfällen inom jordbruket och industrin har gett en negativ effekt på tillgången av arbetstillfällen för män, medan ökningen av arbetstillfällen inom tjänstesektorn har skapat fler arbetsmöjligheter för kvinnor.
A disproportionate share of recent
En ojämn fördelning i den senaste ökningen av arbetstillfällen anses
Unemployment is the major challenge faced by the Union and the Member States.
Kampen mot arbetslösheten är den viktigaste uppgiften för unionen och medlemsstaterna.
During recent years, progress has been made towards the adoption of a European employment strategy.
Under senare år har framsteg gjorts för att anta en europeisk sysselsättningsstrategi.
The Essen process launched at the European
Den process som sattes igång av Europeiska rådet i Essen (december 1994) gjorde det möjligt att stärka samarbetet mellan medlemsstaterna i denna
TABLE 14 THE EARNINGS GAP, WOMEN MANUAL WORKERS, AVERAGE HOURLY EARNINGS AS A PERCENTAGE OF MEN'S, EUROPEAN UNION, 1990-1994
TABELL 14 LÖNEGAPET - GENOMSNITTLIG TIMLÖN FÖR KVINNOR I MANUELLA ARBETEN I PROCENTAN­DEL AV MÄNNENS I EUROPEISKA UNIONEN, 1990-1994
SOURCE: EUROSTAT- HARMONISED STATISTICS OF EARNINGS NOTE: DATA FOR FRANCE 1991, LUXEMBOURG 1989, AUSTRIA.
ANM.: DATA FÖR FRANKRIKE 1991, DATA FÖR LUXEMBURG 1989,
FINLAND, SWEDEN
DATA FÖR ÖSTERRIKE, FINLAND OCH SVERIGE
ACTIVITY RATE OF WOMEN BY AGE
FÖRVÄRVSFREKVENS BLAND KVINNOR PER ÅLDERSGRUPP
ACTIVITY RATE OF MEN BY AGE
FÖRVÄRVSFREKVENS BLAND MÄN PER ÅLDERSGRUPP
PRIORITIES
PRIORITERADE ÅTGÄRDSOMRÅDEN VID MÖTET I ESSEN
The extent and consequences of unemployment in Europe gave rise to the White Paper 'Growth, Competitiveness and Employment'1 which proposed measures in the fight against unemployment.
Omfattningen och följderna av arbetslösheten i Europa gav upphov till vitboken om "tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning"1 i vilken åtgärder föreslås för att bekämpa arbetslösheten.
Based on proposals in this White Paper, Heads of State and governments of Member States at the Council of Essen in December 1994 identified measures to be taken in five key areas to improve the employment situation.
Medlemsstaternas stats- och regeringschefer identifierade vid rådets möte i Essen i december 1994 åtgärder som skall vidtas inom fem viktiga områden för att förbättra situationen på arbetsmarknaden.
THE FIVE PRIORITIES OF ESSEN:2
ESSEN - FEM PRIORITERADE ÅTGÄRDSOMRÅDEN
• Improving employment opportunities for the labour force by promoting investment in vocational train­ing.
• Ökade möjligheter till sysselsättning för den yrkesverksamma befolkningen genom främjande av investeringar för yrkesutbildning.
To that end a key role falls to the acquisition of vocational qualifications, particularly by young peo­ple.
Därför är det viktigt att erhålla yrkeskvalifikationer, framförallt för ungdomar.
As many people as possible must receive initial and further training which enables them through life­long learning to adapt to changes brought about by technological progress, in order to reduce the risk of losing their employment.
Så många människor som möjligt måste fa grundutbildning och fortbildning, varigenom de genom ett livslångt lärande får möjlighet till den anpassning som krävs på grund av tekniska förändringar och därigenom minskas risken att förlora arbetet.
• Increasing the employment­intensiveness of growth, in particular by:
• Ökad tillväxt för att skapa nya arbetstillfällen, särskilt genom:
­ more flexible organisation of work in a way which fulfils both the wishes of employees and requirements of competition;
- en flexiblare organisation av arbetsmarknaden, vilket uppfyller både arbetstagarnas önskemål och kon kurrenskraven;
­ a wage policy which encourages job­creating investments and in the present situation requires moderate wage agreements below increases in productivity;
- en lönepolitik som uppmuntrar till investeringar som skapar nya arbetstillfällen och i nuvarande läge kräver låga löneavtal under produktionsökningar;
­ finally, the promotion of initiatives, particularly at regional and local level, that create jobs which take account of new requirements, for example, in the environmental and social services spheres.
- främjande av initiativ på framförallt regional och lokal nivå som skapar arbetstillfällen, där hänsyn tas till nya behov, till exempel inom miljöområdet och socialtjänstområdet.
• Reducing the non­wage labour costs extensively enough to ensure that there is a noticeable effect. Non­wage labour costs can only be resolved through a joint effort by the economic sector, trade unions and the political sphere.
• En tillräcklig minskning av indirekta lönekostnader för att säkerställa att minskningen ger en märkbar effekt på lönekostnaderna kan endast genomföras genom en gemensam insats av den ekonomiska sek torn, fackförbund och politiska beslutsfattare.
• Improving the effectiveness of labour­market policy: the effectiveness of employment policy must be increased by avoiding practices which are detrimental to readiness to work and by moving from a passive to an active labour market policy.
• Effektivare arbetsmarknadspolitik: effektiviteten i sysselsättningspolitiken måste ökas genom att man undviker rutiner som hindrar människors tillträde till arbetsmarknaden och genom att övergå från en passiv till en aktiv arbetsmarknadspolitik.
The individual incentive to continue seeking employment on the gen­eral labour market must remain.
Individuella stödåtgärder för att uppmuntra till ett fortsatt arbetssökande på den öppna arbetsmarknaden skall bibehållas.
Particular account must be taken of this when working out income­sup­port measures.
Särskilt hänsyn till detta skall tas vid utformningen av arbetslöshetsstöd.
• Improving measures to help groups which are particularly hard hit by unemployment.
• Förstärkta insatser för de grupper som drabbas särskilt hårt av arbetslöshet.
Particular efforts are necessary to help young people, especially school leavers who have virtually no qualifications, by offer­ing them either employment or training.
Speciella insatser behövs för att hjälpa ungdomar, framför allt dem som lämnar skolan med knappt några kvalifikationer, genom att de antingen erbjuds arbete eller utbildning.
The fight against long­term unemployment must be a major aspect of labour market policy.
Kampen mot långtidsarbetslösheten skall vara en viktig del av arbetsmarknadspolitiken.
Varying labour­market policy measures are necessary and must accommodate the very varied groups and requirements of the long­term unemployed.
Olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder är nödvändiga och skall ta hänsyn till de mycket olika grupper av långtidsarbetslösa och dessas krav.
Special attention should be paid to the difficult situation of unemployed women and older employees.
Den svåra situationen för de arbetslösa kvinnor óch de äldre arbetstagarna skall särskilt upp märksammas.
1 European Commission, Office for Official Publications, Luxembourg, 1994, ISBN 92­826­7423­1.
1 Europeiska kommissionen, Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer,
' European Council: Meeting of 9 and 10 December 1994 in Essen, SN 300/64.
Luxemburg, 1994, ISBN 92-826-7423-1 2 Europeiska rådets möte den 9 och 10 december 1994 i Essen, SN 300/64
THE CONFIDENCE PACT ACTION FOR EMPLOYMENT IN EUROPE '
INSATSER FÖR SYSSELSÄTTNINGEN I EUROPA: EN FÖRTROENDEPAKT fråga.
The European Pact of Confidence 'Action for Employment in Europe' was presented to the Florence Council in June 1996.
Den europeiska förtroendepakten "Insatser för sysselsättningen i Europa" lades fram vid rådets möte i Florens i juni 1996.
It aims in particular 'to fully mobilise all the actors in a comprehensive strategy', to make better use 'of the multiplier European effect' and to 'incorporate the fight against unemployment in a medium and long-term view.'
Dess syfte är i bl.a. "att mobilisera alla aktörer till en samlad strategi för att bättre utnyttja den europeiska multiplikatoreffekten" och för att "placera kampen mot arbetslösheten i ett medellångt och lång siktigt samhällsperspektiv".
With regard to employment systems, the Commission's proposals refer in particular to:
I fråga om arbetsmarknadssystem hänvisar kommissionens förslag framförallt till:
The reform of national employment administration systems (Member States)
Reform av de nationella arbetsmarknadssystemen (med lemsstaterna)
- simplify recruitment and company-formation support schemes: one-stop shops and re-employment vouchets;
- Förenklad hjälp vid anställning eller etablering av företag: alla formaliteter på ett ställe ("one-stop shops"), bidrag motsvarande arbetslöshetsersättningen ("re-employment vouchers");
- personalised support for job-seekers by placement services.
- Stöd som anpassas till de arbetssökande från arbetsförmedlingarnas sida.
- decentralise employment systems; - promote local initiatives for development and employment. Employability of young people
Europeiska rådet i Essen uppmanade med lemsstaterna att överföra dessa rekommendationer i sina respektive riktlinjer till fleråriga program med avseende på den speciella karaktären i deras ekonomiska och sociala förhållanden.
The Essen European Council urged the Member States to transpose these recommendations in their individual policies into a multiannual programme having regard to the specific features of their economic and social situation.
- Decentralisering av arbetsmarknadssystem; - Främjande av lokala utvecklings- och sysselsättningsinitiativ.
- joint initiative by social partners on integration of young people (social partners);
- Gemensamt initiativ från arbetsmarknadens parter för integrering av unga på arbetsmarknaden (arbetsmarknadens parter);