natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Although the upper age limit for compulsory retirement is set at 65 years in the great majority of Member States (12 out of 15), the situation is more diversified in relation to the minimum age for voluntary retirement.
Även om den övre nivån för obligatorisk pensionering har satts till 65 år i de flesta medlemsstater (12 av 15), är situationen mer varierad vad beträffar den lägsta åldern för frivillig pensionering.
Eight countries have however a common minimum age of 60 years — Belgium, Spain, France, Ireland, Luxembourg, Austria, Finland and the United Kingdom.
Åtta länder har en gemensam lägsta ålder för detta - 60 år - Belgien, Spanien, Frankrike, Irland, Luxemburg, Österrike, Finland och Förenade kungariket.
Three countries (Denmark, Italy and Portugal) have a wide gap between the minimum and maximum retirement ages.
Tre länder (Danmark, Italien, och Portugal) har en stor skillnad mellan lägsta och högsta pensionsålder.
In the case of Italy, this gap is due to the fact that it used to be possible to retire from the age of 371/2, this age having been raised to 43 in 1995.
När det gäller Italien beror denna skillnad på det faktum att det tidigare var möjligt att pensionera sig vid 37,5 års ålder, men detta ändrades till 43 år 1995.
In the case of Portugal, the gap is the result of two factors — primary teachers being able to retire from the age of 55 and the upper age limit for secondary school teachers being 70.
I Portugals fall beror skillnaden på två faktorer - att primärskolelärare har möjlighet att pensionera sig från 55 års ålder och den övre pensionsgränsen för sekundärskolelärare är 70 år.
It should also be mentioned that only Sweden has one single retirement age, at age 65.
Det bör också nämnas att endast i Sverige finns en enda pensionsålder, vid 65.
Greece: Teachers who do not yet have 35 years of service can remain in post until the age of 67.
Grekland: Lärare som inte har tjänstgjort 35 års kan bli kvar i tjänsten till 67 års ålder.
France: (a) Primary teachers designated instituteurs (i.e. who do not belong to the new body of professeurs des écoles) may retire from the age of 55; (b) primary teachers recruited since 1992 are automatically classed as professeurs des écoles and they, like all secondary teachers, will not retire until age 60.
Frankrike: a) Primärskolelärare som kallas instituteurs (t.ex. inte tillhör den nya kategorin professeurs des écoles) får pensionera sig från 55 års ålder; b) primärskolelärare som rekryterats sedan 1992 klassas automatiskt som professeurs des écoles och de, som alla sekundärskolelärare, kan inte pensionera sig förrän vid 60 års ålder.
Ireland: (a) Primary teachers may retire from the age of 55 if they have completed 35 years of service; (b) teachers retire obligatorily with effect from 31 August following their 65th birthday, with the exception of those born in July or August and who have been teaching since before 1 July 1979, who may if they wish continue to teach for a further year.
Irland: a) Primärskolelärare får pensionera sig från och med 55 års ålder om de har 35 tjänsteår; b) lärare går i pension den 31 augusti som följer på deras 65-årsdag, såvida de inte är födda i juli eller augusti och började undervisa före den 1 juli 1979. I så fall får de om de vill arbeta ytterligare ett år.
Italy: To be able to retire at the age of 37Vi > , a teacher had to have contributed to the social security scheme for at least 19 years, 6 months and one day; this minimum period of contributions was increased to 25 years in 1995, bringing the minimum retirement age to 43.
Italien: För att få pensionera sig vid 37,5 års ålder måste en lärare ha betalat in till pensionssystemet under minst 19 år, 6 månader och en dag; denna minimiperiod för ersättning till pension ökades till 25 år 1995, vilket flyttat fram den lägsta pensionsåldern till 43 år.
Portugal: (a) The upper age for retirement is 65 in primary education and 70 in secondary education; (b) primary teachers may retire from the age of 52 if they have completed 32 years of service, but such cases are rare.
Portugal: a) Den övre pensionsåldern är 65 i primärskolan och 70 i sekundärskolan; b) primärskolelärare får pensionera sig vid 52 års ålder om de fullgjort 32 tjänsteår, men sådana fall är ovanliga.
Finland: The minimum age for voluntary retirement is 60 for primary and lower secondary teachers compared to 63 for those in upper secondary education.
Finland: Den lägsta åldern för frivillig pensionering är 60 år för primärskole- och lägre sekundärskolelärare jämfört med 63 för lärare i högre sekundärskolan.
On the other hand, there is a common upper age limit of 67 at which all teachers must retire.
Det finns också en gemensam åldersgräns på 67 år då lärare måste pensionera sig.
United Kingdom (SC): Teachers who retire or leave teaching before age 60 do not receive their pension until that age, whatever their length of service.
Förenade kungariket (SC): Lärare som pensionerar sig eller lämnar yrket före 60 års ålder får inte sin pension förrän vid 60, oberoende av tjänsteår.
PENSION ON RETIREMENT: BETWEEN 50 AND 100% OF SALARY
PENSIONEN MELLAN AR 50 OCH 100 % AV LONEN —
In all Member States of the European Union, except Spain, the percentage of salary received on retirement is independent of the level at which the teacher has taught.
I alla medlemsstater i Europeiska unionen, utom i Spanien, är den ersättning en lärare får vid pensioneringen oberoende av den utbildningsnivå som läraren arbetat på.
The same is true of the minimum number of years of teaching required to receive the maximum percentage of salary on retirement, with the exception this time of France and Portugal.
Detsamma gäller för det lägsta antalet tjänsteår som krävs för den högsta andelen av lönen vid pension, med undantag av Frankrike och Portugal.
Graph J10 therefore does not distinguish between levels of education.
Diagram J10 skiljer därför inte på utbildningsnivåer.
On average, the maximum proportion of salary received on retirement is 74%, but the differences between countries are quite considerable.
I genomsnitt är den högsta andelen av lönen som man får vid pensioneringen 74 %, men skillnaderna härvidlag är ganska stora mellan länderna.
This percentage actually varies by 100%, going from 50% in Ireland and the United Kingdom to 100% in Portugal.
Andelen varierar med 100%, från 50% i Irland och Förenade kungariket till 100 % i Portugal.
In considering the significance of this difference, regard must be had to a peculiarity of the Irish and British systems in that on retirement a teacher also receives a lump sum equal to 3/80ths of the best of the last three years' salaries for every complete year of service.
Om man beaktar betydelsen av dessa skillnader måste man ta hänsyn till en egenhet i de brittiska och irländska systemen i och med att läraren där också får en klumpsumma som är lika med 3/80 av den högsta lönen under de tre sista åren av varje fullständigt tjänsteår.
Two conditions must be fulfilled to qualify for the maximum pension on retirement — to have reached minimum retirement age and to have taught for a minimum period.
Två villkor måste vara uppfyllda för att man skall kvalificera sig för maximal pension vid pensionering -att ha nått den lägsta pensionsåldern och att ha undervisat under en minimiperiod.
This minimum period can vary from 30 years in Luxembourg and Sweden to 41 Vt years in Belgium.
Denna minimiperiod kan variera från 30 år i Luxemburg och Sverige till 41,5 år i Belgien.
Italy: The 40 years required can include the years of university study (for example, a maximum of four years for a secondary teacher).
Italien: De 40 år som krävs kan omfatta universitetsutbildningsår (exempelvis, ett maximum av fyra år för en sekundärskolelärare).
Austria: The maximum pension (i.e. 80% of the maximum salary for a given level of education) can however only be reached after 40 years of service (see Graph J8).
Österrike: Den maximala pensionen (80 % av lönen för en viss utbildningsnivå) kan emellertid inte uppnås förrän efter 40 tjänsteår (se diagram J8).
Portugal: Primary teachers can reach the maximum percentage of their salary from the age of 52 if they have been in teaching for 32 years or from the age of 55 after a minimum of 30 years' service.
Portugal: Primärskolelärare kan uppnå den högsta procentandelen av sin lön från 52 års ålder om de har undervisat i 32 år eller från det att de uppnått 55 års ålder efter 30 års tjänst.
Finland: Teachers born before 1940 require only 30 years' service to qualify on retirement for the maximum percentage of their salary (i.e. 66%).
Finland: Lärare som är födda före 1940 behöver bara 30 tjänsteår för att kvalificera sig för den högsta procentandelen av lönen i pension (66 %).
KEYS TO READING:
LÄSNYCKEL: NÖDVÄNDIGT ATT KOPPLA SAMMAN DE PARAMETRAR SOM ANVÄNTS
A variety of aspects of the teaching profession are dealt with in the course of this dossier.
Ett brett spektrum av aspekter av läraryrket har tagits upp i denna rapport.
The career pattern is examined from initial training to retirement, and the main characteristics of the teaching population — such as age groups and the degree of feminization — are described.
Hela yrkeskarriären har undersökts från grundutbildning till pensionering, och lärarkårens huvudsakliga kännetecken - så som åldersmässig fördelning och andelen kvinnor i yrket - har beskrivits.
However, the parameters presented are dealt with in isolation.
De parametrar som använts har dock behandlats isolerat från varandra.
In practice, each graph illustrates the way in which the various Member States of the European Union appear in relation to a given criterion, but no single table or graph on its own gives a complete picture of the situation.
I praktiken har varje diagram ett givet kriterium, men ingen tabell och inget diagram ger i sig en fullständig bild av situationen.
It is therefore important for readers to exercise caution in any interpretation they may be tempted to place on any of the information presented in this dossier.
Därför är det viktigt att läsarna iakttar försiktighet vid den tolkning de kan frestas göra av den information som presenteras i rapporten.
To go into a more detailed comparison of the various indicators presented and suggest a certain number of hypotheses, each indicator should be correlated with the others.
För att gå in på en mer detaljerad jämförelse av de olika indikatorer som presenteras och föreslå ett visst antal hypoteser, bör varje indikator ställas samman med de andra.
It is essential to mention the importance of obtaining clarity on all aspects of the profession by taking into account the conditions of entry to training, the duration of training, teachers' duties, numbers of pupils and working time, status and security of employment, salary scales, conditions of retirement and so on.
För att få klarhet i yrkets alla aspekter är det av största vikt att ta hänsyn till villkoren för tillträde till utbildningen, längden på utbildningen, lärarnas uppgifter, antalet elever och arbetstid, yrkesstatus och arbetstrygghet, löneskalor, pensionsvillkor och så vidare.
In general, two aspects of this situation may be taken together — on the one hand, what is offered to teachers, in terms of inservice training, salary, pension, etc. and, on the other hand, what is expected of them in terms of working time, responsibility, numbers of pupils to be coped with etc.
I allmänhet kan två aspekter av denna situation sammanställas - å ena sidan vad som erbjuds lärarna, vad gäller intern fortbildning, lön, pension etc. och å andra sidan vad som förväntas av dem beträffande arbetstid, ansvar, antal elever att ta hänsyn till etc.
The analyses carried out do not in any way claim to be exhaustive and certain information essential to a clear snapshot of the situation is missing.
De analyser som utförts här anspelar inte på något sätt på att vara fullständiga, och vissa uppgifter som vore grundläggande för en klar överblick av situationen saknas.
It is in particular to be regretted that the analysis of the movement of salaries is based only on gross salaries, without taking account of income and other taxes or of the social benefits available in each Member State.
Det är särskilt synd att analyserna av löneförändringarna bara grundar sig på bruttolöner, utan att ta hänsyn till inkomstskatt och andra sociala avgifter i de olika medlemsstaterna.
The trends illustrated must therefore be qualified.
De tendenser som framgår måste därför tas med viss reservation.
Nor do the time series always permit comparison between Member States.
Inte heller är det alltid möjligt att göra jämförelser över tidsperioder mellan medlemsstaterna.
They do however make it possible to refine our understanding of the movements and observe how, within a given country, changes in one area are linked to others.
Det är dock möjligt att förfina vår tolkning av kurvorna och iaktta hur förändringarna i ett visst land på ett område anknyts till andra.
For example, the retirement age of primary school teachers in France has recently been raised from 55 to 60 years.
Ett exempel är att pensionsåldern för primärskolelärare i Frankrike nyligen har höjts från 55 till 60 år.
This extension of the working life is in fact accompanied by other more far-reaching changes, including the provision of initial training in the Instituts universitaires de formation des maîtres and a revaluation of salaries.
Denna utvidgning av arbetslivet följs i själva verket av andra mer långtgående förändringar, inklusive möjligheten till grundutbildning på Instituts universitaires de formation des maîtres och en omvärdering av lönerna.
Similarly, analysis of the movement in salaries demonstrates that, fairly generally in Europe, the differences between primary and secondary teachers' salaries are becoming less marked.
Samtidigt visar en analys av löneförändringarna att skillnaderna mellan primärskole- och sekundärskolelärares löner blir mindre markanta i så gott som hela Europa.
This observation must be taken together with the ever increasing demands being made on primary teachers as regards their level of training.
Denna iakttagelse måste ses tillsammans med de ständigt ökande kraven på primärskolelärare vad gäller deras utbildningsnivå.
Moreover, the curves illustrating the movement of salaries also indicate that, in many cases, the differentials between the minimum and maximum points of the scales are diminishing.
Dessutom visar kurvorna över löneförändringarna också att skillnaderna mellan de högsta topparna och de lägsta dalarna på skalan i många fall håller på att försvinna.
It appears that the efforts made in recent years in relation to salary increases have affected more particularly the early years of the teaching career.
Det förefaller som om de ansträngningar som gjorts under senare år beträffande lärarlöner särskilt har påverkat läraryrkets första år.
At the same time, the statistics on the movement of the age bands of the teaching population reveal a general trend towards an ageing of the profession, and the numbers of teachers at the end of their career are consequently continuing to increase.
På samma gång avslöjar statistiken över skillnaderna i lärarkårens åldersmässiga fördelning en allmän tendens mot att lärarkåren åldras och antalet lärare som är i slutet av sin karriär följaktligen fortsätter att öka.
It is therefore clear that the direct economic impact of these measures on national budgets is less than if their effect had been on salary maxima.
Därför står det klart att den direkt ekonomiska påverkan på de nationella budgetarna från dessa åtgärder är mindre än vad deras effekt skulle blivit på den högsta lönen.
Moreover, in the short and medium term, they will place less of a burden on pensions.
Dessutom kommer den på kort eller medellång frist att minska pensionsbördan.
On this point, attention should be drawn to the case of Sweden.
Vad detta beträffar bör särskild uppmärksamhet riktas mot Sverige.
Although this Member State has the highest proportion of teachers over 50 years old in the European Union (almost half of its teaching body), the measures introduced for increasing salaries have not systematically favoured the minima.
Även om denna medlemsstat har den högsta andelen lärare över 50 års ålder i Europeiska unionen (nästan hälften av dess yrkeskår), har de åtgärder som införts för att höja lönerna inte systematiskt gynnat minimilönen.
The changes introduced in relation to status are tending in certain Member States to bring teachers' terms and conditions of employment closer to those of other workers.
De förändringar som införts i samband med yrkesvillkoren tenderar i vissa medlemsstater att föra lärarnas arbetsvillkor närmare övriga arbetstagares.
Thus, until quite recently, the United Kingdom was remarkable for the fact that its teachers, even in the public sector, do not have civil servant status.
Därför har Förenade kungariket till alldeles nyligen utmärkt sig genom det faktum att dess lärare, också i den statliga sektorn, inte har statlig tjänstemannastatus.
Today, Denmark has also introduced contract status for teachers in the folkeskole, teachers in the new Länder in Germany also have this status, and in Belgium, the number of temporary teachers — i.e. those not given permanent established appointments — is progressively increasing.
I dag har Danmark också infört kontraktsstatus för lärarna i folkeskolen, lärare i Tysklands nya Länder har också fått denna status, och i Belgien är antalet tillfälliga lärare - de som inte har fasta anställningar - på uppåtgående.
Analyses of teachers' contractual working time have enabled three main patterns to be distinguished: in which duties outside teaching hours are or are not included in teachers' working time;
Analyser av lärarnas arbetstid i deras kontrakt har gjort det möjligt att urskilja tre arbetstidsmönster
• • in which reference is to the calendar year or the school year as the basis for calculating the number of working weeks;
— i vilket kalenderåret eller skolåret utgör grund för uträkning av antalet arbetsveckor,
• in which duties to be undertaken in school, and the number of hours to be devoted to them outside teaching time, are precisely defined.
— i vilket uppgifter som skall utföras i skolan, och antalet timmar som skall ägnas åt dessa uppgifter, exakt definieras.
As mentioned above, the data do not permit an evaluation of the actual workload but they call into question how far the official texts give full detail on the point.
Som nämnts ovan är det inte möjligt att utifrån uppgifterna uppskatta lärarnas egentliga arbetstid, men frågan är hur långt de officiella kontrakten ger någon detaljerad uppdelning av arbetstiden.
It appears from the available information that the choices opted for by Member States vary from one to the other and that none provides all three types of clarification of working time mentioned above.
Det förefaller utifrån den information som finns tillgänglig att de val som medlemsstaterna gjort varierar, och att ingen medlemsstat ger alla tre typerna av förklaringar som nämns ovan.
This is probably why the comparisons generally made on this question are often limited to teaching time which, at first sight, appears more comparable.
Det är troligen därför de jämförelser som i allmänhet görs på denna punkt ofta är begränsade till undervisningstid som, vid första anblicken, förefaller mer jämförbar.
But this simplification immediately runs into a problem, for it presupposes that all contracts define at least the number of hours of teaching to be provided.
Men denna förenkling stöter omedelbart på problem, eftersom den förutsätter att alla kontrakt åtminstone definierar de antal undervisningstimmar som skall ges.
This is not the case in England and Wales and Northern Ireland, where contracts give only an overall indication of the time the teacher has to be available for work in school, without distinguishing between teaching time and other duties.
Så är inte fallet i England, Wales och Nordirland, där kontrakten bara ger en allmän indikation om den tid som en lärare skall vara tillgänglig på skolan, utan att skilja mellan undervisningstid och tid för andra uppgifter.
The information on working time has also brought to light the fact that, in the majority of Member States, the teaching time of secondary teachers is less than that of primary teachers.
Informationen om arbetstid har också synliggjort det faktum att undervisningstiden för sekundärskolelärare är mindre än för primärskolelärare i de flesta medlemsstater.
This fact is worth stressing not for itself but because it may be an element to be taken into account in explaining in part the differences in pupihteacher ratios found in these two levels of education.
Detta faktum är värt att understryka, främst för att det kan vara en faktor som måste tas i beaktande för att delvis förklara skillnaderna i antalet elever per lärare som finns på dessa två utbildningsnivåer.
In practice, in as far as the information on the use of school time shows that secondary pupils do not have a lighter course load than primary pupils, it follows that the number of teachers needed at secondary level to provide all the lessons increases.
I praktiken visar uppgifterna om utnyttjandet av skoltiden att sekundärskoleelever inte har ett mindre betungande schema än primärskoleelever, vilket innebär att ett stort antal lärare behövs på sekundärskolenivå för att kunna täcka ett ökat antal lektioner.
It is often thought that there is a correlation between the extent of feminization of a profession and the devaluation of its socio-economic status.
Det antas ofta att det finns ett samband mellan den ökade andelen kvinnor inom ett visst yrke och dess nedgående socioekonomiska status.
Analysis of the movement in the proportions of women in teaching shows that the phenomenon is much more complex.
Analyser av hur stora andelar kvinnor som finns i läraryrket visar att detta fenomen är mycket mer komplext.
First, comparison of those Member States which demonstrate a roughly equal division between men and women at primary level and those which have had a very high degree of feminization for a very long time does not enable particular profiles to be distinguished for the other parameters examined in the dossier.
Först och främst visar en jämförelse mellan de medlemsstater som har en tämligen lika fördelning mellan män och kvinnor på primärskolenivå och de stater som har haft en mycket hög grad av feminisering under lång tid att det inte är möjligt att urskilja några exakta profiler i de parametrar som undersökts i denna rapport.
Moreover, the only two Member States which demonstrate a considerable increase in feminization at the primary level of education over the past 20 years (Italy and Austria) reveal clear differences as regards two other elements in the teaching situation — the level of training required to enter the profession and the movement of salaries.
Dessutom visar de enda två medlemsstater med en avsevärd ökning av antalet kvinnor på primär utbildningsnivå under de senaste 20 åren (Italien och Österrike) klara skillnader vad beträffar två andra faktorer i lärarnas yrkessituation - den utbildning som krävs för primärskolelärarna och löneförändringarna.
Italy is the only country in which the training of primary teachers is still provided today at upper secondary level (even though under the law passed in 1990 it is intended to provide it at university level).
Italien är det enda land i vilket utbildningen av primärskolelärare fortfarande i dag sker på högre sekundärnivå (även om den lag som kom 1990 syftar till att utbildningen skall ske på universitets- och högskolenivå).
It is also there that the movement of salaries shows a consistently downward trend for the various aspects covered.
Det är också där som löneförändringarna visar en ständigt nedåtgående trend för de olika aspekter som täckts in.
In Austria, on the other hand, the situation is very different.
I Österrike, däremot, är situationen annorlunda.
Primary teachers have been trained at higher education level for more than 30 years, and this is one of two countries in which salary conditions have remained fairly favourable throughout this period.
Primärskolelärare har utbildats inom högskolan i mer än 30 år, och detta är ett av de två länder där lönevillkoren har förblivit ganska förmånliga under denna period.