natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The women's participation rate is above the European average in arts, religion and fine arts in Italy, and in social sciences in Spain, Ireland, Portugal, Finland and Sweden.
Andelen kvinnliga högskolestudenter är över det europeiska genomsnittet i ämnena humaniora, religion och konst i Italien och samhällsvetenskap i Spanien, Irland, Portugal, Finland, Sverige.
Women enrol more frequently in mathematics and information technology in Italy and Portugal, and in engineering studies in Denmark, Greece, Spain, Italy and Portugal.
Kvinnor skriver oftare in sig för studier i matematik och informationsteknik i Italien och Portugal, och i ¡ngenjörsämnen i Danmark, Grekland, Spanien, Italien och Portugal.
A great number of women take medical sciences courses in Denmark, Portugal, Finland, Sweden and the United Kingdom.
Ett stort antal kvinnor läser medicin och vård i Danmark, Portugal, Finland, Sverige och i Förenade kungariket.
GRAPH F8: PERCENTAGE OF WOMEN STUDENTS IN HIGHER EDUCATION BY AREA OF STUDY AND BY MEMBER STATE, 1992/93
DIAGRAM F8: ANDELAR KVINNOR INOM HÖGSKOLAN PER ÄMNESOMRÅDE OCH MEDLEMSSTAT 1992/93
ENGINEERING, ARCHITECTURE, TRANSPORT
INGENJGÔRSVETENSKAP. ARKrTEKTUR. TRANSPORT
The European rate for women by field of study is calculated on the basis of the total number of students, broken down by area of study and by sex, in those Member States for which data are available.
Den europeiska andelen kvinnor per ämnesområde räknas fram på grundval av det totala antalet studenter som fördelas per ämnesområde och kön i de medlemsstater för vilka uppgifter finns tillgängliga.
SOME NATIONALITIES PURSUE THEIR HIGHER EDUCATION IN ANOTHER MEMBER STATE
STUDENTER FRAN VISSA LANDER GENOMFOR SIN HÖGSKOLEUTBILDNING I EN ANNAN MEDLEMSSTAT
The graph below presents the percentages of young people with each of the 15 nationalities of the European Union pursuing their higher education abroad.
Diagrammet nedan visar andelarna studenter som genomför sin högskoleutbildning i en annan medlemsstat.
Belgium, Portugal and Sweden: There are no data differentiating between foreign and indigenous students in higher education.
Belgien, Portugal och Sverige: Det finns inga uppgifter som skiljer mellan utländska och inhemska studenter inom högskoleutbildningen.
Percentages are therefore underestimated.
Andelarna är därför underskattade.
Greece: Only students enrolled at ISCED levels 5 and 6 are taken into account.
Grekland: Endast studenter som är inskrivna vid ISCED­nivåerna 5 och 6 tas i beaktande.
The data concerning ISCED level 6 refer only to new entrants.
Upgifter som avser ISCED­nlvå 6 avser endast nya studenter.
Italy and Finland: Only students enrolled at ISCED level 7 are taken into account.
Italien och Finland: Endast studenter som är inskrivna på ISCED­nivå 7 tas i beaktande.
A greater number of Greek, Irish, Luxembourg, Austrian and Portuguese students than any other nationality go abroad to pursue their higher education in another Member State of the European Union.
Det är vanligast för studenter från Grekland, Irland, Luxemburg, Österrike och Portugal att åka till en annan av EU:s medlemsstater för att studera.
The case of Luxembourg is very particular; there is only a limited provision of higher education in that country, and students are therefore obliged to study abroad.
I Luxemburg finns mycket begränsade möjligheter till högskoleutbildning inom landet, vilket gör att studenterna är tvungna att studera utomlands.
The percentage of higher education students studying in another Member State of the European Union is arrived at by dividing the total number of students of a given nationality enrolled to study in a country other than their own, divided by the number of students of that nationality studying in their own country, and then multiplied by 100.
Andelen högskolestuderande som genomför sin utbildning i en annan av EU:s medlemsstater räknas fram genom att det totala antalet studenter av en given nationalitet som studerar i ett annat land än sitt eget delas med det antal studenter som studerar i det egna landet. Resultatet multipliceras sedan med 100.
MAP F2: PERCENTAGES OF NON-NATIONAL STUDENTS IN HIGHER EDUCATION,
KARTA F2: ANDEL UTLÄNDSKA HÖGSKOLESTUDENTER,
Belgium, Greece, Luxembourg, Netherlands, Portugal and Sweden: Data not available.
Belgien, Grekland, Luxemburg, Nederländerna, Portugal och Sverige: Inga uppgifter tillgängliga.
Austria: Includes some multiple counting.
Österrike: Viss dubbelräkning ingår.
United Kingdom: Foreign students are defined as those who are not permanently resident in the country and not on the basis of nationality.
Förenade kungariket: Som utländska studenter definieras de studenter som inte har permanent bostad i landet och Inte på grundval av deras nationalitet.
Part-time students are excluded.
Deltidsstudenter omfattas inte.
European capital cities have an attraction for foreign students.
Europeiska huvudstäder är attraktiva för utländska studenter.
Other regions are also chosen by a relatively significant number of foreign students: eastern France, eastern and western Austria, the South-East of England, East-Anglia, Wales and Northern Ireland.
Även andra regioner väljs av ett förhållandevis stort antal utländska elever: östra Frankrike, östra och västra Österrike, sydöstra England, Östangeln, Wales och Nordirland.
The quantité method was used in the construction regions.
Den kvantila metoden har använts för framställning av denna karta.
MORE THAN ONE FIFTH OF YOUNG EUROPEANS ARE HIGHER EDUCATION GRADUATES
MER AN EN FEMTEDEL AV DE UNGA EUROPÉERNA HAR HÖGSKOLEEXAMEN
It is in Belgium that the greatest number of 30­year­olds hold a higher education qualification (29%).
I Belgien återfinns det största antalet 30­åringar med högskolekompetens (29 %).
In Denmark, there is also a relatively high percentage (26%) and likewise in Sweden (25%).
I Danmark finns också en förhållandevis hög andel (26 %) och likaledes i Sverige (25 %).
In nine countries, the percentage of 30­year­olds who are higher education graduates varies between 20 and 25% (Germany, Greece, Spain, France, Ireland, Luxembourg, the Netherlands, Finland and the United Kingdom).
I nio länder ligger andelen 30­åringar med högskoleexamen mellan 20 och 25 % (Tyskland, Grekland, Spanien, Frankrike, Irland, Luxemburg, Nederländerna, Finland och Förenade kungariket).
Italy (8%) and Austria (7%) have the lowest percentages.
Italien (8 %) och Österrike (7 %) har de lägsta andelarna.
Source: Eurostat labour force survey, 1993.
/ < ä//a: Eurostats arbetskraftsundersökning, 1993.
Austria, Finland and Sweden: The data are taken from national studies and have been provided by the statistical offices given in the Annex.
Österrike, Finland och Sverige: Uppgifterna tas från nationella studier och har erhållts genom de statistiska byråer som nämns i bilagan.
They are not taken into account in calculating the European average.
De tas inte i beaktande när det europeiska genomsnittet räknas ut.
The Eurostat labour force survey provides statistical information with regard to employment and unemployment in the European Union.
Eurostats arbetskraftsundersökning ger statistisk information om arbete och arbetslöshet i Europeiska unionen.
The data derive from large­scale sample surveys, which are carried out annually by the statistical offices of the Member States.
Uppgifterna kommer från storskaliga stickprovskontroller som genomförs årsvis av medlemsstaternas statistiska byråer.
The methods of data collection are devised to obtain statistical information which is optimally comparable both between countries and across years.
Datauppsamlingsmetoderna är anpassade för att ge statistik med bästa möjliga jämförbarhet mellan länder och över flera år.
AS MANY WOMEN HIGHER EDUCATION GRADUATES AS MEN
LIKA MANGA KVINNOR SOM MAN TAR HÖGSKOLEEXAMEN
In seven Member States (Denmark, Greece, Spain, France, Italy, Finland and Sweden), more women than men are graduating from higher education.
I sju medlemsstater (Danmark, Grekland, Spanien, Frankrike, Italien, Finland, Sverige) tar fler kvinnor än män högskoleexamen.
The opposite is the case in other Member States.
Motsatsen råder i övriga medlemsstater.
Germany has the smallest proportion of women among higher education graduates.
Tyskland har den minsta andelen kvinnor bland de högskoleexaminerade.
GRAPH F11 : WOMEN HIGHER EDUCATION GRADUATES PER 100 MEN, BY MEMBER STATE, 1991/92
DIAGRAM F11 : ANDELAR HÖGSKOLEEXAMINERADE KVINNOR PER 100 MÄN, PER MEDLEMSSTAT 1991/92
Belgium, Luxembourg and Portugal: Data not available.
Belgien, Luxemburg och Portugal: Inga uppgifter tillgängliga.
France: The qualifications covered account for 88% of the total for higher education.
Frankrike: Den kompetens som täcks in omfattar 88 % av den totala högskoleutbildningen.
Austria: Distance learning is not included.
Österrike: Distansstudier räknas inte in.
The European rate of women per 100 men is calculated on the basis of the total numbers of graduates, down by sex, in the 12 EU Member States for which data are available.
Den europeiska andelen kvinnor per 100 män räknas högskoleexaminerade, fördelade enligt kön i de 12 medlemsstater totala antalet tillgängliga.
A QUARTER OF HIGHER EDUCATION GRADUATES ARE IN THE SOCIAL SCIENCES
EN FJÄRDEDEL AV ALLA HÖGSKOLEEXAMINERADE FINNS INOM SAMHÄLLSVETENSKAPEN
GRAPH F12: HIGHER EDUCATION GRADUATES, BY FIELD OF STUDY (ESTIMATE FOR 13 MEMBER STATES), 1991/92
(UTRÄKNAT FÖR 13 MEDLEMSSTATER) 1991/92
A quarter of higher education graduates in 1991/92 completed social sciences courses.
En fjärdedel av alla högskoleexaminerade under 1991/92 hade avslutat kurser i något samhällsvetenskapligt ämne.
The next highest group with a considerable percentage of graduates is the 'Other' category, which includes future teachers.
Det näst vanligaste ämnesområdet är kategorin "övrigt", vilket inkluderar blivande lärare.
Law has a lower proportion of graduates than students.
Juridik har en lägre andel utexaminerade än studerande.
Conversely, in the field of natural sciences and in the 'Other' category, the percentages of students are lower than the percentages of graduates.
I motsats till juridiken har naturvetenskapsområdet och kategorin "övrigt" en lägre andel studerande än utexaminerade.
GRAPH F13: HIGHER EDUCATION GRADUATES BY FIELD OF STUDY AND BY MEMBER STATE, 1991/92
DIAGRAM F13: ANDEL HÖGSKOLEEXAMINERADE PER ÄMNESOMRÅDE OCH MEDLEMSSTAT 1991/92
HEALTH
VÄRD
Belgium and Luxembourg: Data not available. Denmark: Data are for 1992/93.
Belgien och Luxemburg: Inga uppgifter tillgängliga.
France: Law is included under Humanities etc., mathematics under Natural Sciences, and information and documentation under Other\ United Kingdom: Law is included under Humanities etc; and information and documentation under 'Other'.
Frankrike: Juridik omfattas av humaniora etc., matematik av naturvetenskap, och information och dokumentation av "övrigt". Förenade kungariket: Juridik omfattas av humaniora etc; data och dokumentationsteknik under 'övrigt'.
The field of social sciences and business studies produces the greatest number of French, Irish, Dutch and British graduates.
I Frankrike, Irland, Nederländerna och Förenade kungariket examineras den största andelen studenter ¡nom områdena samhällsvetenskap och ekonomi.
In Italy and Finland, the greatest numbers of graduates are in the medical sciences.
I Italien och Finland finns det största antalet utexaminerade i medicin.
The 'Other' category provides the greatest number of graduates in Denmark, Greece, Spain, Austria, Portugal and Sweden.
Andra länder examinerar flest högskolestudenter inom kategorin "övrigt". Detta gäller Danmark, Grekland, Spanien, Österrike, Portugal och Sverige.
Eurostat generally distinguishes eight fields of study: Humanities, religion and theology; Social sciences (commercial and business administration, mass media); Law; Natural sciences; Mathematics and computer sciences; medical sciences; Engineering, architecture ( transport, trade, craft and Industrial programmes); Other (education; agriculture; services sector: others unspecified).
Eurostat särskiljer åtta allmänna ämnesområden: Humaniora, religion och teologi; Samhällsvetenskap (handel, management, massmedia); Juridik; Naturvetenskap; Matematik och datavetenskap; Medicin och vård, Ingenjörsvetenskap, arkitektur, transport (handel, hantverk och industriprogram); samt Övrigt (utbildning jordbruk; tjänstesektorn; ospecificerade kurser).
NOTE This chapter on the financing of education is only one part of the chapter which should have an increasing place in the regular publication Key data on education in the European Union.
Detta kapitel om finansiering är endast en del av ett kapitel som skulle haft ett större utrymme i denna upplaga av Nyckeldata om utbildning i den Europeiska unionen.
A very detailed questionnaire prepared jointly by the Commission (Eurostat), the OECD and Unesco is being tested.
Ett mycket detaljerat frågeformulär som har förberetts i samband med denna upplaga av kommissionen (Eurostat), OECD och Unesco är under prövning.
It will enable more detailed information to be made available, making it possible to measure the collective investment in education (by Member State, region, household, business etc.), and to compare the make­up of both income (by source of finance, method of financing etc.) and expenditure (by type of education, nature of expenditure etc.).
Det kommer att göra det möjligt att erhålla en mer detaljerad information vilket innebär att den kollektiva investeringen av utbildning kommer att kunna mätas (per medlemsstat, region, hushåll, företag etc), och en jämförelse av uppläggningen av både inkomster (per finansieringskälla och finansieringsmetod etc), och kostnader (per typ av utbildning, typ av kostnader etc.) kommer att göras.
At the time of writing, this information is not yet available.
Under utarbetandet av denna upplaga har denna information ännu inte varit tillgänglig.
For this reason, this chapter contains only some of the data collected, mainly by the OECD (1995) for its INES project, a international education indicators.
Av den anledningen innehåller detta kapitel endast vissa uppgifter, i huvudsak insamlade av OECD (1995) fördess INES­projekt, med internationella indikatorer för utbildning.
EDUCATION'S SHARE OF GDP
UTBILDNINGENS ANDEL AV BNP
Education expenditure as a percentage of GDP gives an indication of the collective public investment in relation to national wealth; it shows the share of the national wealth produced annually (measured as GDP) which is invested in the field of education.
Utbildningskostnaderna som andelar av BNP ger en indikation av den gemensamma investeringen i förhållande till den nationella välfärden. De visar den del av det nationella välstånd som produceras årligen (mätt i BNP) och som investeras på utbildningsområdet.
Graph G1 shows the percentages of GDP devoted to education all at levels (nursery, primary, secondary and higher).
Diagram G1 visar hur många procent av BNP som avsätts för utbildning på alla nivåer (förskola, primärskola, sekundärskola och högre utbildning).
A distinction is made between expenditure on public and private institutions, both grant­aided and non­grant­aided.
Kostnaderna för offentliga och privata institutioner skiljs åt, både vad gäller bidragsberättigade skolor och de skolor som inte har rätt till bidrag.
Of all the Member States, only the Netherlands spends a greater proportion of its GDP on the private rather than the public sector.
Av alla medlemsstater är det bara Nederländerna som avsätter en större andel av BNP till privata skolor än till offentliga.
There, private grant­aided schools are in the majority and equality of financing between the private and public sectors is a constitutional right.
Privata skolor med statsbidrag är där i majoritet och enligt konstitutionen råder det lika rättigheter beträffande finansieringen mellan den offentliga och den privata sektorn.
Finland is the country which spends the largest share of its financial resources on education (7.9% in total) while Germany and the Netherlands devote a relatively modest proportion of their national resources to education (about 5%).
Finland är det land som avsätter den största delen av sina finansiella resurser på utbildning (7,9 % totalt) medan Tyskland och Nederländerna avsätter en relativt blygsam del av sina nationella resurser till utbildning (ca 5 %).
GRAPH G1 : EDUCATIONAL EXPENDITURE AS A PERCENTAGE OF GDP ALL LEVELS OF EDUCATION COMBINED ,1992
DIAGRAM G1 : UTBILDNINGSKOSTNADER UTTRYCKT I PROCENT AV BNP ALLA UTBILDNINGSNIVÅER 1992
Belgium, Greece, Italy Luxembourg and Austria: Data not available.
Belgien, Grekland, Italien, Luxemburg och Österrike: Inga tillgängliga uppgifter.
Germany: The data relate exclusively to the old Länder.
Tyskland: Uppgifterna avser endast Tysklands gamla Länder.
Portugal and United Kingdom: No data are available on expenditure on private institutions.
Portugal och Förenade kungariket: Inga uppgifter tillgängliga om kostnader för de privata institutionerna.
It is difficult, however, to draw a fair comparison between countries on the basis of their expenditure in the fields of pre­school and higher education.
Det är emellertid svårt att göra en rättvis jämförelse mellan länderna på grundval av deras kostnader på forskole­ och högskoleområdet.
In the Scandinavian Member States (Denmark, Finland and Sweden), pre­school education often includes extended day and evening care for young children.
I de nordiska medlemsstaterna (Danmark, Finland och Sverige), omfattar förskoleundervisningen en utsträckt tillsyn för barnen under dagen och kvällen.
As regards higher education, the expenditure of some countries includes, in particular, all spending on research in higher education institutions, while others do not count resources allocated to research as part of their education expenditure.
Vad beträffar högskoleutbildningen omfattar kostnaderna särskilt i vissa länder den forskning som bedrivs vid universitet och högskolor, medan andra inte räknar in de resurser som avsätts till forskning som en del av utbildningskostnaderna.
Expenditure on primary and secondary education can thus be more reliably compared across countries.
Kostnaderna för primär och sekundär utbildning kan alltså jämföras på ett trovärdigare sätt mellan länderna.
The percentages of GDP spent on primary and secondary education are shown in Graph G2.
De andelar av BNP som avsätts för primärskola och sekundärskola visas i Diagram G2.
It appears that the Scandinavian countries (Denmark, Finland and Sweden) allocate relatively more resources (4 to 5%) to education.
Det förefaller som om de nordiska länderna (Danmark, Finland och Sverige) avsätter förhållandevis mer resurser (4 till 5 %) till utbildning.
Belgium, Greece, Italy, Luxembourg and Austria: Data not available.
Belgien, Grekland, Italien, Luxemburg och Österrike: Inga tillgängliga uppgifter.
Germany: The data relate exclusively tp the old Länder.
Tyskland: Uppgifterna avser endast Tysklads gamla Länder.
Portugal and United Kingdom: No data are available on expenditure on private institutions.
Portugal och Förenade kungariket: Inga uppgifter finns tillgängliga om kostnaderna för de privata institutionerna.
One major factor determining the amount of resources a country spends on education is the number of pupils.
En avgörande faktor för hur stora resurser ett land anslår till utbildning är antalet elever.
Given roughly equivalent rates of participation in education, a country with a high percentage of young people would be expected to spend a larger share of its GDP on education than one with a much lower percentage in the same age band.
Även med i stort sett lika stor andel inskrivna elever skulle ett land med en hög befolkningsandel unga förväntas avsätta en större del av BNP på utbildning än ett land som har en lägre befolkningsandel I samma åldersgrupp.
This difficulty can be overcome by looking instead at expenditure per pupil.
Detta problem kan lösas om man i stället betraktar kostnaden per elev.
Graph G3 shows the expenditure per pupil in primary and secondary education in 12 Member States of the European Union for which information is available.
Diagram G3 visar kostnaden per elev inom primär- och sekundärutbildning i de 12 medlemsstater inom Europeiska unionen för vilka uppgifter finns tillgängliga.
Expenditure per pupil is expressed as a percentage of the per capita GDP of each.
Kostnad per elev uttrycks i procent av BNP per capita.
For most countries, the figures relate to public education, but for a few countries where largely grant­aided private institutions play an important role in primary and/or secondary education, figures are presented which relate to both public and grant­aided private education.
För de flesta länder avser siffrorna offentlig utbildning, men för några länder där bidragsberättigade privata institutioner spelar en betydande roll inom den primära och den sekundära utbildningssektorn, anges siffror som avser både offentlig och bidragsberättigad privat utbildning. ·
In all these Member States, expenditure per pupil is higher in secondary education than in primary, with differences which are sometimes quite marked.
I alla dessa medlemsstater är kostnaden per elev högre inom sekundärskolan än inom primärskolan, med ibland markanta skillnader.
This is particularly evident in the case of Belgium, Germany, France and Austria.
Speciellt tydligt är detta i Belgien, Frankrike och Österrike.
GRAPH G3: EXPENDITURE PER PUPIL AS A PERCENTAGE OF PER CAPITA GDP PRIMARY AND SECONDARY EDUCATION (PUBLIC INSTITUTIONS), 1992
DIAGRAM G3: KOSTNAD PER ELEV SOM PROCENT AV BNP PER CAPITA I PRIMÄR- OCH SEKUNDÄRUTBILDNING (OFFENTLIGA INSTITUTIONER) 1992
SECONDARY
SEKUNDÃRUTBILDNING
Belgium, Spain, France and Netherlands: Private grant­aided institutions dependent on public funding are included for primary and secondary education.
Belgien, Spanien, Frankrike och Nederländerna: Bidragsberättigade privata Institutioner som är beroende av offentlig finansiering är inbegripna under primär- och sekundärutbildningen.
Private institutions grant­aided by the government are included for secondary education.
Privata bidragsberättigade institutioner är Inbegripna i sekundärutbildningen.
The data on primary education relate only to the public sector.
Uppgifterna för primärskolan avser endast den offentliga sektorn.
Greece, Luxembourg and Portugal: Data not available.
Grekland, Luxemburg och Portugal: Inga tillgängliga uppgifter.
Germany and Ireland demonstrate that a low percentage of GDP spent on education does not necessarily imply low expenditure per pupil, and vice versa.
Förhållandet i Tyskland och Irland visar att en låg andel av BNP som avsätts på utbildning inte nödvändigtvis måste innebära en låg elevkostnad eller omvänt.
The percentage of GDP spent on primary and secondary education in Germany is quite modest (3.4%), but since the percentage of young people in Germany is also relatively low, the expenditure per pupil is in fact much higher.
Andelen av BNP som avsatts till primär- och sekundärutbildningen i Tyskland är ganska låg (3,4 %), men eftersom andelen unga i Tyskland också är förhållandevis låg, är kostnaden per elev i realiteten mycket högre.
In Ireland, where the proportion of young people is the highest, the share of GDP spent on education is in the middle of the European range (3.7%), but the expenditure per pupil is one of the lowest in the European Union at both primary and secondary level.
I Irland där andelen unga är högst ligger andelen av BNP som avsätts till utbildning ungefär i mitten av den europeiska skalan (3,7 %), men kostnaden per elev är en av EU:s lägsta för både primär- och sekundärutbildningen.
Several factors may account for the differences between countries in expenditure per pupil, but the pupihteacher ratio and teachers' salaries are among the most important ones, since staff costs account for the bulk of education expenditure in all Member States.
Flera faktorer kan påverka skillnaderna mellan länderna vad gäller elevkostnaden, men förhållandet elev/lärare och lärarlöner är bland de mest betydande, eftersom kostnaderna för anställda står för den största delen av utbildningskostnaderna i alla medlemsstater.
NATURE OF EXPENDITURE: MOSTLY ON SALARIES
HUVUDSAKLIGEN LONER PA KOSTNADSSIDAN