natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The differing methods of forward planning are based on variables such as demographic changes, movement within the profession (retirements, transfers to other non-teaching posts, resignations etc.) and forecasts of pupil: teacher ratios.
De skilda metoderna för framtidsplanering grundas på variabler som befolkningsförändringar, orsaker som påverkar yrkesbeståndet (pensioneringar, omplaceringar och befordringar till ¡eke-undervisande tjänst, uppsägningar etc.) och prognoser för förändringar av antalet elever per lärare.
As the forward planning of future teacher requirements is a fairly recent practice in most countries, the problems of shortages and/or surpluses have not yet been completely solved.
Eftersom framtidsplanering av kommande lärarbehov är ett ganska nytt fenomen i de flesta länder har de problem som uppkommit genom brist och/eller överflöd på lärare ännu inte helt lösts.
At the present time, there are shortages in Greece (in nonuniversity higher education), in the Netherlands (in science subjects in secondary education) and in Italy (in upper secondary education).
För närvarande finns en brist i Grekland (inom högre utbildning utom vid universitet eller högskola), i Nederländerna (naturvetenskapliga ämnen på sekundärskolenivå) och i Italien (på högre sekundär nivå).
According to the estimates forecast in Sweden, there will be shortages in compulsory and upper secondary education at the beginning of the twenty-first century.
Med hänsyn till prognoserna i Sverige kommer det att finnas lärarbrist i den obligatoriska utbildningen och i de högre sekundärklasserna i början av nästa århundrade.
Some countries also have problems of surplus teaching staff.
Vissa länder har också problem med ett för stort utbud av lärare.
These are often in specific areas — in Greece, in primary and secondary schools, and in Finland, in areas of vocational education such as building, textiles and agriculture. ·
Detta gäller oftast inom särskilda områden - inom primär- och sekundärskolan i Grekland, och i Finland på yrkesutbildningssidan, så som för byggnads-, textil- och jordbruksutbildningarna.
LEGISLATION/START OF PLANNING
LAGSTIFTNING/PLANERINGS­START
The Ministry of Education makes regular forecases.
Utbildningsministeriet genomför regelbundna prognoser. Planeringen sker 1 arbetsgrupper.
The municipalities and counties undertake planning for the folkeskole and upper secondary schools respectively, with access to the statistical information systerms and forecasting models of the Ministry of Education.
Kommuner och län genomför planering för folkeskolen respektive högre sekundärutbildning, med tillgäng till utbildningsministeriets statistiska system och prognoser.
No specific legislation.
Ingen lagstiftning.
Register of primary and secondary teachers prepared in 1970s.
Ett register över primär­och sekundärskolelärare påbörjades pä 1970­talet.
Supply and demand forecasts in 1970s, In 1980s, central register established covering all civil service staff and post­secondary teachers.
Prognoser för utbud och efterfrågan på 1970­talet. Centralt register över alla statligt anställda lärare och lärare i den eftersekundära utbildningen pä 1980­talet.
No forward planning at Federal level.
Ingen framtidsplanering pä federal niva.
At Land level, special forward planning departments have been created within the education ministries and these are supported by the Land statistical services (Statistische Ι-αηά633Γηΐ6ή for collecting the data.
Länderna är ansvariga för planeringen. Pá delstatsnrvå har särskilda planeringsavdelningar upprättats under utbtldrtngsmtntsteriema och dessa stöds av delstatens statistikkontor (Statistische Landesämter) för insamling av uppgifterna.
Decisions regarding new teaching posts are taken on an annual or biennial basis for all levels of education.
Grund­ statutory budget plan (inklusive antal nya lärartjänster).
New teaching p'osts are provided for in the official budget.
1956 publicerades den första lararpJanenngen baserad pä statistik insamlad pá Land­nivå.
No specific legislation. Since the 1960s, educational planning departments have been set up in the Länder Ministries of Education to prepare the parliaments' decisions on their budgets.
Sedan 1960­talet har Ländernas utbildnings­ministerium upprättat utbtldnings­planeringsavdelningar for att förbereda parlamentets budgetbeslut.
Ministry of Education (Directorate responsible forstudies in cooperation with Directorate for Teaching Staff).
Utbildningsministeriet (direktoratet som ansvarar för studier i samarbete med direktoratet med ansvar för lârarfràgor)
1985 law (nursery, primary and secondary levels);
1985 ars lag (försköte­, pnmärskote­ och sekundärskolenfva).
Long-term planning at nonuniversity level.
Långsiktig planering för högre utbildning utom universitet.
1983 law (non­university higher education);
1983 ars lag (högre utbildning utom vid unrvefsrtet eller högskola).
1982 and 1992 laws (planning of higher education­university level)
1982 och 1992 ars lagar (planering av hogskoteutbikjning pä universitetsnivå).
Before the end of each school year, the Ministry proposes which schools are to be constructed, closed, converted or merged and the creation of the required teaching posts.
Före varje skolårs slut föreslår ministeriet vilka skolor som skall byggas, stängas, omvandlas eller sias samman och hur mänga lärartjänster som kommer att behövas.
Ministry of Education (Directorate General for Personnel) and education departments of the Autonomous Communities with education powers.
E och med för personal) kommunerna
No specific legislation but planning has been undertaken since 1845.
Ingen lagstiftning, men genomförts sedan 1845.
Annual planning at all levels of nonuniversity education.
Ärlig planering pä alla nivåer under högskolenivån.
Schools participate by providing annually data on their numbers of pupils and of teachers and on changes within each school.
Skolorna deltar genom att sända in ärsuppgifter pä antalet elever och lärare och förändringar inom varje skola
Loi Goblet (1886) for primary level and since the establishment of the Ministry of Education in 1828 for secondary level.
Loi Goblet (1886) för primärskolan och, sedan utbildningsministeriet inrättades 1828, pä sekundär nivå.
Function shared between the state and the local authorities, the latter being responsible for capital expenditure and the former for teaching posts.
Delad funktion mellan staten och de lokala myndigheterna, den senare med ansvar för kapitalkostnader och den första för lärartjänster.
Department of Education.
Utbildningsministeriet.
A Bill has been introduced following publication of the White Paper on Education in 1995.
Ett lagförslag lades fram efter publiceringen av vitboken om utbildning 1995.
A longer-term planning policy is proposed in the 1995 White Paper.
En långsiktig planeringspolicy föreslås i vitboken 1995.
Direttiva interministeriale 1992 (first plan fixing Provincial authorities (Provveditorati agli Studi) in cooperation with the Multi-annual planning. ratios). unions and local authorities.
Direttiva interministeriale 1992 planeringen som fastställer proportioner)­ ­
1993 law (fixing ratios al provincial level).
1993 ars tag (fastställer proportioner pä regional nivå).
1994 decrees (fixing ratios).
1994 års dekretlagar (fastställer proportioner).
1980 law (secondary level).
Utbildningsministeriet (stäncSga expertkornmrttén pä sekundämrvå).
Ministry of Education (Standing Committee of experts for secondary level).
Långsiktig planering: femärsprogram för rekrytering pä sekundärnivä.
Long-term planning: five-year programmes of recruitment at secondary level.
1980 ars lag (primãmivá och lägre sekundär­nrvå).
1993 law (laying down details of open competition for entry to teaching at nursery and primary level).
1993 års lag (fastställande av detaljer för öppna antagningsprov till lärartjänster pá förskote­, primãrskote­ och sekundärskote­nrva).
Directorate for Working Conditions and Professional Quality in cooperation with the Directorate of Primary and Secondary Education in Ministry of Education.
Direktoratet för arbetsvillkor och yrkeskompetens i samarbete med direktoratet för primär· och sekundärutbildning vid utbildnings­ministeriet
Multi-annual planning (over 10 years) but with regular surveys in the schools (primary and secondary) to identify teaching staff needs.
Långsiktig planering (över 10 är) men med regelbunden kontroll i skolorna (primär­ och sekundärskolenivå) för att identifiera behovet av lärare.
Planning models established in 1990 for primary and secondary education (first results at the end of 1995).
Planeringsmodeller som fastställdes 1990 för primär­ och sekundärskolan (första resultaten vid slutet av 1995).
Ministry and Landesschulräte for teachers of the Bund.
Ministeriet och Landesschulräte tor lärare inom federationen.
Governments Annually, the number of civil service and authorities of the Länderiot teachers of the Lander. posts forms part of the federal budget.
Ärligen, antalet statliga tjänster utgör en del av budgeten.
No specific legislation, but planning undertaken since 1946.
Ingen lagstiftning, men planering sker sedan 1946.
Ministry of Education (Departamento de gestão de recursos educativos and the regional education directorates).
Utbildningsministeriet (Departamento de gestão de recursos educativos och de regionala utbildningsdirektoraten).
The most recent legislation was passed in 1 9S &
Ärlig planering (undervisning under universitets­ och högskolenivå).
Ministry of Education assisted by Consultative Council for Planning (post-compulsory level).
Utbildningsministeriet biträtt av planeringsrâdet (efter obligatorisk grundutbildning).
No specific legislation but planning undertaken since 1860.
Ingen lagstiftning, men planering sker sedan 1860.
Multi-annual planning — latest report of the Consultative Council goes up to the year 2000.
Flerårig planering ­ senaste rapport frän planeringsrâdet går fram till år 2000.
No specific legislation, but there has been a planning model since 1960.
Ingen lagstiftning, men en planeringsmodell finns sedan 1960.
The municipalities are responsible for meeting teaching staff requirements. The statistical service carries out analyses for the nonuniversity level.
Statistiska centralbyrån publicerar årligen resultaten av sina analyser om utbud och efterfrågan.
The statistical service publishes annually the results of its analyses of supply and demand.
Årlig planering (undervisning under universitets­ och högskolenivå).
Departmenl for Education and Employment (Teachers Branch and Analytical Services Branch) and Teacher Training Agency.
Planeringsgrupp för lärarbehovet med lärarrådet och de regionala myndigheterna och lärarinstitutioner.
PLANNING SINCE 1950-60
PLANERING SEDAN 1950-1960
PLANNING SINCE 1980-90
PLANERING SEDAN 1980-1990
MAP I2: LEGISLATIVE BASIS FOR PLANNING,! 994
KARTA I2: RÄTTSLIG GRUND FÖR PLANERING
France: Legislation (or primary level.
Frankrike: Lagstiftning för primärskolenivå.
Ireland: Gradual introduction of a policy of planning from 1995.
Irland: Gradvist införande av en planeringspolicy från 1995.
United Kingdom (NI): Data not available.
Förenade kungariket (NI): Inga uppgifter tillgängliga.
ANNUAL WORKING TIME: CONTRASTING PATTERNS
OLIKA MONSTER I ÅRSARBETSTID
Teaching time is the time during which the teacher gives lessons.
Undervisningstid är den tid under vilken läraren undervisar.
In primary education, it ranges from 570 hours in Sweden to 988 In the Netherlands.
Inom primärskolan varierar omfattningen från 570 undervisningstimmar i Sverige till 988 i Nederländerna.
In secondary general education, it can vary by almost 100%, from 498 hours in Sweden to 950 in Scotland.
I sekundärskolan kan den variera med nästan 100 % från 498 i Sverige till 950 i Skottland.
In general, teaching time vahes according to the level of education — the higher the level of education, the less heavy the teaching load.
I allmänhet varierar undervisningstiden med utbildningsnivån - ju högre utbildningsnivå desto mindre undervisningstid.
In certain Member States (Belgium, France, Portugal and Finland), teaching time in upper secondary vocational education is however longer than in general education.
I vissa medlemsstater (Belgien, Frankrike, Portugal och Finland), är dock undervisningstiden i högre sekundärskolans yrkesutbildning längre än inom den studieinriktade utbildningen.
In Germany, the number of hours of teaching also varies according to the type of school and the Land.
I Tyskland varierar antalet undervisningstimmar med skoltyp och mellan delstater.
Finally, teaching time is reduced towards the end of the teacher's career in Germany, Greece, Luxembourg and Portugal.
Slutligen reduceras också undervisningstiden för lärarna i slutet av deras karriär i Tyskland, Grekland, Luxemburg och Portugal.
In Portugal, the difference is such that, in secondary education, teachers at the end of their career teach 40% fewer hours than their younger colleagues.
I Portugal är skillnaden sådan att lärarna i sekundärskolan mot slutet av sin karriär undervisar 40 % mindre tid än sina yngre kollegor.
Working time includes all working hours specified in the teacher's contract or conditions of service, whether these are devoted to teaching or earmarked for other tasks.
Arbetstid omfattar alla de timmar som specificerats i lärarnas kontrakt eller i deras arbetsvillkor, vare sig tiden avser undervisning eller öronmärkt tid för annan verksamhet.
As Graph J1 shows, working time varies greatly from one country to another.
Av diagram J1 framgår att arbetstiden varierar mycket mellan länderna.
Thus, in primary education, it ranges from 846 hours in Ireland to 1 680 hours in Denmark.
Exempelvis omfattar den på primärnivå från 846 timmar i Irland till 1680 timmar i Danmark.
These figures do not tell us anything about the real workload of teachers but only about their working conditions as defined in the terms of their contracts.
Dessa siffror säger oss ingenting om lärarnas verkliga arbetstid, utan visar bara deras arbetsvillkor så som de definierats i deras anställningskontrakt.
Comparison of the time allocated to teaching with total working time reveals contrasting patterns.
En jämförelse av den tid som avsätts för undervisning och den totala arbetstiden avslöjar skilda mönster.
In one group of countries, only teaching time is fixed. This is the case in Belgium, Germany, France, Ireland and Luxembourg.
Endast undervisningstiden är fast i Belgien, Tyskland, Frankrike, Irland och Luxemburg.
It is assumed that teachers will undertake other duties, but the time to be spent on them is not specified either in their contracts or in their conditions of service.
Det antas att lärare skall åta sig andra uppgifter, men den tid de skall avsätta för dessa är inte specificerad vare sig i kontraktet eller i arbetsvillkoren.
A second group of countries presents a totally different working pattern.
I en annan grupp av länder finns ett diametralt motsatt mönster.
The contract sets out in detail the breakdown of time to be spent on teaching and on other activities such as preparation of lessons and correction of pupils' work, meetings with parents, inservice training, staff meetings and discussion with pupils.
Arbetskontraktet stipulerar här i detalj hur lång tid som skall avsättas för undervisning och hur lång tid som skall ägnas åt annan verksamhet så som lektionsförberedelse och rättning av elevernas arbete, föräldramöten, fortbildning, sammanträden och diskussioner med elever.
These non-teaching activities are officially recognized, with some variations in the percentages of working time allocated to them — between 33 and 40% in Greece, Spain (in primary education), Italy and the Netherlands, and between 40 and 50% in Spain (in secondary education) and Austria.
Denna verksamhet erkänns officiellt, med vissa variationer i procent av den arbetstid som avsätts för den - mellan 33 och 40 % i Grekland, Spanien (i primärskolan), Italien och Nederländerna, och mellan 40 och 50 % i Spanien (i sekundärskolan) och i Österrike.
In Denmark and Portugal, and also in certain vocational schools in Finland, the contract is based on 52 weeks, which explains the considerable difference between working time and teaching time (see also Graph J2).
I Danmark och Portugal samt i vissa yrkesskolor i Finland baseras kontraktet på 52 veckor, vilket förklarar den stora skillnaden mellan arbetstid och undervisningstid (se också diagram J2).
In Finland and Sweden, a certain number of hours are added to teaching time for inservice training and duties in school.
I Finland och Sverige läggs ett visst antal timmar till undervisningstiden för intern fortbildning och andra uppgifter inom skolan.
In Scotland, these hours are allocated to inservice training and meetings with parents.
I Skottland är tid avsatt för fortbildning och föräldramöten.
In England and Wales and in Northern Ireland, where working time is defined as 1 265 hours a year, the division between teaching and non-teaching duties is determined by the headteacher.
I England, Wales och Nordirland, där arbetstiden definieras till 1 265 timmar per år, bestäms uppdelningen mellan undervisningstid och ¡eke-undervisningstid av skolledaren.
In addition to these hours of 'directed time', teachers must carry out other professional duties including in particular the preparation of lessons and the writing of reports on pupils.
Utöver dessa timmar "schemalagd" tid, måste lärarna utföra sina yrkesplikter vilket särskilt omfattar lektionsförberedelser och att skriva utvärderingar om eleverna.
TEACHERS'
LÄRARNAS
CONDITIONS
ARBETSVILLKOR
GRAPH J1 : CONTRACTUAL WORKING TIME AND ANNUAL NUMBER OF TEACHING HOURS BY LEVEL OF EDUCATION, 1992/93
DIAGRAM J1 : KONTRAKTERAD ARBETSTID OCH DET ÅRLIGA ANTALET UNDERVISNINGSTIMMAR PER UTBILDNINGSNIVÅ 1992/93
ANNUAL NUMBER OF TEACHING HOURS
ANTAL ARBETSTIMMAR PER ÄR
UPPER SECONDARY SCHOOLS (VOCATIONAL)
LÄGSTA ANTAL TIMMAR
Belgium: Teaching time is calculated on the basis of 50­minute lesson periods.
Belgien: Undervisningstiden räknas fram på basis av undervisningstimmar om 50 minuter.
Secondary education is divided into three stages (degrés).
Sekundärutbildningen är uppdelad på tre stadier (degrés).
In the French Community, the minimum in vocational education corresponds to the working conditions of teachers of general subjects and the maximum to those of teachers of technical and practical vocational courses.
I den franska delen av Belgien motsvarar det lägsta antalet timmar ¡nom yrkesutbildningen arbetsvillkoren för lärare i studieinriktade teoretiska ämnen och det högsta antalet undervisningstimmar de lärare som undervisar i tekniska eller praktiska yrkesutbildningsämnen.
In the Flemish Community, the figures shown for lower secondary education relate to teaching time in the first stage.
I den flamländska delen avser siffrorna för den lägre sekundärutbildningen undervisningstid på det första stadiet.
The figures shown for upper secondary general education relate to teaching time in the third stage.
Siffrorna för den studieinriktade högre sekundärutbildningen avser undervisningstid pä det tredje stadiet.
In the second stage, which does not appear here, teaching time varies between 637 and 698 hours.
På det andra stadiet, som inte finns med här, varierar undervisningstiden mellan 637 och 698 timmar.
Denmark: A represents the first stage (years 1 to 6) and Β the second stage (years 7 to 9) of the folkeskole.
Danmark: A representerar det första stadiet (år 16) och B det andra stadiet (år 7-9) av folkeskolen.
Germany: The information given in Graph J1 refers only to the number of hours of teaching calculated on the basis of periods of 45 minutes (length of a lesson) and 40 weeks of teaching in the year.
Tyskland: Läramas årsarbetstid bestäms varken av avtal eller statliga regler. Informationen i diagram J1 avser bara det antal undervisningstimmar som räknas ut på grundval av perioder om 45 minuter (en lektion) och 40 arbetsveckor per år.
The number of hours of teaching is reduced towards the end of the teacher's career.
Antalet undervisningstimmar blir färre mot slutet av en lärares yrkeskarriär.
Greece: In secondary schools, working time and teaching time vary with seniority; both are reduced towards the end of the teacher's career.
Grekland: I sekundärskolan varierar arbets- och undervisningstid med ålder; båda minskar i slutet av yrkeskarriären.
Spain: The maximum represents working time in public sector schools while the minimum is that for private schools under contract.
Spanien: Det högsta timantalet motsvarar arbetstid i offentliga skolor medan det lägsta antalet timmar avser kontraktsanställda lärare i privata skolor.
Figures for private schools not under contract are not included in the graph.
Siffror avseende lärare utan kontrakt i privata skolor finns inte med i diagrammet.
France: Teaching time in secondary schools varies depending on whether the teacher holds the CAPES (18 hours a week) or the agrégation (15 hours a week).
Frankrike: Undervisningstiden i sekundärskolan varierar beroende på om lärarna har CAPES (18 tim. i veckan) eller agrégation (15 tim. i veckan).
In vocational education, teaching time varies depending on whether the teacher gives theoretical courses (18 hours a week) or practical courses (23 hours a week) or is head of a technical department (39 hours a week). , Luxembourg: Teaching time is defined in 50 and 55­minute periods in primary schools and 50­minute periods in secondary.
Inom yrkesutbildningen varierar undervisningstiden beroende på om läraren ger en teoretisk kurs (18 tim. i veckan) eller en praktisk kurs (23 tim. i veckan) eller är rektor över en teknisk institution (39 tim. i veckan). Luxemburg: Undervisningstid definieras i 50- och 55-minuterspass i primärskolan och 50-minuterspass i sekundärskolan.
It depends on the teacher's seniority, teachers giving fewer lessons towards the end of their career.
Den är beroende av lärarens ålder. Lärare ger ett mindre antal lektioner mot slutet av sin karriär.
At primary level, it also varies depending on the number of 50 and 55­minute lessons given by the teacher.
På primärskolenivå varierar också undervisningstiden beroende på antalet 50- och 55-minuterspass som ges av läraren.
(Pupils' lesson time is 18 periods of 55 minutes plus 12 periods of 50 minutes.)
(Elevens lektionstid är 18 lektioner på 55 minuter plus 12 lektioner på 50 min.).
Consequently, if both the seniority of the teacher and the division into 50 and 55­minute periods are taken into account, a primary teacher may have a weekly minimum of 22 periods, 12 of 50 minutes and 10 of 55 minutes, and a maximum of 24 periods, 18 of 55 minutes and 6 of 50 minutes.
Om både lärarens ålder och fördelningen av 50- och 55-minuterslektioner. timmar tas i beaktande, har följaktligen en primärskolelärare minst 22 lektioner i veckan, 12 på 50 minuter och 10 på 55 minuter, och ett högsta timantal på 24 lektioner, 18 på 55 minuter och 6 på 50 minuter.
Netherlands: Teaching time is estimated at 65% of working time in the primary sector and at 60% in the secondary.
Nederländerna: Undervisningstiden uppskattas till 65 % av arbetstiden i primärskolan och 60 % i sekundärskolan.
Austria: Teaching is divided into periods of 50 minutes with a break of 5 to 20 minutes between them during which the teacher supervises the pupils, prepares lessons, or discusses school problems with the pupils.
Österrike: Undervisningen delas upp i perioder på 50 minuter med en rast på 5 till 20 minuter, mellan lektionerna då läraren övervakar eleverna, förbereder lektioner eller diskuterar skolproblem med eleverna.
Teaching time at secondary level varies from school to school. In lower secondary it is: Hauptschule 828 hours, Allgemeinbildende höhere Schule 720 hours. In upper secondary vocational education it is: Berufsschule, 828 hours, Berufsbildende mittlere und höhere Schulen 720 hours.
Undervisningstiden i sekundärskolan varierar mellan skolor. I den lägre sekundärskolan är den: Hauptschule 828 timmar, Allgemeinbildende höhere Schule 720 timmar.
Portugal: A represents the first stage and Β the second and third stages of Ensino básico.
Portugal: A motsvarar det första stadiet och B det andra och tredje stadiet av Ensino Básico.