natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the other Member States, the percentage varies from 59 to 66%.
I övriga medlemsstater varierar andelarna mellan 59 och 66 %.
The Unesco International Standard Classification for Education (ISCED) level 1 corresponds to primary education and levels 2 and 3 to secondary education.
The Unesco International Standard Classification for Education (ISCED) är Unescos internationella klassificeringsstandard för utbildning där nivå 1 motsvaras av primärskola, vilket i Sverige motsvarar skolår 16 i grundskolan, och nivåerna 2 och 3 av sekundärskola, vilket i Sverige motsvarar skolår 79 i grundskolan respektive gymnasiet.
The number of pupils of compulsory school age is arrived at by adding the numbers of children of compulsory school age attending schools at ISCED levels 1, 2 and/or 3, depending on the country.
Antalet elever i den obligatoriska utbildningen räknas ut genom att antalet elever och studenter på nivåerna 1, 2 och/eller 3, beroende på land, läggs ¡hop.
Pupils in special education are included in these statistics.
Elever inom specialundervisningen ingår i denna statistik.
Those in pre­school education, ISCED level 0, are excluded.
Barn inom förskoleverksamhet, ISCED-nivå 0, är inte medräknade.
CONSIDERABLE DIFFERENCES IN PER CAPITA GDP
STORA SKILLNADER I BNP PER CAPITA
The range in per capita gross domestic product (GDP) across the Member States is considerable.
Skillnaderna i bruttonationalprodukt (BNP) per capita mellan medlemsstaterna är mycket stora.
The per capita GDP is relatively low in Greece, Spain, Ireland and Portugal.
Grekland, Spanien, Irland och Portugal har en förhållandevis låg BNP per capita, medan Luxemburg har en avsevärt högre BNP per capita än övriga medlemsstater.
GRAPH A3: PER CAPITA GDP, AT CURRENT PRICES AND PURCHASING POWER STANDARDS (PPS), 1993
ENLIGT RADANDE PRISER OCH KÖPKRAFTSTANDARDER, 1993
For purposes of international comparison, a country's GDP is expressed in a common currency (ecu), but the official exchange rates do not necessarily reflect the purchasing power of each national currency in its own economic area.
För att en internationell jämförelse skall kunna utföras uttrycks ett lands BNP i en gemensam valuta (ecu), men den officiella växelkursen behöver nödvändigtvis inte återspegla köpkraften hos varje valuta inom det egna ekonomiska området.
Therefore 'purchasing power standards' (PPS) are calculated by applying a conversion rate which reflects the price ratios between countries for a set of comparable and representative goods and services.
Därför är "köpkraftstandarder" (purchasing power standards, PPS) uträknade genom att använda en omräkningskurs som återspeglar prisförhållanden mellan länderna med utgångspunkt i ett antal likvärdiga och representativa varor och tjänster.
MOST PEOPLE BETWEEN THE AGES OF 25 AND 35 ARE EMPLOYED IN THE SERVICE SECTOR
EN MAJORITET I ÅLDRARNA MELLAN 25 OCH 35 AR ÄR ANSTÄLLD INOM TJÄNSTESEKTORN
In all the Member States, the majority of people aged 25 to 35 work in the service sector.
I alla medlemsstater arbetar en majoritet av den arbetande befolkningen mellan 25 och 35 år i tjänstesektorn.
In Germany and Portugal, the percentage of people working in the service sector is relatively lower.
I Tyskland och Portugal är andelen anställda i tjänstesektorn förhållandevis låg.
Only a small minority of people aged between 25 and 35 work in agriculture, although there are differences between countries in this respect.
Endast en liten minoritet i åldrarna 25 till 35 år arbetar inom jordbruket, även om det finns skillnader mellan länderna i det avseendet.
In the United Kingdom, only 1.6% of all people between 25 and 35 work in agriculture, but in Greece the corresponding proportion is 11.1%.
I Förenade kungariket är det endast 1,6 % av befolkningen mellan 25 och 35 år som arbetar inom jordbruket, medan motsvarande andel för Greklands del är 11,1 %.
The industrial sector occupies a central position in all Member States.
Den industriella sektorn innehar en central position i alla medlemsstater.
About one third of those aged from 25 to 35 work in industry.
Omkring en tredjedel av dem som är mellan 25 och 35 arbetar i industrin.
GRAPH A4: ECONOMIC ACTIVITY OF PEOPLE AGED 25 το 35 PERCENTAGES WORKING IN THE SERVICE SECTOR, INDUSTRY AND AGRICULTURE, 1993
DIAGRAM A4: EKONOMISK AKTIVITET HOS BEFOLKNINGEN MELLAN 25 OCH 35 ÅR ANDELAR ARBETANDE I TJÄNSTESEKTORN, INDUSTRIN OCH JORDBRUKET 1993
Austria: Data provided by the national statistical office.
Grekland: Uppgifter erhållna från den statistiska centralbyrån.
Sweden: Data available relate to people aged from 25 to 44 (service (73%), industry (26%) and agriculture (1%)) and are therefore not shown in the graph. "ι
Österrike: Inga tillgängliga uppgifter.
The data are obtained from large-scale sample surveys, which are carried out annually by the statistical offices of the Member States.
Arbetslösheten beräknas enligt Internationella arbetarorganisationens (ILO) riktlinjer.
The methods of data collection are devised to obtain statistical information which is optimally comparable both between countries and across years.
Personer som är 15 år eller mer anses som arbetslösa om de inte har något arbete, om de kan börja arbeta inom de närmaste två veckorna och aktivt har sökt arbete någon gång under de senaste fyra veckorna.
The service sector includes all economic activities which are neither agricultural nor industrial.
Arbetslöshetstalet utgör antalet arbetslösa personer i procent av den totala arbetsföra befolkningen.
It includes among other things, trade, transport, catering, banking, insurance, public administration, health care and education.
Den arbetsföra befolkningen är summan av arbetslösa och anställda.
MORE THAN ONE FIFTH OF YOUNG PEOPLE ARE UNEMPLOYED
ARBETSLÖSHETSTALEN HAR OKAT UNDER SENARE AR
Unemployment rates vary widely across Member States.
Diagram A6 visar den totala arbetslösheten och ungdomsarbetslösheten över flera år inom den Europeiska unionen.
This is true in relation to both those in the 15 to 25 age group and the working population as a whole.
Arbetslöshetstalen avser här de tolv medlemsstater som utgjorde unionen 1987.
The highest unemployment rates, for both young people and adults, are found in Spain, where they are nearly seven times the rates for Luxembourg.
De två kurvorna visar att arbetslösheten i stort sett sjönk under den sista hälften av 1980-talet och nådde sin lägsta punkt 1990, men steg sedan ¡gen under följande år.
In every Member State except Germany, unemployment rates are higher for young people than for adults.
Men det förefaller också som om de unga drabbades särskilt när arbetslösheten gick upp igen efter 1990.
GRAPH A5: UNEMPLOYMENT RATES (%) FOR CINDER 25s AND FOR THE TOTAL WORKING POPULATION, 1994
DIAGRAM A6: ARBETSLÖSHETSTALEN AVSEENDE UNGA MELLAN 15 OCH 25 ÄR
TOTAL WORKING POPULATION
TOTAL ARBETSLÖSHET j
UNDER 25s UNEMPLOYED
ARBETSLÖSHET BLAND UNGA UNDER 25 AR
Source: Eurostat, Labour force survey.
Källa: Eurostat, Arbetskraftsundersökning.
Graph A7 illustrates the movement in the rates of unemployment of young people between 1983 and 1993 in each of the present 15 Member States and shows that the changes are very different from one country to another.
Diagram 7 visar förändringar i ungdomsarbetslöshetstalen mellan 1983 och 1993 i var och en av de nuvarande 15 medlemsstaterna och visar också att talen är mycket olika mellan länderna.
Some have a curve similar to that of the European mean. They had a decrease towards 1990 and a subsequent rise in unemployment.
Några länder har en kurva som liknar den europeiska, som visar att arbetslösheten sjunkit fram till 1990 med en påföljande ökning.
This is found in Belgium, Spain, France, Ireland, Portugal and the United Kingdom.
Så sker i Belgien, Spanien, Frankrike, Irland, Portugal och Förenade kungariket.
Finland and Sweden, which had a relatively low rate of unemployment until 1990, have seen a considerable increase since then.
Finland och Sverige, som hade förhållandevis låga arbetslöshetstal fram till 1990, har sedan dess haft en avsevärd ökning av arbetslösheten.
Only Germany, Luxembourg and Austria have had relatively stable rates of unemployment, at less than 10%, over the decade.
Endast Tyskland, Luxemburg och Österrike har haft en relativt stadig arbetslöshet på mindre än 10% under de senaste tio åren.
Youth unemployment has not declined markedly in any Member State since 1990.
Ungdomsarbetslösheten har inte minskat nämnvärt i någon av medlemsstaterna sedan 1990.
GRAPH A7: YOUTH UNEMPLOYMENT RATES BY COUNTRY, 1983­93
DIAGRAM A7: UNGDOMSARBETSLÖSHETSTAL PER LAND UNDER 1983­93
Austria, Finland and Sweden: Data provided by the national statistical offices.
Österrike, Finland och Sverige: Uppgifter från de statistiska centralbyråerna.
The unemployment rates have been harmonized for the 12 Member States in 1983.
Arbetslöshetstalen harmoniserades för de 12 medlemsstaterna under 1983.
Differences are only likely to occur concerning the data for the three new Member States.
Skillnaderna i jämförbarhet bör endast gälla de tre nya medlemsstaterna.
In 1992 however, there was a change in the definition of unemployment which can cause a slight break in the time series.
Under 1992 skedde emellertid en förändring i definitionen av arbetslöshet som kan ha orsakat ett litet avbrott i tidsperioderna.
FEWER UNEMPLOYED AMONGST THOSE WITH MORE ADVANCED QUALIFICATIONS
FARRE ARBETSLÖSA BLAND DEM - MED HÖGSKOLEUTBILDNING —
Graph A8 shows the relationship between unemployment and level of education among young people between 25 and 35 years old.
Diagram A8 visar förhållandet mellan arbetslöshet och utbildningsnivå bland unga mellan 25 och 35 år.
In general, unemployment rates are high for people with only lower secondary education and significantly lower for those who have attained a higher education qualification.
I allmänhet är arbetslöshetstalen höga för personer med endast lägre sekundär utbildning och märkbart lägre för dem med högskoleexamen.
Graph A8 shows that for two Member States, however, this general statement is not (entirely) correct.
Diagram A8 visar att detta allmänna omdöme inte är helt korrekt vad gäller två medlemsstater.
In Greece, the unemployment rates are relatively low for those who have not gone beyond lower secondary education and in Italy the unemployment rates are lowest for those with an upper secondary qualification.
I Grekland är arbetslösheten relativt låg för dem som har lägre sekundär utbildning eller lägre och i Italien har de som har examen från högre sekundärutbildning de lägsta arbetslöshetstalen.
GRAPH A8: UNEMPLOYMENT AND LEVEL OF EDUCATION UNEMPLOYMENT RATES (%) FOR PEOPLE AGED 25 το 35 BY LEVEL OF EDUCATION, 1993
DIAGRAM A8: ARBETSLÖSHET OCH UTBILDNINGSNIVÅ ARBETSLÖSHETSTAL ( %) FÖR UNGA MELLAN 25 OCH 35 ÄR PER UTBILDNINGSNIVÅ 1993
Luxembourg: Data not available.
Luxemburg: Inga tillgängliga uppgifter.
Sweden: Data provided by the national statistical office.
Sverige: Uppgifter från Statistiska centralbyrån.
The Eurostat labour force survey provides statistical information with regard to employment and unemployment in the European Union.
Eurostats arbetskraftsundersökning ger statistisk information om arbete och arbetslöshet inom Europeiska unionen.
The data are obtained from large scale sample surveys, which are carried out annually by the statistical offices of the Member States.
Uppgifterna erhålls genom storskaliga stickprovskontroller, som genomförs årligen av medlemsstaternas statistiska byråer.
The methods of data collection are devised to obtain statistical information which is optimally comparable both between countries and across years.
Datauppsamlingsmetoderna är speciellt avsedda för att erhålla statistisk information med bästa jämförbarhet både mellan länder och över flera år.
Lower secondary education corresponds to ISCED 2 under the Unesco International Standard Classification for Education, upper secondary education to ISCED 3 and higher education to ISCED 5 (higher nonuniversity education), 6 (first university degree or equivalent) and 7 (second-stage — post-graduate — university degree or equivalent).
Enligt Unescos internationella klassificeringsstandard för utbildning (ISCED) motsvaras nivå 2 av lägre sekundärutbildning, vilket i Sverige motsvarar skolår 79 i grundskolan, nivå 3 av högre sekundärutbildning, vilket i Sverige motsvarar gymnasieutbildning, nivå 5 av eftergymnasial utbildning kortare än 3 år, nivå 6 av grundexamen vid universitet eller högskola och nivå 7 av högre universitets- eller högskoleutbildning efter grundexamen - forskarutbildning eller motsvarande.
MOVEMENT IN UNEMPLOYMENT RATES AMONG HIGHER EDUCATION GRADUATES IN SIX MEMBER STATES —
FÖRÄNDRINGAR AV ARBETSLÖSHETSTALEN BLAND HÖGUTBILDADE I SEX MEDLEMSSTATER
Graph A9 shows the fluctuations in the unemployment rates for higher education graduates in six Member States in the period 1984­94 compared with the movement in the unemployment rates for the total working population over the same period.
Diagram A9 visar förändringar av arbetslöshetstalen för högskoleutbildade i sex medlemsstater under perioden 1984­1994 jämfört med arbetslöshetskurvorna för den totala arbetsföra befolkningen under samma period.
The level of qualification varies from one country to another and may be from university or non­university higher education (ISCED 5 at least).
Utbildningsnivån varierar mellan länderna och kan vara universitets­ eller högskoleutbildning eller högre utbildning utom vid universitet eller högskola (lägst ISCED:s nivå 5).
The graph shows that the unemployment rates for higher education graduates have remained lower than those for the working population as a whole in the countries in question but that the fluctuations vary from country to country.
Diagrammet visar att arbetslöshetskurvorna för högskoleexaminerade stadigt har varit lägre än för den arbetsföra befolkningen som helhet i berörda länder, men variationerna är stora mellan länderna.
In two Member States (the Netherlands and Austria), there has been little variation in the overall rates of unemployment; the movement in the rates of unemployment for graduates follows quite closely the curve of the rate for the working population as a whole.
I två av medlemsstaterna (Nederländerna och Österrike) har variationen varit liten när det gäller den totala arbetslösheten; kurvornas rörelser i fråga om högskoleexaminerade följer ganska nära arbetslösheten för den arbetande befolkningen som helhet.
In Sweden, where the total unemployment rate has almost trebled in 10 years, the unemployment rate for higher education graduates has also trebled, but holding a qualification still gives the same relative protection from unemployment.
I Sverige, där den totala arbetslösheten nästan tredubblats på tio år, har också arbetslöshetstalen för de högutbildade tredubblats. Högre utbildning ger förhållandevis samma skydd mot arbetslöshet som för tio år sedan.
In Spain, which has the highest level of unemployment, higher education graduates are still a little more protected today, relatively speaking, than 10 years ago.
I Spanien, som har den högsta arbetslösheten ger högre utbildning relativt sett bättre skydd idag än för tio år sedan.
In France, on the other hand, and even more so in Finland where there has been a considerable increase in unemployment, a higher education qualification gives less protection than 10 years ago.
I Frankrike å andra sidan, och ännu tydligare i Finland där arbetslösheten ökat avsevärt, ger en högskoleutbildning mindre skydd mot arbetslöshet nu än för tio år sedan.
In 1984, the overall unemployment rate was three times that for higher education graduates, whereas in 1994 it was only twice that.
I Frankrike var den totala arbetslösheten under 1984 tre gånger större än arbetslösheten bland högskoleexaminerade, medan den 1994 bara var dubblet så stor.
In Finland in 1984, higher education graduates were almost four times better protected from unemployment while by 1994 the overall unemployment rate was approximately twice as high as that for higher education graduates.
Högskoleexaminerade i Finland hade nära fyra gånger så bra skydd mot arbetslöshet som övriga medlemsstater 1984, medan den totala arbetslösheten 1994 var omkring två gånger större bland högskoleexaminerade.
GRAPH A9: MOVEMENT IN GRADUATE AND OVERALL UNEMPLOYMENT RATES IN SIX MEMBER STATES
DIAGRAM A9: FÖRÄNDRINGAR AV ANDELEN ARBETSLÖSA HÖGSKOLEEXAMINERADE
WORKING POPULATION
1QA4 10PA 10tV > 10R7 ARBETSFÖR BEFOLKNING
Spain: Higher education refers to ISCED 6 only.
Spanien: Högre utbildning avser endast ISCED-nivå 6.
France, Austria and Finland: Higher education refers to ISCED 5, 6 and 7.
Frankrike, Österrike och Finland: Högre utbildning avser ISCED-nivåerna 5,6 och 7.
Netherlands and Sweden: Higher education refers to ISCED 6 and 7 only.
Nederländerna och Sverige: Högre utbildning avser ISCED-nivåerna 6 och 7.
The information in Graph A9 has been obtained directly from the national statistical offices of the Member States and differences between countries with respect to the levels of unemployment may be due in part to differences of detail in national definitions.
Informationen i diagram A9 har erhållits direkt från medlemsstaternas statistiska byråer och skillnader mellan länderna med hänsyn till arbetslöshetsnivåer kan delvis ha orsakats av skilllnader i de nationella definitionerna av högskoleutbildning.
Graph B1 on the following pages illustrates the similarities and differences in the structures of the education systems in the European Union.
I diagram B1 på följande sidor visas likheter och skillnader i strukturerna för EU-ländernas utbildningssystem.
The schema relates to schools only.
Schematiseringen avser endast skolväsendet.
In many countries young children attend preschool institutions which are not considered to be schools, because the responsibility for them does not rest with the Ministry of Education.
I många länder går små barn i förskolor som inte anses vara skolor i den bemärkelsen att ansvaret för dem inte ligger hos utbildningsdepartementen.
Such preschool institutions are therefore not included in Graph B1.
Sådana förskolor omfattas inte av diagram B1.
An overview of all types of preschool institutions in the Member States is presented in Chapter C. Special education is also excluded.
En översikt över alla typer av förskolor i medlemsstaterna presenteras i kapitel C. Specialundervisning är också undantagen.
In most of the Member States, children enter the school system at the age of 3 or 4, but some may have their first experience of school as early as age 2 in France and the United Kingdom (except'in Scotland) and age two-and-a-half in Belgium.
I de flesta medlemsstater kommer barnen in i skolsystemet vid en ålder av 3 eller 4 år, men en del barn kan ha sin första skolerfarenhet så tidigt som vid 2 års ålder, som i Frankrike och Förenade kungariket (med undantag av Skottland) och vid två och ett halvt års ålder i Belgien.
Children are not admitted to the school system until age 6 in Germany, except in some schools which take them in at age 5.
Barn skrivs inte in i skolsystemet i Tyskland förrän de är 6 år, utom vid en del skolor som tar in barn från 5 år.
In Denmark, Austria and Finland, they are admitted at age 6 and in Sweden at age 7.
I Danmark, Österrike och Finland börjar barnen vid 6 års ålder och i Sverige vid 7.
Compulsory education starts at age 6 in nine of the Member States, but begins earlier in some of them.
Den obligatoriska undervisningen startar vid sex års ålder i nio medlemsstater, men börjar ännu tidigare i andra.
In Luxembourg and in Northern Ireland (UK), it starts at age 4 and in the Netherlands and in Great Britain at age 5.
I Luxemburg och i Nordirland (UK) börjar den när barnen är 4 år och i Nederländerna och Förenade kungariket när de är 5.
In the Scandinavian Member States (Denmark, Finland and Sweden), education is compulsory only from age 7.
I de nordiska medlemsstaterna (Danmark, Finland och Sverige) börjar den obligatoriska utbildningen först vid 7 års ålder.
The start of compulsory education generally coincides with the point of entry to primary school, except in Ireland, Luxembourg and the Netherlands.
Normalt sammanfaller den obligatoriska utbildningen med första klass, utom i Irland, Luxemburg och Nederländerna.
In most Member States, the pattern of education is identical for all children until the end of lower secondary school, at around age 14 or 15.
I de flesta medlemsstater är utbildningsmönstret lika för alla barn fram till slutet av den lägre sekundärutbildningen vid omkring 14-15 års ålder.
A common core curriculum is followed until age 16 in Denmark, Spain after the reform, Finland, Sweden and the United Kingdom.
Undervisning sker i gemensamma obligatoriska ämnen fram till 16 års ålder i Danmark, Spanien efter skolreformen, Finland, Sverige och Förenade kungariket.
In Germany and Austria, pupils are faced with selection regarding their direction of study at the beginning of lower secondary education at age 10 and in Luxembourg at age 12.
I Tyskland och i Österrike skall eleverna välja inriktning för sin vidare utbildning i början av den lägre sekundärutbildningen vid 10 års ålder och i Luxemburg vid 12 års ålder.
In most countries, the end of compulsory education coincides with the transition from lower to upper secondary education.
I de flesta länder upphör den obligatoriska undervisningen i samband med övergången från lägre till högre sekundär utbildning.
In France, the Netherlands and Austria, however, the first stage of secondary education ends one year before the end of compulsory education.
I Frankrike, Nederländerna och Österrike slutar emellertid den lägre sekundärutbildningen ett år tidigare än den obligatoriska utbildningen.
In Belgium and in the United Kingdom (except Scotland), it ends two years before the end of compulsory education.
I Belgien och i Förenade kungariket (med undantag av Skottland) slutar den två år innan den obligatoriska undervisningen upphör.
In Belgium, Germany and the Netherlands, compulsory education continues on a part-time basis after age 16, in Belgium and the Netherlands for two years and in Germany for three years.
Den obligatoriska utbildningen fortsätter på deltid efter 16 års ålder i Belgien, Nederländerna och Tyskland, i det två förstnämnda länderna i två år och i Tyskland i tre år.
In these countries, the end of compulsory education coincides more closely with the end of upper secondary education.
I dessa länder sammanfaller slutet på den obligatoriska undervisningen närmare med slutet på den högre sekundärutbildningen.
Fulltime compulsory education lasts until age 16 in most Member States, but in Greece, Ireland, Luxembourg, Austria and Portugal it finishes at age 15 and in Italy at 14.
Obligatoriska heltidsstudier pågår till 16 års ålder i de flesta medlemsstater, men i Grekland, Irland, Luxemburg, Österrike och Portugal slutar den vid 15 års ålder och i Italien vid 14.
In most countries, fulltime compulsory education lasts 9 or 10 years, but in Italy it lasts only 8 years, whereas in Luxembourg and Great Britain it lasts 11 years and in the Netherlands and Northern Ireland (UK) as much as 12 years.
I de flesta länder pågår den obligatoriska utbildningen på heltid under 9 eller 10 år, i Italien bara 8 år, medan den i Luxemburg och Förenade kungariket pågår under 11 år och i Nederländerna och Nordirland (UK) så länge som 12 år.
In the Netherlands, fulltime compulsory education starts at age 5 and lasts until age 16, but all pupils must complete at least 12 years of fulltime education.
I Nederländerna börjar den obligatoriska heltidsutbildningen vid 5 års ålder och pågår fram till 16 års ålder, då alla elever måste ha avslutat minst 12 års heltidsstudier.
Entry to higher education is usually possible from age 18, except in Denmark, Italy, Luxembourg, Finland and Sweden, where it is later.
Högskolestudier kan normalt påbörjas vid 18 års ålder i alla länder, utom i Danmark, Italien, Luxemburg, Finland och Sverige, där dessa studier oftast påbörjas senare.
The age of entry varies in Germany, the Netherlands and Austria.
Åldrarna för antagning till högskolan varierar i Tyskland, Nederländerna och Österrike.
The Spanish education system is in a state of transition.
Det spanska utbildningssystemet är under omvandling.