natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In conclusion, if some of the parameters examined suggest that the increase in feminization could be an indicator of crisis in the profession in Italy, the same conclusion cannot be drawn in relation to Austria.
Sammanfattningsvis kan sägas att om några av de parametrar som undersökts visar att ökningen av andelen kvinnor kan vara en krisindikator för yrket i Italien, kan samma slutsats inte dras i fråga om Österrike.
The overall development of the situation in Spain since 1975 also merits attention.
Den allmänna utvecklingen av situationen i Spanien sedan 1975 är också värd att uppmärksamma.
At that time, the initial training of primary teachers was raised to university level and pupihteacher ratios were considerably improved; the indicators of movements in teachers' salaries suggest that teachers' purchasing power has been relatively well preserved.
Vid den tiden var grundutbildningen för lärare upphöjd till universitets- och högskolenivå och antalet elever per lärare minskade mycket. Indikatorerna över lärarnas löneförändringar visar att lärarnas köpkraft har behållits ganska väl.
In addition, the financial position of teachers in relation to per capita GDP is among the highest in the European Union, at both the beginning and the end of their careers.
Dessutom är lärarnas ekonomiska levnadsstandard i förhållande till BNP per capita bland de högsta i Europeiska unionen, både i början och slutet av deras yrkeskarriär.
It is difficult not to see in this picture sketched over 20 years a major attempt at a revaluation of the teaching profession.
Det är svårt att inte i detta iaktta en större uppvärdering av läraryrket under en period på 20 år.
However, the progressive implementation of the reform of the education system passed in 1990, known as the LOGSE, is bringing about far-reaching changes in the structure and organization of education and the working conditions of teachers.
Det progressiva införandet av skolreformen, känd som LOGÓSE, som kom 1990 har dock lockat fram en omvälvande förändring i struktur och organisation av utbildning och av lärares arbetsvillkor.
It will probably be possible to gauge better this reform's consequences on the teaching profession and the education scene in the coming years.
Det kommer troligtvis att bli lättare att bedöma konsekvenserna av denna reform under kommande år.
In conclusion, the different lights in which the same subject — the teaching profession — has been shown have revealed again the diversity of the situations in the Member States of the European Union.
Sammanfattningsvis har de olika formerna för att belysa samma ämne - läraryrket - än en gång visat på skillnaderna mellan de olika medlemsstaterna i Europeiska unionen.
This approach has also made it possible to see that many Member States are asking the same questions and trying to solve the same problems.
Denna belysning har också gjort att man kan se att många medlemsstater har samma frågeställningar och försöker komma till rätta med samma sorts problem.
This information dossier is intended for the use of all those who are trying to derive maximum benefit from the diversity and to find there some lines of thinking to illuminate and assist educational policy makers in the choices with which they are faced.
Denna informationsrapport är avsedd att användas av alla dem som försöker få ut mesta möjliga nytta av mångfalden och finna nya infallsvinklar för att belysa problem inom utbildningssektorn och kunna bistå beslutsfattarna inom utbildningspolitiken.
The end of the century will certainly see major changes in the way in which educational policy makers think of managing the education systems.
I slutet av detta århundrade kommer vi säkert att se stora förändringar i de sätt på vilket beslutsfattarna kommer att hantera administrationen av utbildningssystemen.
The current debates on the role of governments in financing education, the status of teachers, the distribution of resources between the different levels of education, and the curricula to be followed will come to one conclusion or another, and these measures will inevitably have repercussions on the teaching profession itself.
Ur den nuvarande debatten kring regeringarnas roll i finansieringen av utbildningssektorn, lärarnas yrkesstatus, snedvridningen av resurser mellan olika utbildningsnivåer och de läroplaner som ska följas kommer olika slutsatser att dras och de åtgärder som vidtas kommer oundvikligen att få följdverkningar på läraryrket.
It is to be hoped that the decisions which will have to be made will take into account as many parameters as possible so as to underwrite the quality of education and its démocratisation.
Man får hoppas de beslut som måste tas kommer att beakta så många parametrar som möjligt så att kvaliteten och demokratin inom utbildningssektorn understryks.
BIBLIOGRAPHY ON
LITTER ATU R Ο M LÄRARUTBILDNING
France, Netherlands: Data available are for 1992.
Frankrike, Nederländerna: Tillgängliga uppgifter är från 1992.
YOUTH UNEMPLOYMENT RATES (%) BY COUNTRY, 1983-93
UNGDOMSARBETSLÖSHETSTAL ( %) PER LAND, 1983­1993 (DIAGRAM A7)
Lower secondary or less
Högre sekundär utbildning
Higher education
Lägre sekundär utbildning eller lägre
MOVEMENT IN GRADUATE AND OVERALL UNEMPLOYMENT RATES, IN SIX MEMBERS STATES
FÖRÄNDRINGAR AV ANDELEN ARBETSLÖSA HÖGSKOLEEXAMINERADE SAMT AV DEN TOTALA ARBETSFÖRA BEFOLKNINGEN I SEX MEDLEMSSTATER
Sources:
Källa:
France: INSEE, data analysed by GEREQ. Spain: Encuesta de población activa, Instituto Nacional de Estadística. Netherland: CBS, Enquete Beroepsbevolking.
Frankrike: INSEE, uppgifterna analyserade av CEREQ. Spanien: Encuesta de población activa, Instituto Nacional de Estadística. Nederländerna: CBS, Enquete Beroepsbevolking.
Austria: Austrian Central Statistical Office, Mikrozensus. Finland: Statistics Finland 1995, Series Labour Market, 1995/7.
Österrike: Österrikes nationella statistiska kontor, Mikrozensus.
Sweden: Statistics Sweden; Swedish labour force surveys.
Sverige: Statistiska centralbyrån; Arbetskraftsundersökningen.
PUBLIC AND PRIVATE EDUCATION, 1992/93 NUMBERS OF SCHOOLS AND PUPILS (PRIMARY AND SECONDARY EDUCATION)
OFFENTLIG OCH PRIVAT UNDERVISNING, 1992/93 ANTAL SKOLOR OCH ELEVER (PRIMÄR OCH SEKUNDÄR UTBILDNING)
Private grantaided
Bidragsberättigade privatskolor
Private non-grant-aided
Icke bidragsberättigade privatskolor
Data relating to pupils do not include special education.
Antalet elever omfattar inte undervisning för elever med särskilda behov.
Finland: Upper secondary vocational schools are not included.
Finland: Högre yrkesinriktade sekundärskolor omfattas ej.
Sweden: Special schools are not included.
Sverige: Särskolor omfattas ej.
United Kingdom: Further Education Colleges (which provide post-compulsory vocational education) are not included.
Förenade kungariket: Further Education Colleges (som i huvudsak erbjuder yrkesutbildning efter den obligatoriska utbildningen) omfattas ej.
OF PRE­SCHOOL ATTENDANCE OF 4­YEAR­OLDS,
FÖRÄNDRINGAR I ANDELEN 4­ÅRINGAR INOM FÖRSKOLAN, 1 950­1 990 (DIAGRAM C3)
Belgium: The data for 1950/51, 1960/61 and 1970/71 are only available for all the children attending school (école maternelle).
Belgien: Uppgifterna för 1950/51, 1960/61 och 1970/71 avser endast barn som går i skolan (école maternelle).
The rates of enrolment were thus calculated for children aged 3, 4 and 5 years.
Andelen Inskrivna barn har räknats fram för barn vid 3, 4 och 5 års ålder för dessa tre år.
Denmark: The earliest data date from 1973/74.
Danmark: De tidigaste uppgifterna är från 1973/74.
Germany: The data relate to the old Länder only.
Tyskland: Uppgifterna avser Tysklands gamla Länder.
Luxembourg: The percentages presented here represent the enrolment of children.
Luxemburg: De angivna andelarna avser inskrivna barn vid 4 och 5 års ålder.
Finland: The earliest data date from 1975/76.
Finland: De tidigaste uppgifterna är från 1975/76.
2 years Demogaphic data
2 àr Befolkning
Level and rate by institution
Antal och andel per institution
Total Level and rate by institution
Totalt Antal och andel per institution
3 years Demographic data
3 är Befolkning
3 years to 414 years 155 950(e) 101 700
34 Vi år 155 950(e) 101 700
4 years Demographic data
4 är Befolkning
4 Vi years to 5 Vi years 107 500(e) 108 500
4 V4-5 Vi àr 107 500(e) 108 500
5 years Demographic data
5 år Befolkning
6 years Demographie data
6 år Befolkning
7 years Demographic data
7 år Befolkning
2 years Demographic data
2 år Befolkning
3 years Demographic data
3 år Befolkning
100(e) 0.2% approx.
4-åringarna)
4 years Demographic data
4 år Befolkning
Total Level and rate by Institution
Totalt Antal och andel per institution
6 years Demographic data
6 år Befolkning
' Based on the proportion of public to private schools in 1993: public 50.4%, private 49.6%.
Baserat pã proportionen mellan offentliga och privata skolor 1993: offentliga 50,4%, privata 49,6%.
2 years Demographic data
2àr Befolkning
6 yeras Demographic data
6 år Befolkning
Finland: The data do not take into account the Aland Islands.
Finland: Uppgifterna omfattar inte Aland.
3 years/region
3 år/region
3­4 Viyears 155 950(e) 44 509 28.5%
3­4 '/sår 155 950(e) 44 509 28,5 %
REG1 Population Pupils Rate
REG 1 Befolkning Elever Andel
Population Pupils Rate
Befolkning Elever Andel
REG 5 Population
REG 5 Befolkning
REG 7 Population Pupils Rate
REG 7 Befolkning
REG 8 Population Pupils Rate
REG 8 Befolkning Elever Andel
REG 9 Population
REG 9 Befolkning
REG 10 Population
REG 10 Befolkning Elever Andel
REG 11 Population Pupils Rate
REG 11 Befolkning
REG 12 Population Pupils Rate
REG 12 Befolkning Elever Andel
REG 13 Population Pupils Rate
REG 13 Befolkning Elever Andel
REG 14 Population Pupils Rate
REG 14 Befolkning
REG 15 Population Pupils Rate
REG 15 Befolkning Elever Andel
REG 16 Population Pupils Rate
REG 16 Befolkning Elever Andel
F excluding Dom/Tom
F omfattar ej Dom/Tom
REG 6 Population Pupils Rate
REG 6 Befolkning
REG 7 Population Pupils Rate
REG 7 Befolkning Elever Andel
REG 9 Population Pupils Rate
REG 9 Befolkning Elever Andel
REG 11 Population
REG 11 Befolkning Elever Andel
3 + 4 years 1 555 700 850 464 54.7%
3+ 4 år 1 555 700 850 464 54,7 %
Total Population Pupils Rate
Totalt Befolkning Elever Andel
YORKSHIRE & HUMBERSIDE 134 530 88 821 66.0% REG 3 Population Pupils Rate
YORKSHIRE & HUMBERSIDE 134 530 88 821 66,0 % REG 3 Befolkning Elever Andel
REG 4 Population Pupils Rate
REG 4 Befolkning Elever Andel
REG 5 Population
REG 5 Befolkning Elever Andel
REG 6 Population Pupils Rate
REG 6 Befolkning Elever Andel
REG 9 Population
REG 9 Befolkning Elever Andel
REG 10 Population Pupils Rate
REG 10 Befolkning Elever Andel
REG 11 Population Pupils Rate
REG 11 Befolkning Elever Andel
AVERAGE DURATION OF PRE-SCHOOL EDUCATION, 1992/93
GENOMSNITTLIG LÄNGD PA FÖRSKOLEUTBILDNINGEN, 1992/93 (DIAGRAM C4)
Theoretical duration (years)
(år)
DEMOGRAPHIC DATA AND RATE OF ATTENDANCE AT 3 YEARS OLD BY COUNTRY, 1992/93
BEFOLKNING OCH ANDEL INSKRIVNA BARN VID 4 ARS ALDER, PER LAND, 1992/93
Finland: The data do not take into account the Aland Islands.
Finland: Uppgifterna omfattar inte Åland.
ATTENDANCE AT 4 YEARS OLD, 1992/93
ANDEL INSKRIVNA BARN VID 4 ARS ALDER, 1992/93 (KARTA C2)
SOURCE OF POPULATION AND OTHER STATISTICS
KÄLLOR TILL UPPGIFTER OM BEFOLKNING OCH ÖVRIG STATISTIK
Population data: Eurostat.
Befolkning: Eurostat.
Ireland Population data: Eurostat.
Irland Befolkning: Eurostat.
Population data: Eurostat
Befolkning: Eurostat.
(AROUND AGE 9),
PRIMÄRUTBILDNING
General comments: Only minimum numbers are presented here.
Allmänna kommentarer: Endast de lägsta nivåerna anges.
Germany: The number of hours is based on 188/208 school days a year (the average for all Ländeή, 6 (5) days a week (the tendency towards a regular week of 5 days or one of 6 days without lessons on one or other Saturday in the month continuing in all the Länder), 24 lessons a week (estimated average for all the Ländeή, each lesson lasting 45 minutes.
Tyskland: Det genomsnittliga antalet undervisningstimmar varierar något mellan Länderna över åren. 6 (5) dagars vecka (utvecklingen i alla Länder går mot en reguljär 5 dagars vecka eller en 6 dagars vecka med en eller flera lediga lördagar varje månad), 24 lektioner i veckan (ett beräknat genomsnitt för alla Länder), lektionslängd 45 minuter.
NUMBER OF PUPILS LEARNING ENGLISH, FRENCH OR ANOTHER FOREIGN LANGUAGE IN PRIMARY SCHOOL, 1992793, (GRAPHS D8, D9, D10)
ANTAL ELEVER SOM LÄR SIG ENGELSKA, FRANSKA ELLER ANNAT FRÄMMANDE SPRÅK INOM PRIMÄRSKOLAN, 1992/93 (DIAGRAM D8, D9, D10)
Number of pupils learning a foreign language
Antal elever som lär sig ett främmande språk
Number of pupils enrolled in primary education
Antal elever som lär sig engelska
Number of pupils learning English
Antal elever som lär sig franska
Number of pupils learning French
3024 (e) uppgift ej möjlig
Greece: Number of pupils enrolled in primary education 1991/92.
Grekland: Antal elever inom primärutbildningen 1991/92.
Portugal: Estimated number of pupils enrolled in primary education 1991/92. Sweden: This is an estimate.
Portugal: Beräknat antal elever inom primärutbildningen 1991/92.
AVERAGE DURATION OF PRIMARY EDUCATION, 1992/93
PRIMÄRSKOLANS GENOMSNITTLIGA LÄNGD, 1992/93 (DIAGRAM D11)
8 years
Sår
11 years
11 år
13 years
13 år
14 years
14 år
15 years and over
15 år och äldre
PERCENTAGES OF PUPILS IN GENERAL AND VOCATIONAL UPPER SECONDARY EDUCATION, 1992/93
ANDELAR ELEVER I STUDIEINRIKTAD OCH YRKESINRIKTAD HÖGRE SEKUNDÄR UTBILDNING, 1992/93
Total second cycle
Antal elever — yrkesinriktning
% pupils — general
Samtliga högre sekundär utbildning
% pupils — vocational
% elever — studieinriktning
Number of pupils — vocational
% elever — yrkesinriktning
Number of pupils — general
Antal elever — studieinriktning
Belgium: The figures presented here are estimates.
Belgien: Detta är en uppskattning.
United Kingdom: There is no separate secondary vocational education.
Förenade kungariket: Det finns ingen separat yrkesutbildning på högre sekundär nivå.
This is post-obligatory vocational education.
Detta avser yrkesinriktad utbildning efter den obligatoriska undervisningen.
BY NUTS 1 REGION, 1992/93
ANDEL ELEVER INOM HÖGRE STUDIEINRIKTAD SEKUNDÄRUTBILDNING PER NUTS 1 -REGION, 1992/93
Technical/vocational
Teknisk/yrkesinriktning
Total
Samtliga
% — General
% — Studieinriktning
This is post-obligatory vocational education.
Detta avser yrkesutbildning efter den obligatoriska utbildningen.
CHANGES IN THE NUMBERS OF GIRLS PER 100 BOYS IN UPPER SECONDARY EDUCATION (ISCED 3), 1975-90
FÖRÄNDRINGAR I ANTALET FLICKOR PER 100 POJKAR I UTBILDNING PÅ HÖGRE SEKUNDÄR NIVÅ (ISCED 3), 1975­1990 (DIAGRAM E4)
CHANGES IN THE NUMBERS OF GIRLS PER 100 BOYS IN UPPER SECONDARY GENERAL EDUCATION (ISCED 3), 1985-91
FÖRÄNDRINGAR I ANTALET FLICKOR PER 100 POJKAR I STUDIEINRIKTAD HÖGRE SEKUNDÄRUTBILDNING (ISCED 3), 1985­1991 (DIAGRAM E5)
IN UPPER SECONDARY VOCATIONAL EDUCATION (ISCED 3), 1985-91
FÖRÄNDRINGAR I ANTALET FLICKOR PER 100 POJKAR I YRKESINRIKTAD HÖGRE SEKUNDÄRUTBILDNING (ISCED 3), 1985­1991 (DIAGRAM E6)
NUMBER OF GIRLS PER 100 BOYS IN UPPER SECONDARY GENERAL EDUCATION, 1992/93
ANTAL FLICKOR PER 100 POJKAR INOM STUDIEINRIKTAD HÖGRE SEKUNDÄRUTBILDNING,
Total 231 560
Antal flickor
Number of girls 122 124
Antal pojkar
NUMBER OF GIRLS PER 100 BOYS IN UPPER SECONDARY VOCATIONAL EDUCATION, 1992/93
ANTAL FLICKOR PER 100 POJKAR INOM YRKESINRIKTAD HÖGRE SEKUNDÄRUTBILDNING, 1992/93 (DIAGRAM E8)
Total 267 403
Antal pojkar
NUMBER OF PUPILS IN SECONDARY GENERAL EDUCATION LEARNING ENGLISH, FRENCH, GERMAN, SPANISH, OR ONE OR MORE FOREIGN LANGUAGES, 1992/93
TYSKA, SPANSKA ELLER ETT ELLER FLER FRÄMMANDE SPRÅK, 1992/93 992/93
Pupils enrolled in general secondary education
Elever med undervisning i ett eller flera främmande språk
321 400 not available
— ej tillgänglig
NUMBER OF GIRLS OBTAINING AN UPPER SECONDARY EDUCATION QUALIFICATION, 1991 /92
ANTAL FLICKOR SOM ERHÅLLER HÖGRE SEKUNDÄRSKOLEKOMPETENS, 1991/92
NUMBER OF GIRLS (PER 100 BOYS) OBTAINING GENERAL UPPER SECONDARY SCHOOL LEAVING CERTIFICATES, 1991/92
ANTAL FLICKOR (PER 100 POJKAR) SOM ERHÅLLER KOMPETENS INOM DEN STUDIEINRIKTADE HÖGRE SEKUNDÄRUTBILDNINGEN, 1991/92
NUMBER OF GIRLS (PER 100 BOYS) OBTAINING VOCATIONAL UPPER SECONDARY SCHOOL LEAVING CERTIFICATES, 1991/92
ANTAL FLICKOR (PER 100 POJKAR) SOM ERHÅLLER KOMPETENS
INCREASE IN THE NUMBER OF STUDENTS IN HIGHER EDUCATION (ISCED 5, 6, 7), IN THOUSANDS, 1975-90
ÖKNING AV ANTALET HÖGSKOLESTUDENTER (ISCED 5, 6, 7), ι TUSENTAL, 1975­1990 (DIAGRAM F1)
MOVEMENT IN THE NUMBER OF WOMEN PER 100 MEN IN HIGHER EDUCATION (ISCED 5, 6, 7), 1975-90
ANTAL KVINNOR PER 100 MÄN INOM HÖGRE UTBILDNING (ISCED 5, 6, 7) 1975­1990 (DIAGRAM F3)
NUMBERS OF WOMEN IN HIGHER EDUCATION PER 100 MEN (ISCED 5, 6, 7), BY MEMBER STATE, 1992/93
ANTAL KVINNOR PER 100 MÄN INOM HÖGRE UTBILDNING (ISCED 5, 6, 7), PER MEDLEMSSTAT, 1992/93 (DIAGRAM F4)
Total higher education
Kvinnliga högskolestudenter
Girls in higher education
Manliga högskolestudenter
HIGHER EDUCATION STUDENTS AS A PERCENTAGE OF ALL PUPILS AND STUDENTS, BY NUTS 1 REGION, 1992/93
HÖGSKOLESTUDENTER I ANDELAR AV ALLA ELEVER OCH STUDENTER PER NUTS 1-REGION, 1992/93 • (KARTA F1)
Total of pupils/students
Samtliga elever och studenter
Total of pupils/students
Samtliga studenter
Total of students in higher education
Samtliga elever och studenter
Total of students in higher education
Samtliga studenter
RATES OF PARTICIPATION IN HIGHER EDUCATION, BY AGE AND BY SEX, AND MEMBER STATE, 1992/93
ANDELAR INSKRIVNA STUDENTER PER ÅLDER, KÖN OCH MEDLEMSSTAT, 1992/93 (DIAGRAM F2 OCH F5)
BELGIUM FLEMISH COMMUNITY
Antal studenter
Number of students Number of women
Antal kvinnor
Number of men
Antal män
Population women
Befolkning kvinnor
Population men
Befolkning män
Number of men 8 7
Antal män
Population men 430 122 425 795 416 895 427 440 440 087 495 940 560 627 596 139 652 147 691 125 714 263 738 627 749 074 762 657 757 901
Befolkning män 430 122 425 795 416 895 427 440 440 087 495 940 560 627 596 139 652 147 691 125 714 263 738 627 749 074 762 657 757 901
Number of students Number of women
Antal studenter
Number of men
Antal kvinnor
NETHERLANDS
Antal studenter
Number ot students Number of women
Antal kvinnor
HIGHER EDUCATION STUDENTS BY FIELD OF STUDY AND BY MEMBER STATE, 1992/93
STUDENTER PER ÄMNESOMRÅDE OCH MEDLEMSSTAT, 1992/93
(Graphs F6 and F7)
(DIAGRAM F6 OCH F7)
(12 countries)
EU totalt (12 länder)
SOCIAL SCIENCES
SAMHÄLLSVETENSKAP, EKONOMI
NUMBERS OF NON­NATIONAL STUDENTS IN HIGHER EDUCATION, BY NUTS 1 REGION, 1992/93
ANTAL UTLÄNDSKA STUDENTER PER NUTS 1-REGION, 1992/93 (KARTA F2)
WOMEN HIGHER EDUCATION GRADUATES, BY MEMBER STATE, 1991/92
ANTAL HÖGSKOLEEXAMINERADE KVINNOR, PER MEDLEMSSTAT, 1991/92 (DIAGRAM F11)
HIGHER EDUCATION GRADUATES, BY FIELD OF STUDY AND BY MEMBER STATE, 1991/92
ANTAL HÖGSKOLEEXAMINERADE PER ÄMNESOMRÅDE OCH MEDLEMSSTAT, 1991/92 (DIAGRAM F12 OCH F13)
SOURCES: (Graphs 12, 13, 14, 17, 18, 19 and 110)
KÄLLOR: (DIAGRAM 12, 13, 14, 17, 18, 19 OCH 110)
Data for 1985 on the Kindergärten are taken from the Jugendhilfestatistik 1986.
Uppgifter från 1985 gällande Kindergärten är hämtade från Jugendhilfestatistik 1986.
Data for 1970, 1980 and 1985 are taken from the Statistical Yearbooks for 1989 and 1991, Unesco, Paris, as are the data on secondary technical and higher education.
Uppgifter för 1970, 1980 och 1985 är hämtade från Unescos statistiska årsbok för 1989 och 1991, Paris, liksom uppgifterna gällande sekundär teknisk utbildning samt högre utbildning.
Data for 1975, 1980, 1985 and 1990 on feminization at higher education level (university and non­university) are taken from the Statistical Yearbooks for 1989 and 1991, Unesco, Paris.
Uppgifterna för 1975, 1980, 1985 och 1990 gällande feminiseringen inom högre utbildning (både universitets- och högskoleutbildning samt annan högre utbildning) är hämtade från Unescos statistiska årsbok för 1989 och 1991, Paris.
The 1990 data on the primary level are taken from the Eurostat publication Education in the European Union, Statistics and Indicators, Luxembourg, 1995.
Uppgifter från 1990 gällande primär utbildning är hämtade från Eurostats publikation Education in the European Union, Statistics and Indicators, Luxembourg, 1995.
The 1980 data on higher.education are taken from the Statistical Yearbooks for 1989 and 1990, Unesco, Paris. Statistics Finland, OECD.
Uppgifter från 1980 gällande högre utbildning är hämtade från Unescos statistiska årsbok för 1989 och 1990, Paris.
Ministry of Education and Statistics Sweden.
Utbildningsdepartementet och Statistiska centralbyrån.
* Provisional data.
* Provisoriska uppgifter.
Preschool
Förskola
Preschool + primary
Förskola + primär
Secondary general, technical and vocational
Sekundär studieinriktad, teknisk och yrkesinriktad
Upper secondary general (HHX andHTX not included;
Högre studieinriktad sekundär (HHX och HTX ej inräknade)
Germany: All types of schools at secondary level.
Tyskland: Alla slags skolor på sekundär niva.
MOVEMENT IN PERCENTAGE OF WOMEN TEACHERS IN NURSERY, PRIMARY, SECONDARY AND HIGHER EDUCATION, PUBLIC AND PRIVATE COMBINED, 1965­93 (GRAPHS I3 AND I4)
FÖRÄNDRING I ANDELEN KVINNLIGA LÄRARE INOM FÖRSKOLA, PRIMÄR­ OCH SEKUNDÄRSKOLA SAMT HÖGRE UTBILDNING, OFFENTLIG OCH PRIVAT SEKTOR SAMMANTAGNA, 1965­1993 (DIAGRAM I3 OCH I4)
Pre­school + primary Secondary general,
B Ir Förskola + primär
Lower and upper secondary
Förskola (uppskattning) Primär Läqre och höqre sekundär
Higher non­university + university
Högre utbildning, både vid universitet och högskolor samt vid andra institutioner
Pre­school Primary
Förskola Primär
Secondary qeneral Seconary technical Higher non­university University
Högre utbildning utom vid universitet eller högskola
Higher non­university + university
Högre utbildning, bade vid universitet och högskolor samt vid andra institutioner
Pre­school Primary Secondary qeneral Secondary technical Hiqher non­university University
Högre utbildning utom vid universitet eller höqskola
Secondary qeneral Secondary technical Hiqher non­university University
IRL Förskola Primär Sekundär studieinriktad
Pre­school Primary Secondary qeneral Secondary technical Hiqher non­university University
I Förskola Primär Sekundär studieinriktad Sekundär teknisk
Secondary qeneral Secondary tochmca
Förskola Primär Sekundär studieinriktad Sekundär teknisk
Secondary technical Hiqher nonuniversity University
Högre utbildning utom vid universitet eller höqskola
Hiqher nonuniversity University
Universitets­ och högskoleutbildning
Higher nonuniversity University
Högre utbildning, både vid universitet och högskolor samt vid andra institutioner
Preschool peruskoulu/qrundskola Upper secondary general Upper secondary technical
8 066 64 % 59,2 % peruskoulu/grundskola Högre sekundär studieinriktad
Upper secondary general + upper secondary technical
Högre sekundär studieinriktad + Högre sekundär teknisk
University
Högre utbildning utom vid universitet eller höqskola
Secondary technical Hiqher nonuniversity University
Sekundär studieinriktad Sekundär teknisk
Public only.
[Endast offentlig, endast heltid
Greece, Spain and Portugal: Figures marked with an asterisk are taken from the Unesco or Eurostat publications (See Sources for individual references.)
Grekland, Spanien och Portugal: Uppgifter markerade med asterisk är hämtade från Unescos eller Eurostats publikationer. (Se Källor för enskilda referenser.)
WOMEN HAVE FAR FEWER HEADSHIPS
FÅ KVINNOR PÅ CHEFSPOSTER
(Graphs 15 and 16)
(DIAGRAM 15 OCH 16)
PRIMARY EDUCATION
PRIMARUTBILDNING
SECONDARY EDUCATION
SEKUNDARUTBILDNINQ
Men and women
Kvinnor och män
(Graphs I7, I8, I9 and 110)
FÖRÄNDRINGAR I DEN ÅLDERSMÄSSIGA SPRIDNINGEN AV LÄRARE INOM PRIMÄR- OCH SEKUNDÄRSKOLAN, OFFENTLIGA OCH PRIVATA SKOLOR SAMMANTAGET, 1 965-1 993 (DIAGRAM I7, I8, I9 OCH 110)
Primary education
Primärutbildning
Secondary education
Sekundärutbildning
RETAIL PRICE INDEX (1985 = 100)
HANDELSPRISINDEX (1985 = 100) (DIAGRAM J4)
(Graphs J5, J6 and J7)
(DIAGRAM J5, J6 OCH J7)
Source: OECD, National Accounts, detailed tables: 1964-81 (1983 ed.); 1981-93 (1995 ed.).
Källa: OECD. National Accounts, detailed tables: 1964­81 (1983 uppl.); 1981­93 (1995 uppl.).
GDP is expressed in millions except for Spain and Italy where it is in billions (thousands of millions).
BNP uttrycks i miljoner, förutom för Spanien och Italien där miljarder (tusen miljoner) används.
POPULATION (THOUSANDS)
BEFOLKNING (TUSENTAL)