natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The first Forum had been organised in March 1996, with the aim of broadening the interaction between the EU institutions, non-governmental organisations (NGOs) involved in grassroots social action and the social partners (trade union and employers' organisations).
Det första forumet organiserades i mars 1996 och hade till syfte att fördjupa samspelet mellan gemenskapens institutioner, ickestatliga organisationer som arbetar med sociala frågor på fältet och arbetsmarknadens parter (fackföreningar och arbetsgivarorganisationer).
The Forum was considered by the Commission to have been a success and to have acted as the starting point for what is known as the European "civil dialogue" - a relatively new concept with its immediate roots in the 1992 Maastricht Treaty and the Commission's 1993 Green Paper on social policy.
Kommissionen ansåg att detta forum hade varit en framgång och blivit startpunkten för vad som numera kallas den europeiska medborgerliga dialogen, ett relativt nytt begrepp som har sina omedelbara rötter i 1992 års Maastrichtfordrag och i kommissionens grönbok om socialpolitik från 1993.
This civil dialogue (as defined in the Commission's June 1997 Communication on promoting the role of voluntary organisations and foundations - see below) is a process whereby NGOs and other voluntary organisations have an input into EU policymaking and are informed about EU-level developments.
Denna medborgerliga dialog definierades i kommissionens meddelande från 1997 om stärkandet av rollen för frivilliga föreningar och stiftelser i Europa (se nedan), som en process där ickestatliga och andra frivilliga organisationer görs delaktiga i Europeiska unionens politiska beslutsfattande och hålls underrättade om utvecklingen på gemenskapsnivå.
It proceeds alongside the longer-established social dialogue with the social partners (as well as the "political dialogue" with national authorities).
Processen löper jämsides med den redan tidigare etablerade sociala dialogen med arbetsmarknadens parter (och med den politiska dialogen med nationella myndigheter).
Flynn told the second Forum: "The 20 months which have passed since we last convened have brought remarkable gains for European employment and social policy.
På ett mera generellt plan har en mängd nya utvecklingar medfört nya utmaningar för gemenskapens socialpolitik liksom för den sociala och medborgerliga dialogen eller som kommissionär Flynn uttryckte det i sitt tal till andra forumet: "Under de 20 månader som gick sedan vi träffades senast har den europeiska sysselsättnings- och socialpolitiken gjort anmärkningsvärda framsteg.
These gains have been important, not just for the Union as a whole, but also for the future focus and scope of the employment and social policy objectives of each of the 15 Member States".
Dessa framsteg har varit viktiga, inte enbart för unionen som helhet, utan också för den framtida inriktningen och räckvidden av de sysselsättningsoch socialpolitiska målen i var och en av de 15 medlemsstaterna."
In order to place the Forum and its debates in their full context and to aid understanding of the issues discussed, brief details of some of the key developments are set out below.
För att sätta forumet och debatterna i deras rätta sammanhang och underlätta förståelsen av de olika frågor som behandlades ges i det följande några korta uppgifter om ett antal viktiga framsteg.
To this list could also be added developments such as: the 1997 Commission Communication on the modernisation of social protection systems [http://europa.eu.int/comm/dg05/jobs/forum98/en/texts/socprot.htm]; Commission initiatives on the "information society" and against racism; and the implementation of the reform of the European Social Fund (ESF), with a greater role for the social partners and NGOs, as well as the new focus on making the ESF complement the European employment strategy, and the proposal for allocating specific ESF funding for small-scale NGO projects after 1999.
Listan kan utökas med andra, som t.ex. kommissionens meddelande om modernisering av de sociala trygghetssystemen (1997) (http://europa.eu.int/comm/dg05/ jobs/forum98/en/texts/socprot.htm), kommissionens initiativ om informationssamhället och om bekämpning av rasism, genomförandet av reformen av Europeiska socialfonden (ESF), som innebär att arbetsmarknadens parter och ickestatliga organisationer ges en större roll och att ESF får en ny inriktning som komplement till den europeiska sysselsättningspolitiken, samt förslaget om särskild finansiering från ESF till småskaliga projekt som drivs av ickestatliga organisationer efter 1999.
The amended Treaties agreed in Amsterdam in June 1997 and formally signed in October made a number of changes in the social policy area - including some directly relevant to the civil dialogue.
De fördragsändringar som man enades om i Amsterdam i juni 1997 och som formellt undertecknades i oktober innebär ett antal ändringar på det socialpolitiska området, varav vissa är av direkt betydelse för den medborgerliga dialogen. Särskilt betydande är bl.a. följande ändringar:
Notable amendments include the following: • the inclusion of references to the Member States' attachment to fundamental social rights as defined in the Council of Europe's 1961 European Social Charter [http://www.coe.fr/eng/legaltxt/35e.htm] and in the 1989 Community Charter of the Fundamental Social Rights of Workers;
• Införandet av hänvisningar till medlemsstaternas engagemang i grundläggande sociala rättigheter som anges i Europarådets europeiska sociala stadga från 1961 (http://www.coe.fr/eng/legaltxt/35e.htm) och i 1989 års gemenskapsstadga om grundläggande sociala rättigheter för arbetstagare.
• the inclusion of a new Title on employment [http://ue.eu.int/Amsterdam/en/traiteco/en/conso2/cons225.htm] in the Treaty establishing the European Community (TEC).
• Införandet av en ny avdelning om sysselsättning (http://ue.eu.int/Amsterdam/sv/traiteco/sv/conso2/cons225.htm) i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen.
This sets the goal of a "coordinated strategy for employment and particularly for promoting a skilled, training and adaptable workforce and labour markets responsive to economic change".
Medlemsstaterna och gemenskapen skall i enlighet med denna avdelning arbeta för att utveckla en samordnad sysselsättningsstrategi och särskilt för att främja en kvalificerad, utbildad och anpassningsbar arbetskraft och en arbetsmarknad som är mottaglig för ekonomiska förändringar.
Member States are to regard the promotion of employment as a matter of common concern and will be called upon to coordinate their actions in this respect.
Medlemsstaterna skall betrakta främjandet av sysselsättning som en fråga av gemensamt intresse och skall samordna sina åtgärder i detta hänseende.
The Community will encourage cooperation and the exchange of experience between Member States and, if necessary, complement their actions.
Gemenskapen skall uppmuntra samarbete och utbyte av erfarenheter mellan medlemsstaterna och, om så behövs, komplettera deras åtgärder.
The Council may encourage cooperation between the Member States and the achievement of a high level of employment must be taken into consideration in Community policies.
Rådet får uppmuntra samarbete mellan medlemsstaterna och målet att uppnå en hög sysselsättningsnivå måste beaktas i gemenskapens politik.
The European Council will consider the employment situation annually and draw up guidelines for employment policy.
Europeiska rådet skall varje år överväga sysselsättningssituationen och lägga fast riktlinjer för sysselsättningspolitiken.
Member States must prepare annual reports on the measures they have taken to implement these guidelines.
Varje medlemsstat måste utarbeta en årsrapport om de åtgärder som den har vidtagit för att genomföra dessa riktlinjer.
Where necessary, the Council can make recommendations to Member States on their employment policies;
När det behövs kan rådet avge rekommendationer till medlemsstaterna med avseende på deras sysselsättningspolitik.
• the incorporation into the Treaty proper of the Agreement on Social Policy annexed to the Maastricht Treaty, thus ending the United Kingdom's "opt-out".
• Införlivandet i själva fördraget av det avtal om socialpolitik som är en bilaga till Maastrichtfordraget, vilket gör slut på Förenade kungarikets utanförskap i detta avseende.
All Member States will in future be covered by the same framework for social policy [http://ue.eu.int/Amsterdam/en/traiteco/en/conso2/cons229.htm], which includes the enhanced role for the social partners set out in the Agreement.
Alla medlemsstater kommer i framtiden att omfattas av samma socialpolitiska ram (http://ue.eu.int/Amsterdam/sv/traiteco/sv/conso2/cons229.htm), där arbetsmarknadens parter kommer att spela den starkare roll som de fick sig tilldelad i detta avtal.
The new chapter on social provisions also for the first time allows the Council to adopt measures designed to encourage cooperation between Member States through initiatives aimed at improving knowledge, developing exchanges of information and best practices, promoting innovative approaches and evaluating experiences in order to combat social exclusion;
I det nya kapitlet om sociala bestämmelser ges rådet för första gången rätt att besluta om åtgärder som är avsedda att främja samarbetet mellan medlemsstaterna genom initiativ som syftar till att öka kunskapen, utveckla utbytet av information och bästa metoder, främja nyskapande tillvägagångssätt och utvärdera erfarenheter för att bekämpa social utslagning.
• the inclusion of a new Article on non-discrimination.
• Införandet av en ny artikel om ¡eke-diskriminering.
The Council may take appropriate action to combat discrimination based on sex, racial or ethnic origin, religion or belief, disability, age or sexual orientation [http://ue.eu.int/Amsterdam/en/traiteco/en/conso2/cons20.htm];
Rådet kan vidta lämpliga åtgärder för att bekämpa diskriminering på grund av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning. (http://ue.eu.int/Amsterdam/sv/traiteco/sv/conso2/cons20.htrn).
The Luxembourg Employment Summit and the Employment Guidelines
Toppmötet om sysselsättning i Luxemburg och riktlinjer för sysselsättning
At this special European Council meeting on employment held in November 1997, the Member States' governments agreed on a range of measures to address the unemployment problem [http://europa.eu.int/comm/dg05/elm/summit/en/home.htm].
På Europeiska rådets extra möte om sysselsättning i november 1997 enades medlemsstaternas regeringar om en rad åtgärder för att ta itu med arbetslösheten (http://europa.eu.int/comm/dg05/elm/summit/en/home.htm).
These included an enhanced role for the social partners in employment policy and the early introduction of the Amsterdam Treaty's measures on the coordination of Member States' employment policies, with their annual process of employment policy guidelines and national reports on their implementation.
Dessa åtgärder gick bl.a. ut på att förstärka arbetsmarknadsparternas roll och att på ett tidigt stadium börja tillämpa de bestämmelser om samordning av medlemsstaternas sysselsättningspolitik som föreskrivs i Amsterdamfördraget, däribland rådets årliga sysselsättningspolitiska riktlinjer och medlemsstaternas årsrapporter om hur dessa riktlinjer har tillämpats.
Following recommendations agreed at the Summit, the European Council subsequently approved the Commission's Guidelines for Member State's Employment Policies 1998 in a Resolution [http://europa.eu.int/comm/dg05/empl & esf/docs/guideen.htm] adopted in December 1997.
I enlighet med de rekommendationer som överenskommits under toppmötet godkände Europeiska rådet i en resolution som antogs i december 1997 kommissionens Riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik 1998 (http://europa.eu.int/comm/ dg05/empl & esf/docs/guideen.htm).
These guidelines lay down a range of actions and objectives under the four "pillars" of: "improving employability"; "developing entrepreneurship"; "encouraging adaptability in businesses and their employees"; and "strengthening the policies for equal opportunities" The social partners are given a key role in many areas.
I dessa riktlinjer fastställs en rad åtgärder och mål uppbyggda kring fyra huvudlinjer: förbättra anställbarheten, utveckla företagarandan, uppmuntra företag och deras anställda till anpassning och stärka jämställdhetspolitiken. Arbetsmarknadens parter får spela en nyckelroll på många områden.
The Member States all drew up National Action Plans (NAPs) [http://europa.eu.int/comm/dg05/empl & esf/naps/naps.htm] in response to the Guidelines, which were submitted in April 1998 and assessed at the June 1998 Cardiff European Council meeting.
Samtliga medlemsstater omsatte dessa riktlinjer i nationella handlingsprogram (http://europa.eu.int/comm/dg05/empl & esf/naps/naps_en.htm), som lades fram i april 1998 och utvärderades i juni 1998 under Europeiska rådets möte i Cardiff.
The new set of guidelines for 1999 was discussed and adopted by the Head of States or Government at their Vienna Council in December 1998 (http://europa.eu.int/comm/dg05/empl & esf/index_en.htm).
De nya riktlinjerna för 1999 diskuterades och antogs av stats- och regeringscheferna vid rådets möte i Wien i december 1998 (http://europa.eu.int/comm/dg05/empl & esf/index_en.htm).
This document [http://europa.eu.int/comm/dg05/news/sapen.htm] aims to set out the next steps for European social policy as the Union becomes ever more integrated, providing a framework for the renewal of social policy aimed at reinforcing the "core values of the European social model while ensuring that the Union is well placed to respond to new and emerging challenges in a fast-changing world" The social policy agenda will be kept under review by all concerned and adapted as necessary, with the aim of ensuring that "social policy stays where it belongs, at the heart of a People's Europe".
Detta dokument (http://europa.eu.int/comm/dg05/news/sapen.htm) har till syfte att staka ut nästa steg för den europeiska socialpolitiken i takt med unionens allt större integration, att bilda ramen för en förnyad socialpolitik som inriktas på att förstärka grundstenarna för den europeiska sociala modellen och att se till att unionen är i stånd att möta de nya utmaningarna i en värld stadd i snabb förändring.
The numerous proposed initiatives, legislative and otherwise, are set out under headings similar to those used for the principal themes of discussion at the 1998 Forum: "jobs, skills and mobility", "the changing world of work" and "an inclusive society" Under the last of these headings, the Programme includes a variety of measures aimed at modernising and improving social protection, promoting social inclusion and achieving equality and fighting discrimination.
Den socialpolitiska dagordningen kommer ständigt att omprövas av alla berörda och att anpassas efter behoven för att se till att "socialpolitiken stannar där den hör hemma, i hjärtat av medborgarnas Europa". De olika initiativ på lagstiftningsområdet och på andra områden som föreslås i dokumentet är inordnade under rubriker liknande de viktigaste diskussionsämnena för 1998 års forum: arbetstillfällen, kunskaper och rörlighet, en ständigt föränderlig arbetsmarknad samt det integrerade samhället.
A bigger role for NGOs
En större roll för ickestatliga organisationer
Although there has been a long history of consultation and informal dialogue between the EU institutions and NGOs/the voluntary sector, it is only since the 1992 Maastricht Treaty on European Union that there has been any formal basis for such contact.
De rådslag och informella diskussioner som utvecklats genom åren mellan gemenskapens institutioner och ickestatliga organisationer eller frivilligsektorn vilade inte på någon formell grund innan Maastrichtfordraget kom till 1992.
Declaration 23 annexed to the Treaty stresses the importance in the social policy field of cooperation between the Community and "charitable associations and foundations as institutions responsible for welfare establishments and services" The following years saw the first European Social Policy Forum and the preparations for it (including the formation of the Platform of European Social NGOs and the report of the Comité des Sages on fundamental rights), and in 1997 the creation of a new Commission budget heading (B3-4101) for "cooperation with charitable associations and with NGOs and associations dealing with the interests of the elderly".
I förklaring 23 som är bilagd Maastrichtfordraget understryks vikten på det socialpolitiska området av samarbete mellan gemenskapen och välgörenhetsorganisationer och stiftelser som institutioner med ansvar för omsorgsinrättningar och -tjänster.
dissemination of information on the sector; better access to European training programmes for officials of voluntary organisations; help for voluntary organisations in finding partners at European level; greater involvement of the sector in information society developments; easier access to sources of finance; and examination of the effects of Community policies and actions on the voluntary sector.
Ett viktigt dokument som offentliggjordes i juni 1997 var kommissionens meddelande om främjandet av frivilliga organisationer och stiftelser i Europa (http://europa.eu.int/comm/dg05/jobs/forum98/en/texts/volonten.pdf), som innehåller en kartläggning och analys av sektorn samt ett antal åtgärdsförslag. På nationell nivå uppmanas medlemsstaterna att närmare undersöka vissa områden som förhållandena mellan den offentliga sektorn och frivilligsektorn, juridiska frågor och skattefrågor, utbildning och informationssamhället.
To discuss the issues in the Communication, the Commission launched a broad dialogue involving the "third sector" - including NGOs, social economy organisations and the voluntary sector -the EU institutionsand other interested parties.
För att lansera debatten om de frågor som tas upp i meddelandet inledde kommissionen en bred dialog mellan den "tredje sektorn" (däribland ickestatliga organisationer, samhällsekonomiska organisationer och frivilligsektorn), gemenskapens institutioner och andra berörda parter.
A dialogue was developed between NGOs, the Commission and the European Parliament in the preparations for the 1996-7 Intergovernmental Conference to review the Treaties.
Med anledning av förberedelserna inför 1996-1997 års regeringskonferens om fördragsöversyn utvecklades en dialog mellan ickestatliga organisationer, kommissionen och Europaparlamentet.
Issues raised included the provision of a Treaty basis for the civil dialogue with NGOs.
En av de frågor som togs upp var att skapa en rättslig grund i fördraget för den medborgerliga dialogen med ickestatliga organisationer.
However, as we have seen, such changes were not included in the Amsterdam Treaty -to the disappointment of the Commission, the Parliament and other parties involved.
Som vi redan nämnde uteblev denna ändring dock i Amsterdamfördraget, vilket beklagas av kommissionen, Europaparlamentet och andra berörda parter.
Who are the NGOs?
Vilka är de ickestatliga organisationerna?
A distinctive and indeed defining feature of the European Social Policy Forum is the prominent role it gives to non-governmental organisations (NGOs) and other voluntary organisations and interest groups, alongside those bodies which are perhaps more usually perceived as "players" in EU policymaking and other circles: the social partners (trade union and employers' organisations), national authorities and EU institutions.
Ett utmärkande och faktiskt typiskt särdrag för det europeiska socialpolitiska forumet är den framstående roll som tilldelas ickestatliga organisationer och andra frivilligorganisationer och intressegrupperingar, vid sidan om de organ som brukar förknippas med "de vanliga aktörerna" i gemenskapens beslutsprocess och i andra sammanhang, dvs. arbetsmarknadens parter (fackföreningar och arbetsgivarorganisationer), statliga myndigheter och gemenskapens institutioner.
Given their importance to the event, it is worthwhile examining briefly who the NGOs and similar bodies are.
Med tanke på den stora betydelse som de tillmäts i forumet kan det vara lämpligt att här i korthet undersöka vad som egentligen avses med ickestatliga organisationer och liknande organ.
Voluntary organisations play an important part in almost every area of social activity across the EU and are making an increasing contribution to the development of Europe, as the European Commission points out in its June 1997 Communication on promoting the role of voluntary organisation and foundations.
Frivilligorganisationer spelar en viktig roll inom nästan varje socialt verksamhetsområde i hela Europeiska unionen och bidrar i allt större grad till utvecklingen av Europa, vilket också påpekas av kommissionen i dess meddelande i juni 1997 om främjande av frivilliga organisationer och stiftelser.
Among the 1 500 or so delegates were representatives of many hundreds of these organisations from some 30 countries.
Kommissionen slår fast att dessa organisationer spelar en viktig roll på åtskilliga samhällsområden.
The bodies represented were diverse in terms of their location and area of activity - from the Finnish Red Cross to the Panhellenic Federation of Parents and Guardians of Disabled People, from the Netherlands Platform Older People and Europe to Swedish Save the Children.
De bidrar till skapandet av arbetstillfällen, till ett aktivt deltagande i samhällslivet och till demokratin.
Some came from beyond the European Union, including organisations from central and eastern Europe - such as the Centre for NGO Development, Bucharest or the Women's Alliance for Development in Sofia - and from south-eastern Europe - such as the Pancyprian Welfare Council.
De tillhandahåller en rad olika tjänster, företräder medborgarnas intressen i förhållande till myndigheterna, främjar och tryggar de mänskliga rättigheterna samt spelar en betydelsefull roll ¡nom idrotten.
The Platform of European Social NGOs is one of the "peak" organisations of the sector, bringing together 25 organisations, federations and networks which, in its own words, are "actively seeking to contribute towards the building of a stronger, fairer and more just society".
Plattformen för europeiska sociala ickestatliga organisationer utgör en av sektorns huvudorganisationer och omfattar 25 organisationer, federationer och nätverk, som för att uttrycka det med plattformens egna ord "aktivt försöker bygga upp ett starkare, ärligare och rättvisare samhälle".
The Platform's members represent thousands of organisations, associations and other voluntary or "third-sector" bodies engaged in a wide range of activities at all levels from the local to the European.
Plattformens medlemmar representerar tusentals organisationer, föreningar och andra frivilligorganisationer eller "tredje sektor"-organ, som ägnar sig åt ett brett spektrum av olika verksamheter på alla nivåer, från lokal nivå till europeisk nivå.
The Platform was created in 1995 as a permanent framework for cooperation after a number of NGOs had worked together to discuss the Commission's 1993 Green Paper on social policy.
Plattformen skapades 1995 som en permanent samarbetsram, sedan ett antal ickestatliga organisationer tillsammans hade diskuterat kommissionens grönbok från 1993 om socialpolitik.
The aims of the Platform are to allow the NGO sector to establish a broader and ongoing civil dialogue with the EU institutions on social policy issues (as a complement to continuing consultation of NGOs in specific sectors).
Plattformens målsättning är att etablera en bredare och fortgående medborgerlig dialog om socialpolitiska frågor mellan sektorn för ickestatliga organisationer och gemenskapens institutioner (som en komplettering till de fortlöpande överläggningar med ickestatliga organisationer som äger rum inom specifika sektorer).