natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(v) to safeguard non-discriminatory, fair, transparent and reasonable rights of access for content providers to distribution and conditional access systems; to make market information gathered through control of infrastructure freely available to all content providers using the infrastructure; to address effectively the problem of 'gatekeepers'; and to ensure the fair and non-discriminatory design of navigational systems.
5) för att slå vakt om icke-diskriminerande, rättvisa, transparanta och rimliga regler för innehållsproducenter för tillgång till distribution och villkorliga tillgångssystem, att se till att marknadsinformation som samlats in genom infrastrukturkontroll är fritt tillgänglig för alla innehållsproducenter som använder infrastrukturen, att effektivt angripa problemet "grindvakter" och att se till navigeringssystemen är rättvist och icke-diskriminatoriskt utformade.
Members agree that the development of the Information Society cannot be left to the market forces alone.
Medlemmarna är ense om att utvecklingen av informationssamhället inte kan lämnas helt åt marknadskrafterna.
Where there are rules, the European Union and Member States are called upon to apply these fairly across all relevant sectors, including traditional private media in both publishing and broad casting.
Där det finns lagar bör EU och medlemsstaterna se till att dessa tillämpas rättvist i hela de berörda sektorerna, och detta gäller även traditionella privata medier, både inom press, radio och TV.
Also, while the universal service concept is regarded by many as an evolving and dynamic concept, members argue in favour of keeping this concept separate from the public service concept of broadcasting.
Många medlemmar anser att begreppet tjänster öppna för alla är ett växande och dynamiskt fenomen, men några medlemmar vill helst se att detta hålls separat från etermediernas public-serviceuppdrag.
Another important regulatory issue concerns intellectual property rights (IPR).
En annan viktig lagstiftningsfråga rör upphovsrätten.
This has been the most controversial subject of the Working Group.
Det har varit det mest kontroversiella ämnet i arbetsgruppen.
Consequently, no final conclusions and recommendations have emerged so far.
Därför har man ännu inte kommit fram till några slutgiltiga konklusioner eller rekommendationer.
However, members agree that the legal regime governing IPR should ensure that creativity be rewarded adequately in economic terms.
Medlemmarna är emellertid ense om att den lagstiftning som styr upphovsrätten bör se till att kreativitet är något som belönas adekvat i ekonomiska termer.
They also argue in favour of a balanced approach between authors' rights, publishers' rights and the rights of users adequately to exploit IPRs in the context of digital transmission and multimedia.
De uttalar sig också positivt om en balanserad inställning mellan å ena sidan upphovsmannens och förläggarens rätt och å andra sidan bearbetarens rätt att på lämpligt sätt utnyttja verken inom digital överföring och multimedia.
Two different approaches to new IPR legislation have been advanced concerning the question of whom the principle economic benefits of IPR should go to:
Två olika uppfattningar om den nya upphovsrätten har framlagts angående frågan om vem intäkterna från upphovsrätten bör gå till:
(i) one group of members supports the Continental European model of 'droit d'auteurs', including its notion of moral rights, which vests intellectual property rights in the authors and holders of related rights;
1) En grupp medlemmar stöder den kontinentala europeiska modellen "droit d'auteur", inklusive begreppet "droit moral", som ger upphovsrätt till upphovsmannen och motsvarande rättsinnehavare.
(ii) another group of members has spoken out in favour of the Anglo-American system of copyright law, which vests intellectual property rights in the producer.
2) En annan grupp medlemmar har uttalat sig för det angloamerikanska systemet "copyright law", som ger upphovsrätt till förläggaren.
REPORT SUMMARY OF WORKING GROUP 6:
RAPPORTSAMMANFATTNING FRÅN ARBETSGRUPP 6:
Sustainable Development, Technology and Infrastructure
Hållbar utveckling, teknologi och infrastruktur
In preparing the Forum's first annual report, the Working Group has largely concentrated on the issues of sustainability and on technology and infrastructure.
Arbetsgruppen koncentrerade sig vid utarbetandet av forumets första årsrapport främst på frågor om hållbarhet och om teknologi och infrastruktur.
The aim has been to analyse the two issues in terms of the interaction between sustainable development and the use of the Information and Communications Technologies (ICT).
Syftet har varit att analysera de två frågorna interaktion mellan hållbar utveckling och användandet av informations- och kommunikationsteknologin. gin.
In particular, three major items were addressed by three rapporteurs: sustainability issues by Professor Radermacher, 'From Hard to Soft' by Professor Chryssolouris and infrastructural developments by Mr. R. Bomer and Professor Chryssolouris.
Tre frågor behandlades särskilt av tre föredraganden: hållbarhet av professor Rademacher, från hårt till mjukt av professor Chryssolouris och infrastrukturell utveckling av Robin Bomer och professor Chryssolouris.
The report reflects the contributions of these rapporteurs and the Group's discussions on a draft report prepared by the Chairman, Mr. C. Carrelli.
Rapporten speglar dessa tre föredragandes bidrag och gruppens diskussioner angående ett rapportförslag som avfattats av ordföranden Claudio Carrelli.
The main points of discussion
De viktigaste diskussionspunkterna
As is widely known, the concept of sustainable development derives from a growing awareness that 'current generations should meet their needs without compromising the ability of future generations to meet their own needs' (that is, without causing resource depletion, environmental destruction and extreme energy consumption).
Som bekant grundar sig begreppet hållbar utveckling på ett växande medvetande om att de nu levande generationerna bör uppfylla sina behov utan att kompromissa med framtida generationers möjlighet att uppfylla sina behov (dvs. utan att tömma resurserna, förstöra miljön och överkonsumera energi).
The Maastricht Treaty has endorsed the principle of a harmonious and balanced development of economic activities, sustainable and non-inflationary growth while respecting the environment.
I Maastrichtavtalet skrev man under principen om en harmonisk och balanserad utveckling av ekonomiska aktiviteter, hållbar och icke-inflationis-tisk tillväxt och respekt för miljön.
The concept of sustainable development is linked to the development of an Information Society in an important way.
Begreppet hållbar utveckling är på ett viktigt sätt sammanvävt med utvecklingen av informationssamhället.
Only information and communications technologies offer major opportunities for reducing material use and for a less 'resource-intensive' lifestyle.
Bara informations- och kommunikationsteknologin erbjuder verkliga möjligheter till minskad materialanvändning och en mindre resursintensiv livsstil.
Societies face a choice between achieving sustainability or managing chaos, and a shift to the right sort of Information Society can be a major contribution to achieving sustainability.
Samhället står inför ett val mellan att uppnå hållbarhet eller att stå inför kaos, och en övergång till rätt sorts informationssamhälle kan bli ett viktigt bidrag till att uppnå hållbarhet.
While it may also involve a shift in the balance of trade in favour of developing countries, Europe cannot hide behind protectionist barriers.
Det kan också innebära en övervikt i handeln till förmån för utvecklingsländerna, men Europa får därför inte gömma sig bakom protektionistiska barriärer.
The shift to sustainability must be worldwide, with Europe playing a leading role.
Övergången till hållbarhet måste vara världstäckande, med Europa i en ledande roll.
The 'dematerialisation' flowing from the new technologies and related new forms of social and economic organisation may reduce the impact of the i
Den minskade resursanvändningen som den nya teknologin och därmed sammanhängande nya former av social och ekonomisk organisation medför kan minska betydelsen av den så kallade rebound-effekten (erosion genom
so-called 'rebound effect' (erosion through increased consumption of savings made possible by technological innovation).
ökad konsumtion av resurser som möjliggjorts genom teknisk innovation).
Technological innovation offers the means to produce more value, more efficiently with less material resources.
Teknisk innovation ger möjlighet att producera mervärde mer effektivt med mindre materiella resurser.
On the other hand, social innovation must also take place.
A andra sidan måste det också finnas social innovation.
Careful study is required because there are risks as well as benefits.
Här krävs noggranna undersökningar, eftersom det inte bara finns vinster utan även risker.
The shift from a hard, manufacturing and material-intensive economy to a soft, information-rich service economy will inevitably disrupt traditional industries.
Övergången från en hård, tillverkande och materialintensiv ekonomi till en mjuk, informationsrik tjänsteekonomi kommer oundvikligen att betyda slutet för det traditionella näringslivet.
The goal must be to help all actors (workforce, industry and educational institutions) actively to contribute to shaping new models.
Målet måste vara att hjälpa alla aktörer (arbetsstyrka, näringsliv och undervisningsanstalter) att aktivt bidra till att skapa nya modeller.
A key element will be the development of 'information infrastructure' defined in the broadest sense as 'a system of equipment for transport and diffusion of information for any type of application, including hardware, software, computers and programmes for network and sen/ice manage ment.'
En viktig del kommer att vara utvecklandet av infrastruktur för information i dess vidaste betydelse som ett nät av utrustning för transport och spridning av information för alla slags tillämpningar, inklusive hårdvara, programvara, datorer och program för nätverk och service.
The new information infrastructure will not be a single new network, superseding everything already existing.
Den nya infrastrukturen för information kommer inte att bara vara ett enda nätverk, som ersätter alla redan existerande.
It will be a network of interconnected networks.
Det kommer att vara ett nätverk av sinsemellan sammankopplade nätverk.
It must ensure digital end-to-end connection and wide spread access.
Det måste garantera digitala kopplingar mellan slutanvändare och allmän tillgång.
The basic components of the information infrastructure derive from at least three types of networks: telecommunications networks (traditional as well as alternative), terrestrial and satellite television broadcasting networks and the Internet.
De grundläggande komponenterna i infrastrukturen för information kom mer från minst tre typer av nätverk, nämligen telenät (traditionella och alternativa), markbaserade och satellitburna TV-nät och Internet.
The existing networks will evolve, coexist, interconnect with each other and make the best use of available technology.
De existerande nätverken kommer att utvecklas, existera tillsammans, gå in i varandra och utnyttja tillgänglig teknologi på bästa sätt.
The lack of take-off services for the Information Society is not due to lack of infrastructure, but rather to lack of applications and slowness in developing a mature information culture.
Bristen på starthjalp för informationssamhället beror inte på brist på infrastruktur, utan snarare på brist på tillämpningar och på att det går sakta att utveckla en mogen informationskultur.
The responsibilities of network operators, service providers and content providers will have to be clearly defined.
Man måste noga definiera vilket ansvar som tillkommer nätoperatörer, tillhandahållare av tjänster och innehållsproducenter. Gruppen har föreslagit en referensmodell.
Technical aspects examined in the report cover the role of standards and aspects related to symmetry-asymmetry of bandwidth.
De tekniska aspekter som granskats i rapporten täcker standarder och frågor angående symmetri-assymetri av bandbredd.
From the economic point of view, market demand is considered as the main driver for investment (at least in the long term), but it is recognised that the market will not guarantee access everywhere and a balanced trade-off between market pull and a policy-driven approach is recommended.
Från en ekonomisk synvinkel anses marknadsefterfrågan vara den främsta drivkraften för investering (åtminstone långsiktigt), men man inser också att marknaden inte kommer att garantera allmän tillgång, och en balanserad medelväg mellan marknadsstyrning och policyinitiativ rekommenderas.
Since it is not commercially viable to deploy optical fibres everywhere, a middle ground approach should be explored based on the deployment of 'telecentres' in each local community.
Eftersom det inte är kommersiellt gångbart att använda optiska fibrer överallt, bör man pröva en gyllene medelväg och anlägga telekommunikationscentra i varje lokalsamhälle.
The concept of universal access and universal service obligation is analysed as an evolving phenomenon, because of both technological evolution and social dialogue.
Begreppet tjänster öppna för alla beskrivs som ett växande fenomen, både på grund av den tekniska utvecklingen och den sociala dialogen.
The role of the regulatory framework must be investigated so as to promote investments in the new technologies and to help the development of new services at lower costs.
Regelverkets roll måste utredas, så att det främjar investeringar i ny teknologi och stöder utvecklingen av tjänster till lägre kostnad.
No doubt the possibilities offered by technical progress and ICT will help to fulfil the obligations of sustainable development.
De möjligheter som de tekniska framstegen och informations- och kommunikationsteknologin erbjuder kommer utan tvekan att bidra till att målen för en hållbar utveckling uppnås.
But infrastructure development is not sufficient in itself and there is a need to explore the economic and social implications of the Information Society, and not only its technological effects.
Men den infrastrukturella utvecklingen är inte tillräcklig i sig själv, utan det är också nödvändigt att främja studier rörande de ekonomiska och sociala konsekvenserna av informationssamhället och inte bara de teknologiska.
This need lay behind the creation of the Forum and the Commission should give it extra attention.
Det var den nödvändigheten som låg bakom bildandet av forumet, och den bör kommissionen särskilt uppmärksamma.
Further studies should be promoted from the economic and social perspective as well as from the technological point of view.
Det behövs ytterligare studier i ämnet, både ur ekonomisk-social och teknisk synvinkel.
Professor
CHRYSSOLOURIS
European Federation of Journalists
European Federation of Journalists η) Birgitta Carlson Forumets ordförande 2) Roberto Carneiro Forumets vice ordförande 3) Claudio Carrelli Ordförande i arbetsgrupp 6
Mrs. Carlson: Forum Chairperson Mr. Carneiro: Forum Vice-Chairperson Mr. Carrelli: Chairman of Working Group 6 Mr. Gray: Chairman of Working Group 4 Mrs. Kerstiëns: Forum Vice-Chairperson Mr. Majó: Chairman of Working Group 1 Mr. Pleitgen: Chairman of Working Group 5 Mr. Wautrequin: Chairman of Working Group 3 Mr. White: Chairman of Working Group 2
6) Joan Majó Ordförande i arbetsgrupp 1 7) Fritz Pleitgen Ordförande i arbetsgrupp 5 8) Jacques Wautrequin Ordförande i arbetsgrupp 3 9) Aidan White Ordförande i arbetsgrupp 2
Networks for People and their Communities — Making the Most of the Information Society in the European Union
Nätverk för människor och deras sammanslutningar — Hur man bäst kan utnyttja informationssamhället i EU
Innovation for growth and employment
Innovation i tillväxtens och sysselsättningens tjänst
Communication from Mrs Cresson in agreement with Mr Bangemann and Mr Papoutsis adopted by the Commission on 20 November 1996
Meddelande antaget av kommissionen den 20 november 1996 på förslag av Edith Cresson, i samförstånd med Martin Bangemann och Christos Papoutsis.
(non revised version)
(versionen ej granskad)
Directorate-General XIII Telecommunications, Information Market and Exploitation of Research
Generaldirektorat XIII Vetenskap, forskning och utveckling
LEGAL NOTICE
MEDDELANDE
Neither the European Commission nor any person acting on behalf of the Commission is responsible for the use which might be made of the following information
Varken Europeiska kommissionen eller dess representanter är ansvariga för hur informationen i denna publikation används.
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities, 1996 ISBN 92-827-9110-6 © ECSC-EC-EAEC, Brussels · Luxembourg, 1996 Printed in Belgium
Luxemburg: Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer, 1996 ISBN 92-827-9116-5 © EKSG-EG-Euratom, Bryssel · Luxemburg, 1996 Printed in Belgium
In order to fight unemployment, Europe must secure a stronger growth, better centred on the domains of the future (Confidence Pactfor employment, June 1996)
"För all bemästra arbetslösheten maste Europa säkra en starkare tillväxt som är mer inriktadpa framtidsomraden " (Förtroendepakten om sysselsättningen, juni 1996)
The public debate launched by the Green Paper has largely confirmed the basic principles of the Commission's diagnosis of the reasons for the innovation deficit' plaguing the European Union.
Grönboken drog igång en bred debatt om innovationsunderskottet1i Europa. Debatten bekräftade i stora drag kommissionens beskrivning av situationen.
There is widespread agreement on the need for a global approach to the problem, incorporating technological aspects, training, venture capital development and the legal and administrative environment.
Det radde stor enighet om att innovationsproblematiken kräver ett helhetsgrepp som skall omfatta de tekniska frågorna, utbildning, riskvilligt kapital samt rättsliga frågor och handläggning.
The debate has also drawn attention to the importance of the international dimension and highlighted the diversity of national, regional and sectoral situations2. At the
Av diskussionen framgick det vidare att den internationella dimensionen är mycket viktig och att det finns stora skillnader mellan olika nationer, regioner och branscher2.
Florence Summit, the European council has clearly indicated that "the fight for employment must remain the main priority for the Union and its Member States" and within the framework of a strategy to achieve that objective "has requested the Commission to establish a plan of action for the measures to be undertaken in the field of innovation"3.
Vid toppmötet i Florens angav Europeiska rådet tydligt att "kampen för sysselsättning maste förbli det mest prioriterade området för unionen och dess medlemsstater" och uppmanade inom ramen för en strategi med detta syfte "kommissionen att utarbeta en handlingsplan för åtgärder som rör innovationer"3.
As a matter of fact, new markets are developing at a steady pace in the domains of information, health, food processing and culture.
På sådana omraden som information, miljö, hälsovård, livsmedel, kultur växer det fram nya internationella marknader i stadig takt.
A demand for new products and services is emerging.
Nya produkter och tjänster efterfrågas.
The ability to innovate in order to satisfy these new needs is a precondition for the future creation of jobs in Europe.
Förmågan att skapa nytt för att svara pa dessa nya behov betingar Europas framtida sysselsättning.
This ability is also necessary in order to maintain competitiveness and employment in the other sectors of activity.
Denna förmåga är lika nödvändig för att bibehålla konkurrenskraften och sysselsättningen pa andra verksamhetsområden.
To act for innovation is in first instance the responsibility of citizens, of industry and of national, regional and local authorities.
Det är i första hand medborgarnas, företagens samt de nationella, regionala och lokala myndigheternas sak att verka för innovation.
Details of these initiatives and their justification are set out in Annex The ten associated countries of Central Europe, Cyprus and Malta
I bilagn 2 finns en sammanställning av de kommentarer som lämnats Toppmötet i Florens, presidentskapets slutsatser. 21 och 22 juni 1996.
Innovation requires, first and foremost, a state of mind combining creativity, entrepreneurship, willingness to take calculated risks and an acceptance of social, geographical or professional mobility.
Innovation förutsätter ett hallningssätt som förenar kreativitet, initiativförmåga och företagaranda med håg för kalkylerade risker, beredskap inför felgrepp eller krav pä social, geografisk och yrkesmässig rörlighet.
Being innovative also demands an ability to anticipate needs, rigorous organisation and a capacity for meeting deadlines and controlling costs.
Men innovation kräver också annat, exempelvis fönnaga att förutse kommande behov, stram organisation, fast hantering av frister och kostnader.
An innovation mentality needs to be promoted, and neither legislation nor short-term measures will be of any use here!
Det gäller alltså att främja en innovationsmentalitet och det går inte att göra med påbud eller med åtgärder på kort sikt.
The means to act exist:
Men det finns lämpliga åtgärder.
Education and training first
Insatserna skall först och främst sättas in på utbildningsområdet.
At national level, continue reviewing courses and teaching methods, above all for their ability to stimulate creativity and a spirit of enterprise from the earliest age. and think about any changes which may be necessary to the training of trainers.
Pä det nationella planet bör läroplaner och pedagogik granskas kritiskt. Tonvikten bör särskilt läggas pa hur väl de redan i tidig skolålder stimulerar till kreativitet och företagssamhet.
Member States should also continue to develop life long training.
Eventuella förändringar i lärarutbildningen bör också undersökas.
The Commission's contribution will be to set up a permanent "training and innovation"" forum to stimulate the exchange of experience and best practice in this area.
Kommissionen kommer att bidra genom att inrätta ett permanent forum "utbildning och innovation", där man skall kunna ta del av varandras erfarenheter och sprida metoder som kan tjäna som modeller.
It will continue to implement the White Paper on Education and Training, particularly where apprenticeship (Erasmus apprenticeship.
Kommissionen kommer också att driva arbetet med att genomföra vitboken om utbildning vidare, särskilt i fråga om lärlingar (Erasmusprogram för lärlingar, rättslig ställning för lärlingar) och på fortbildningsområdet.
European apprentice statute) and continuing training are concerned.
Den kommer att arbeta med att knyta samman skolorna inom ramen för initiativet "Lära i informationssamhället".
(ii) Easier mobility for researchers and engineers to firms
Forskare och ingenjörer bör uppmuntras att söka sig till företagen
In the orientations for the Fifth Framework Programme for Research, the Commission proposes a wide programme with the main objective of enhancing human potential.
Kommissionen föreslår i riktlinjerna för det femte forskningsramprogrammet ett stort program inriktat på växande mänsklig fönnäga.
It should in particular boost the efforts of the framework programme to arrange for transnational secondments of young researchers and engineers to businesses, in particular SMEs. to help with their innovation or technology transfer projects.
Tanken är särskilt att betona arbetet inom ramprogrammet med att placera unga forskare och ingenjörer i företag utomlands, särskilt små och medelstora, som extra resurs när deras innovationsprojekt genomförs eller när tekniköverföringsprojekt genomförs.
Member States are invited to adopt similar measures and to set up the conditions for making this mobility a reality.
Medlemsstaterna uppmanas att vidta liknande åtgärder och att åstadkomma goda förutsättningar för denna typ av verksamhet.