natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The only country whose citizens are opposed to it is Denmark, with 65.2% against.
Det är bara i Finland (54,4 96), Förenade kungariket (57,4 %) och Tyskland (60,5 96) som opinionen är mer delad och majoriteten för en prioritering är mindre.
- > Giving the Union's smaller Member States a better chance - > Getting closer to the ordinary citizen People think priority should go to defending the smaller Member States' chances within the European
Ett enda land bryter mot mönstret: Tyskland, där en mycket liten majoritet (44,1 % mot 41,8 96) anser frågan vara av hög prioritet. Österrike (59,5 % mot 25,6 96) och
Any increase in democratic feeling in Europe will be closely linked to efforts to bring Europe closer to its
Sverige (68,1 96), Italien (68,4 96) och Belgien (69,8 96) representerar genomsnittet i EU. Danmark,
To make further progress in building Europe, is a European citizenship necessary?
I denna fråga är Europeiska unionen delad efter en linje som löper från nordväst till sydöst.
Don't know i lllllllllllllll
I genomsnitt anser nära 81 96 att detta är en huvudprioritering.
-* Towards European citizenship?
I Luxemburg är förespråkare och motståndare ungefär lika många (40 96) medan jarösterna har en mycket knapp majoritet i Finland och Nederländerna.
citizens. Nearly 7 out of 10 people questioned say this is a priority; in fact it is never really disputed by anyone.
Man kan notera att det är de länder som har tagit starkast ställning som också är de starkaste motståndarna till ett dubbelt medborgarskap.
There is a majority of over 50% for this view in all the European Union countries.
Förenade kungariket (74 96), Portugal (73,5 96) och Belgien (73 96) är både "minst positiva" och har den högsta procentandelen "vet ej"; mellan 7 96 och 9,6 96.
Only in Finland (with 54.5%), the United Kingdom (57.4%) and Germany (60.5%) are attitudes less clear­cut, with smaller majorities for making this a priority.
De andra länderna ligger omkring genomsnittet (Spanien, Irland, Italien, Luxemburg och Österrike).
Belgium and the United Kingdom are the only countries in line with this average.
-» Utvidgade befogenheter för Europeiska unionen
Sweden (with 68.1%), Italy (68.4%) and Belgium (69.8%) are in line with the Community average, while the largest majorities are in Denmark, the Netherlands, Portugal, Spain, Luxembourg, France and Greece: the numbers calling for a closer democratic relationship range from 70.5% of Danes to 83.8% of Greeks.
> Europeiska unionens handlingsmöjligheter För mer än 60 96 av EU-medborgarna (mot 20 96) bör Europeiska unionen ta vid där de nationella, regionala eller lokala myndigheterna når gränsen för sin effektivitet.
The European Union clearly divides along a north­west/south­east line.
Om detta råder relativ enighet.
The countries in favour of European citizenship are the Union's 'Latin' countries, including France and Ireland. In fact Ireland is the country most in favour of the proposal, with 63% of citizens approving it.
Den obetydliga skillnaden mellan det europeiska genomsnittet (64 96) och det land som ställer sig mest positivt till en sådan utveckling (Irland, 71 96) visar att medborgarna ser saken på ett ganska likartat sätt över hela unionen.
Encouraging the defence of human rights
• På väg mot ett europeiskt medborgarskap?
The countries in the northern and central parts of the European Union are the most opposed to setting up European citizenship, with Denmark very clearly in the lead (70% of Danes reject the proposal), followed by Austria, Sweden and Germany.
De länder där medborgarna är minst positiva till denna överföring av befogenheter är Sverige (50 96), Portugal (52,8 96), Österrike (54,6 96), Belgien (55,4 96) och Luxemburg (56,8 96).
In Luxembourg the vote is 40% on each side of the argument, while in Finland and the Netherlands the Yes votes only just scrape a majority.
I genomsnitt är det bara 49 96 av de tillfrågade som ställer sig positiva till ett sådant dubbelt medborgarskap, och 37 96 är emot.
The other countries — Spain, Ireland, Italy, Luxembourg and Austria — are in line with the Community average.
Belgien och Förenade kungariket är de enda två länder som är typiska för genomsnittet.
An interesting fact is that the countries where public opinion is most motivated on this issue are also the staunchest opponents of double citizenship.
58 96 av EU-medborgarna skulle välkomna en sådan utveckling, medan cirka 20 96 är motståndare och 22 96 osäkra.
-► Wider responsibilities for the European Union
-» Förlust av inflytande för EU:s mindre medlemsstater
More than 60% of Europe's citizens (compared with 20% against) think that the European Union ought to take over from national, regional or local governments in all areas where these reach the limits of their effectiveness. There is virtual unanimity on this proposal.
Medborgarna i Portugal, Sverige, Förenade kungariket och Österrike är både de minst övertygade om värdet av en sådan reform och har också tagit ställning i lägst omfattning.
The concerns of the people of Europe
Mest positiva är Nederländerna (75,8 96), Italien (70 96), Grekland (66,6 96), Frankrike (63,8 96) och Spanien (63,7 96).
-· Establishment of a European government answerable to Parliament
Belgien (59,7 96), Luxemburg (57,5 96) och Tyskland (57 96) ligger däremot runt genomsnittet.
Europe's citizens say there are certain risks which worry them and might give rise to a feeling that there is a 'democracy gap' in the day-to-day running of the European Union.
> Val till en europeisk regering Var och en av Europeiska unionens medlemsstater har möjlighet att påverka EU.s uppbyggnad.
Fifty-eight per cent of those questioned are in favour of the European institutions developing in this direction, compared with 20% against and 22% who have not made up their minds.
Men risken finns att makten utövas på ett ojämlikt sätt, det vill säga att de små medlemsstaterna får minskat inflytande över Europeiska unionens politiska beslut.
-» A loss of power by the smaller Member States
Nästan varannan medborgare anser denna utveckling trolig, men lika många oroar sig inte över saken.
Portugal, Sweden, the United Kingdom and Austria are the countries where people are least persuaded that such a reform would be a good idea — and the countries with the highest number of'don't know' replies.
Majoriteterna är dock mycket små, och det europeiska genomsnittet ger en mycket ofullständig bild av opinionen i de olika medlemsstaterna.
The countries most in favour are the Netherlands (75.8%), Italy (70%), Greece (66.6%), France (63.8%) and Spain (63.7%).
EU-medborgarna ställer sig generellt positiva till en europeisk verkställande makt, men de är mindre övertygade om att man bör hålla val till en sådan myndighet.
Belgium (59.7%), Luxembourg (57.5%) and Germany (57%) are in line with the Community average.
54 96 (mot 31 96) anser att val är nödvändiga.
• Electing a European government
Tyskland (54,5 96) är representativt för genomsnittet medan de andra länderna kan delas upp i tre grupper:
Each State in the European Union has an opportunity to inject its own momentum into the process of European integration.
Om medborgarna genomsnittligt sett oftare inte oroar sig (45 96) än oroar sig (41 96), är det dock så att det i tretton av medlemsstaterna är fler som oroar sig.
But there is a risk that this power will not be exercised in a balanced manner, and in particular there are fears that the smaller Member States stand to lose from having less influence over the course of European Union policy.
Endast i Tyskland, och i något mindre skala Österrike, reagerar man tvärt emot resten av Europa: fler människor är lugna än oroliga, särskilt i Tyskland (67,5 96 mot 19,2 96).
Nearly half of Europe's citizens think this is likely to happen, but an almost equal percentage is not afraid of such a development.
De länder där en majoritet är för val är Frankrike (58 96), Belgien (58,1 96), Irland (60,2 96), Grekland (63,4 96) och Italien (70 96).
However, the majorities are very small and the European average on both sides of the question is only a poor reflection of the breakdown in the various Member States.
I Spanien, Italien, Luxemburg, Förenade kungariket, Belgien och Frankrike är skillnaden mellan de två uppfattningarna liten, och de som oroar sig överstiger inte 50 96.
Though, all in all, in favour of setting up a European government, European citizens are more cagey about the possibility of its being elected: 54% think it ought to be elected, with 31% against. Germany
I Nederländerna, Förenade kungariket, Finland, Luxemburg och Portugal är det en majoritet som önskar val, men denna majoritet når inte upp till 50 96 av de tillfrågade, vilket alltså innebär att oppositionen praktiskt taget är lika stor.
Are you concerned about the influence of the larger Member States?
Detta visar sig särskilt tydligt i Portugal (41 96 mot 38 96).
Don't know
vet ej ne) la
Of the 15 Member States, the four which afraid of the larger Member States' influence over the course of European policy are, together with Finland and the United Kingdom, also the ones which think it is most likely to happen (more than 70%), On average, a sizeable majority (61.6% as against 21.3%) of European citizens share this view.
IO σ > ό οο Allmänheten är orolig över det inflytande som de stora länderna kan utöva genom att forma den europeiska politiken efter sina egna intressen.
Even in Germany, 50.7% of people are sure it will happen.
Oron delas av ungefär 56 96 av EU-medborgarna mot 32 96.
> A tendency to over-centralize The European institutions are heavily involved in lawmaking in a great variety of fields.
EU-institutionerna genomför ett viktigt normeringsarbete, på många vitt skilda områden.
This exercise of their powers, though vital, may convey a feeling that political power in Europe is overcentralized, particularly as some of the Member States are at the same time attempting to decentralize their own institutions and government departments^
Detta utövande av befogenheter kan ge en känsla av att den europeiska politiska makten är överdrivet centraliserad, särskilt i en tid när vissa ^^Λ medlemsstater försöker decentralisera sina institutioner och myndigheter.
In Spain, Italy, Luxembourg, the United Kingdom, Belgium and France, the gap between the two schools of thought is very narrow, with never more than 50% of respondents saying they are worried.
Oroskänslorna delas av samtliga medlemsstater utom Tyskland.
In Denmark, Finland, Greece, Ireland, the Netherlands, Portugal and Sweden, on the other hand, views are much more clear­cut: people there are afraid that the smaller Member States will lose power.
Österrike och Belgi n ligger närmast genomsnittet.
Apart from the Netherlands, these are of course the countries furthest away from Europe's decision­making centre. An interesting fact is that this group includes the five countries where people are most motivated to give an answer to the question: Denmark, Finland, Greece, the Netherlands and Sweden.
De länder där oron är som störst är, i stigande ordning: Irland (59,8 %), Frankrike (64,5 96), Finland (65,2 96), Förenade kungariket (67,1 96), Danmark (70,5 96), Nederländerna (73,9 96), Grekland (74,6 96) och Sverige (77,1 96).
Opinion in Europe is split between unconcern (42%) and anxiety (40%) as to what may be a tendency to overcentralize.
Opinionen inom EU delas mellan lugn (42 96) och oro (40 96) vad beträffar den möjliga tendensen till centralisering.
There are also signs that people have a great deal of difficulty making up their minds, with nearly one out of five citizen§£* expressing no view at all.
Samtidigt är obeslutsamheten stor. Nära en av fem medborgare uttalar sig över huvud taget inte i frågan.
This is particularly marked in three countries (Spain, Luxembourg and Belgium), where nearly 3 out of 10 citizens do not answer the question.
Tveksamheten är störst i Spanien, Luxemburg och Belgien, där nära tre av tio inte svarar på frågan.
-» The influence of the larger Member States
I fyra andra länder, Spanien (49,7 96), Luxemburg (49,5 96), Italien (50,4 96) och Portugal (52,3 96) dominerar oron, men den ligger under det europeiska genomsnittet.
Public opinion in Europe is wary of the influence the larger countries can exert by dictating the course of European policy to suit their own interests.
1 tre länder är medborgarna överlag lugna^B Tyskland och Österrike menar 50,2 96 (i Österrike) och 57,4 % (i Tyskland) att de inte oroar sig.
Some 56% of Europe's citizens share this fear, compared with 32% who do not. Twelve per cent do not know.
I Italien är det 47 % av medborgarna som inte oroar sig, men där måste man även betänka att många inte svarar (26 96).
Three countries are, all in all, unconcerned, starting with Germany and Austria, where between 50.2% of people (in Austria) and 57.4% (in Germany) say they have no fears on this score.
Tyskland går återigen stick i stäv mot de andra länderna: den oro i genomsnitt 56 96 av EU-medborgarna hyser delas bara av 39,5 96 av tyskarna, och 48,7 96 är av motsatt uppfattning.
This fear reflects a general feeling throughout the European Union except in Germany.
1 åtta länder hyser man större oro än genomsnittet.
Austria and Belgium come closest to the average view.
I Grekland, Irland och Frankrike gäller det mellan 47 96 och 50 96 av medborgarna.
The most concerned countries are Ireland (59.8%), France (64.5%), Finland (65.2%), the United Kingdom (67.1%), Denmark (70.5%), the Netherlands (73.9%), Greece (74.6%) and Sweden (77.1%), in that order.
I Nederländerna, Danmark, Finland, Sverige och Förenade kungariket är 58 96 till 66 96 av medborgarna oroliga - en stor majoritet.
Concern is higher than the Community average in eight countries.
De fyra länder som mest fruktar de stora medlemsstaternas ökade inflytande över EU-politiken är även de som, tillsammans med Finland och Förenade kungariket, anser denna utveckling som mest trolig (över 70 96).
In Greece, Ireland and France, 47 to 50% of ordinary people are worried, while in the Netherlands, Denmark, Finland, Sweden and the United Kingdom there are sizeable majorities, between 58 and 66%, of people who are concerned.
En stor majoritet i genomsnitt (61,6 96 mot 21,3 96) av de europeiska medborgarna delar denna uppfattning.
Looking at the overall picture, the same trends are at work in all 15 countries in relation to the average when citizens are asked if they think greater centralization is likely to occur.
Till och med tyskarna är till 50,7 96 övertygade om att utvecklingen kommer att gå åt det hållet.
Here again, Germany moves in the opposite direction from its partners: while an average 56% of Europe's citizens are afraid of the larger countries' influence, only 39.4% of German citizens share that fear, while 48.7% are not afraid.
Samma tendenser råder på det hela taget inom de femton länderna vad gäller bedömning av hur stor risken är att en sådan centralisering skall ske.
European Commission Directorate­General X Task force on priority information projects Office 6/47 Rue de la Loi 57 B­1040 Brussels pill 4 - 1111 r ■ 11111 prnrim
Europeiska gemenskapernas kommissij Generaldirektorat X Arbetsgruppen för prioriterade åtgärd^ Rue de la Loi 57, kontor 6/47 B-1040 Bryssel ill. 4 · I ■ 11 r ■ 1111 ■ ip r II r ι ■ lir
X agricultural and industrial waste, and noise.
Att förena miljö och ekonomisk utveckling i Europa f såsom avgaser från motorfordon, jordbruks­och industriavfall och även buller.
This sectoral approach answered an urgent need.
Denna sektoriella inriktning svarade mot ett akut behov.
es off the Atlantic coasts or the Shetland Isles, acid rain or the explosion of a reactor at Chernobyl and radioactive fallout ... .
Oljebältena längs Atlantens kuster och vid Shetlandsöarna, det sura regnet, reaktorhaveriet i Tjernobyl, det radioaktiva nedfallet ...
These catastrophes have served spectacularly to bring matters to the attention of Europeans, who are becoming ever more sensitive to environmental problems.
Dessa katastrofer har pa ett spektakulärt sätt gjort att européerna kommit till insikt om miljöproblemen och medvetenheten om dessa problem bara ökar.
It was with the Single European Act, adopted in 1986, that the environment found its place in the Treaty.
Med Enhetsakten, som antogs 1986, infördes miljön i fördraget.
The Single Act was then complemented by the Maastricht Treaty, which clearly states that the environment will become Community policy.
Enhetsakten kompletterades sedan av Maastrichtfordraget, där det tydligt anges att miljöfrågorna är en del av gemenskapspolitiken.
Several articles in the Treaty now stress the need to combine free-trade objectives with a high level of environmental protection in order to ensure in particular 'prudent and rational utilization of natural resources' and 'protecting human health'.
I flera artiklar i fördraget betonas därefter nödvändigheten av att kombinera frihandelsmålen med en hög nivå på miljöskyddet för att säkerställa bland annat att naturresurserna utnyttjas varsamt och att människors hälsa skyddas.
It is thus accepted that natural resources constitute the basis and the limits of economic development.
Därmed erkänns att naturresurserna utgör både en grund för och en begränsning av den ekonomiska utvecklingen.
The 'regional' or planetary dimension of environmental problems is likewise recognized by the Treaty.
Miljöproblemens "regionala" och globala dimension erkänns i lika hög grad i fördraget.
the two key stages of the Union's environment policy
Två huvudetapper i EU:s miljöpolitik
In November 1986 more than 30 tonnes of chemicals were spilt into the Rhine following an explosion in installations close to Basle.
I november 1986 släpptes nära 30 ton kemiska produkter ut i Rhen till följd av en explosion i anläggningar nära Basel.
In the days that followed, the poisoned water reached the German, French and Dutch banks of the river, decimating the aquatic fauna and flora and forcing the Dutch to change their source of supply of drinking water.
De följande dagarna nådde det förgiftade vattnet flodens tyska, franska och nederländska stränder, det decimerade vattnets djur och växter och tvingade holländarna att byta till en annan källa för sin dricksvattenförsörjning.
Such accidents regularly remind us that pollution knows no frontiers, that 'wild' economic development has its limits and what is at stake for the world if we do not protect the environment.
Sådana olyckor påminner oss med jämna mellanrum om att föroreningarna inte känner några gränser, att en "vild" ekonomisk utveckling har begränsningar och att miljöskyddet är en global fråga.
The transnational dimension of environmental problems is one of the reasons which justify a Community approach to them in Europe.
Miljöproblemens gränsöverskridande dimension är ett av skälen till att de måste angripas på gemenskapsnivå i Europa.
Problems without frontiers need solutions without frontiers.
Gränsöverskridande problem kräver gränsöverskridande lösningar.
How, then, can we reconcile environment and economic development?
Hur skall man då förena miljön med den ekonomiska utvecklingen?
What is the European Union doing on the issue and what action is it going to take in the long term?
Vad gör Europeiska unionen och vilka är framtidsutsikterna pa lang sikt?
• integrates environment in the other Community polities; • gives environmental actions their own legal basis; • establishes the four principles of action: prevention, correction at source, 'polluter pays' principle and subsidiarity principle which appears just for provisions concerning the environment;
> Miljöskydd och ekonomisk utveckling: mot en strategi för hela unionen • De fyra handlingsprinciperna fastställs: principen om förebyggande åtgärder, principen att miljöförstöring skall hejdas vid källan, principen att förorenaren betalar och subsidiaritetsprincipen, som endast gäller för bestämmelserna om miljön.
> Environmental protection and economic development: towards a global strategy of the Union • introduces the qualified majority for certain environmental decision-making connected with the internal market.
• Kvalificerad majoritet införs för vissa miljöbeslut som har samband med den inre marknaden.
• introduction of the precautionary principle and of the objective of sustainable development;
• Förbättringen av miljön blir en regelrätt gemensam politik.
The first Community initiatives in the field of environmental protection go back as far as 1972.
De första gemenskapsinitiativen på miljöskyddsområdet gar tillbaka till 1972.
They were intended to translate economic prosperity into an improvement in the quality of life, and the Community managed to work out a substantial policy in spite of a major handicap: there was no provision in the Treaty of Rome for it to act in the environmental field.
De syftade till att det ekonomiska välståndet skulle ta sig uttryck i en förbättrad livskvalitet och gemenskapen lyckades utarbeta en innehållsrik politik trots ett stort handikapp: Ingen bestämmelse i Romfördraget föreskrev ursprungligen att gemen­skapen skulle agera pa miljöområdet. De åtgärder
The measures taken were therefore based on the general provisions Of the Treaty, but these required a unanimous vote in the Council and so were of
aserades således på allmänna i fördraget, vilka dock krävde ädet och följaktligen hade begränsad
• the adoption of decisions by a qualified majority becomes the rule (except for those concerning Member States' fiscal measures, town and country planning and energy supply!; limited efÄtiveness.
• Kravet på miljöskydd integreras i utformningen och genomförandet av den övriga gemenskapspolitiken.
• setting up of the Cohesion Fund.
som vidtog: bestämmel enhällighet effektivitet.
In the 1970s and 1980s, the Community (in the framework of several action programmes) and its Member States adopted more than 200 Community measures.
Under 1970­ och 1 980 talet antog gemenskapen (inom ramen for flera handlingsprogram) och dess medlemsstater mer än 200 gemenskapsbestäm­melser.
• the complementary nature of financial instruments and legislative measures.
uppföljning, och på att de finansiella instrumenten och lagstiftningsåtgärderna kompletterar varandra.
It likewise integrates the 'environment' dimension in all the other policies of the Union and is aimed in particular at:
1 det femte handlingsprogrammet integreras miljödimensionen även i unionens övriga politik och programmet inriktas särskilt på
• five key areas which have a major impact on the environment: industry, energy, transport, agriculture and tourism;
• fem huvudområden, där miljöpåverkan är betydande: industri, energi, transport, jordbruk och turism,
The initial approach, exclusively a 'legal' one, often proved in the course of time to be ineffective or impracticable.
Den rent "rättsliga" utgångspunkten har under årens lopp ofta visat sig ineffektiv eller svårframkomlig.
It was therefore agreed that there was a need to simplify the rules and regulations, to make them more coherent; it was accepted that certain problems could not be regulated by this means only and the range of instruments should be enlarged.
Man kom då överens om att det var nödvändigt att förenkla regelverket och göra det mer enhetligt. Det medgavs att vissa problem inte skulle kunna lösas enbart på detta sätt och att styrmedlen borde utökas.
The Union provided itself with new instruments: so-called 'horizontal' directives (relating to air pollution, water pollution, etc.) for regulating activities which have an impact on the environment while leaving a degree of flexibility for the Member States to adapt them to local conditions.
Unionen gavs nya instrument: så kallade "horisontella" direktiv (om skydd av luft, vatten, o.s.v.) avsedda att reglera verksamhet som påverkar miljön, samtidigt som man gav medlemsstaterna en viss flexibilitet när det gällde att anpassa dem till de lokala förhållandena.
• seven specific themes: climate change, air quality, the urban environment, coastal zones, waste management, management of water resources, nature conservation;
• sju specifika ämnesområden: klimatförändring, luftkvalitet, stadsmiljö, kustområden, avfalls­hantering, förvaltning av vattenresurserna, naturskydd,
The five principles of the Community's environment policy:
De fem principerna för gemenskapens miljöpolitik: