natgillin/translations-raw huggingface dataset:
> the European Communities (based on the Treaties of Paris and Rome and the Single European Act), whose main spheres of activity are the internal market and the traditional common policies (the CAP etc.); > common foreign and security policy; > cooperation in the fields of justice and home affairs. All observers nowadays admit that decision-making is more effective in the first pillar than in the other two, which have remained intergovernmental in concept.
> De europeiska gemenskaperna (grundade genom Parisfördraget, Romfördragen och Europeiska enhetsakten), vars huvudsakliga ansvarsområden är den inre marknaden och de traditionella gemensamma politikområdena (den gemensamma jordbrukspolitiken bl.a.). > Den gemensamma utrikes­ och säkerhetspolitiken. > Samarbetet i rättsliga och inrikes frågor. Det står i dag klart för var och en att beslutsfattandet är effektivare inom den första pelaren än inom de två andra, som fortfarande är mellanstatliga.
The novelty of the Treaty is that it shifts some of the work hitherto done under the third pillar to the first.
Det som är nytt i fördraget är alltså att en del av de frågor som hittills hört hemma inom tredje pelaren förs över till den första pelaren.
Areas from the third pillar that will be incorporated into the Community sphere are everything concerning the crossing of external borders, immigration and judicial cooperation on civil matters.
Det gäller passage av yttre gränser, invandringsfrågor och civilrättsligt samarbete.
In criminal matters and the police, governments and civil services will continue to cooperate among themselves, but with a more legally binding and effective system.
På det straffrättsliga området och inom polissamarbetet kvarstår det mellanstatliga samarbetet mellan regeringar och myndigheter, men systemet blir mer juridiskt bindande och effektivare.
The ground for incorporating these areas into the Community sphere is the logical link between:
Denna överföring av befogenheter grundar sig på sambandet mellan
> free movement of people (already in the first pillar); > the need for measures to ensure the security of people within the same area. I I I I
> fri rörlighet för personer (som redan behandlas inom första pelaren), och > behovet av åtgärder för att kunna garantera den personliga säkerheten inom området. I I I
The Schengen rules on the abolition of border checks within the Union will also come under the first pillar (see question 10).
Schengenavtalets regelverk om avskaffande av kontroller vid unionens inre gränser kommer också att föras över till första pelaren (se fråga 10).
The second pillar will remain in place, but with new provisions specific to it which should increase the effectiveness of the common foreign and security policy (see question 17).
Andra pelaren förblir mer eller mindre oförändrad, men nya särskilda regler kommer att börja tillämpas för att förbättra effektiviteten inom den gemensamma utrikes­ och säkerhetspolitiken (se fråga 17).
However, although the approach will remain intergovernmental, the European Commission will be able to make proposals for the implementation of a joint action; it will be fully associated with this type of task as well as with the work of the policy planning and early warning unit.
Man bör dock lägga märke till att även om samarbetet förblir mellanstatligt, kan Europeiska kommissionen nu lägga fram förslag för att genomföra en gemensam åtgärd. Kommissionen kommer fullt ut att delta i denna typ av verksamhet samt i enheten för politisk planering och tidig varning.
There is also provision for an interinstitutional agreement (Parliament/Council/Commission) to finance the common foreign and security policy.
En interinstitutionell överenskommelse (parlamentet ­ rådet ­ kommissionen) om finansiering av den gemensamma utrikes­ och säkerhetspolitiken planeras också.
Questions at answers to the treaty el
Frågor och svar om A m s I erd a m I ordra s e ι sid.
Let us now take another look at the first pillar, where the Amsterdam Treaty provides for specific innovations.
< n Vi återvänder till den första pelaren, där Amsterdamfördraget medför ett antal nyheter.
It is extended to the following fields:
Kvalificerad majoritetsomröstning kommer att användas på följande områden:
• employment guidelines and incentive measures;
• Riktlinjer och stimulansåtgärder för sysselsättningen.
• social exclusion;
• Social utslagning.
• free movement of persons (after five years, see above and also question 10);
• Fri rörlighet för personer (efter fem år, se ovan. Se även fråga 10).
• special treatment for foreign nationals;
• Särskilda bestämmelser för utländska medborgare.
• public health;
• Folkhälsa.
• equal opportunities and equal treatment for men and women;
• Lika möjligheter och lika behandling av kvinnor och män.
• research and technological development;
• Forskning och teknisk utveckling.
• countering fraud;
• Bedrägeribekämpning.
• customs cooperation;
• Tullsamarbete.
• data protection (establishment of an independent advisory authority);
• Skydd av personuppgifter (inrättande av oberoende rådgivande myndigheter).
• the outermost regions.
• De yttersta randområdena.
• by the number of procedures being cut to three;
• förfarandena minskas till tre stycken, och
• by the extension, simplification and acceleration of the co-decision procedure (see question 20).
• medbeslutandeförfarandet utökas, förenklas och påskyndas (se fråga 20).
> European Commission Directorate-General X Priority information projects Rue de la Loi/Wetstraat 200 B-1049 Brussels 1917
Europeiska kommissionen Generaldirektorat X Rue de la Loi 200 B-1049 Bryssel
What are the other institutional provisions?
Finns det fler bestämmelser som rör institutionerna?
• the members of the Commission are to be nominated by common accord between the governments and the President;
• han eller hon utses av regeringarna i samförstånd, och nomineringen måste godkännas av parlamentet, • kommissionens ledamöter utses gemensamt av regeringarna och ordföranden, och • ordföranden slår fast kommissionskollegiets politiska riktlinjer.
It must be consulted in new fields (employment, social matters, public health, environment, Social Fund, vocational training and transport), and at the request of the European Parliament.
Den kommer att höras på nya områden (sysselsättning, sociala frågor, folkhälsa, miljö, socialfonden, yrkesutbildning och transporter), och även på Europaparlamentets begäran.
Questions and answers to the Treaty el Amsterdam
> Frågor och svar om Amsterdamlordragot ■ sid. 1
Will this Treaty keep me better informed about the Union's decisions, and will they be easier to understand in future?
Medför det nya fördraget bättre information om unionens beslut, och kommer besluten att bli lättare att förstå?
Keeping people better informed is the practical expression of a determination to bring Europe closer to its citizens.
Att ge medborgarna bättre information är ett konkret sätt att närma EU till medborgarna.
The Treaty takes various steps towards achieving this goal.
Genom fördraget inrättas olika medel för att uppnå detta mål.
First of all, the Commission, in its role as initiator of Community legislation, is to consult widely before making proposals for legislation and, wherever appropriate, is to publish consultation documents.
Först och främst kommer kommissionen som initiativtagare till gemenskapens lagstiftning att hålla breda samråd innan lagtexter föreslås. Varje gång det är lämpligt kommer dokument om dessa samråd att publiceras.
In terms of the transparency principle, this Treaty marks a new stage in the process of creating an ever-closer union among the peoples of Europe, in which decisions are taken as openly as possible and as closely as possible to the citizen.
Vad gäller insyn innebär det nya fördraget ännu ett nytt steg mot en allt fastare sammanslutning mellan de europeiska folken, där besluten fattas med största möjliga hänsyn till principen om insyn och öppenhet och så nära medborgarna som möjligt.
Limits to this may only be set by an act taken by codecision.
Begränsningar av rätten till insyn kan endast beslutas i en rättsakt som antas genom medbeslutandeförfarandet.
The Treaty also states that the Council, when acting in its legislative capacity, is under an obligation to make votes and explanations of vote public.
1 fördraget fastställs också rådets skyldighet att offentliggöra hur ministrarna röstar i lagstiftningsfrågor.
To this end, a new article has been inserted into the Treaty, stipulating that any citizen of the Union, and any natural or legal person residing or having its registered office in a Member State, has a right of access to documents of the European institutions (Parliament, the Council and the Commission), according to specific provisions in the rules of procedure of each institution, with a view to the greatest possible openness.
För att ge en så god insyn som möjligt har en ny artikel införts i fördraget. Där anges att alla unionens medborgare och fysiska eller juridiska personer som är bosatta eller har sitt säte i en medlemsstat skall ha rätt att få tillgång till dokument från EU:s institutioner (parlamentet, rådet, kommissionen) ­ enligt de närmare regler som anges i varje institutions arbetsordning.
To make the Union's decisions easier to understand in future, the Intergovernmental Conference also adopted a declaration which stresses the importance of the quality of the drafting of Community legislation: to achieve this, the three institutions which are involved in the procedure for adopting Community legislation, i.e. the European Parliament, the Council and the Commission, will establish special guidelines.
De tre institutioner som arbetar med att stifta gemenskapens lagar, det vill säga Europaparlamentet, rådet och kommissionen, kommer att fastställa riktlinjer för att uppnå målet att erhålla bästa möjliga kvalitet.
This will ensure both that EU legislation will be implemented more effectively by the competent national authorities and that it will be easier for the public to understand.
Följden kommer dels att bli att de behöriga nationella myndigheterna genomför gemenskapens lagstiftning bättre, dels att allmänheten lättare förstår den.
There is also a declaration in the Final Act which states that the work carried out to simplify the previous Treaties must be complemented by a consolidation of all the relevant Treaties, including the Treaty on European Union; here, the work already under way will be speedily concluded after the Treaty is signed.
I en förklaring i slutakten föreskrivs att den påbörjade förenklingen av tidigare fördrag bör åtföljas av en kodifiering av alla viktiga fördrag, inklusive Fördraget om Europeiska unionen. Detta arbete som redan påbörjats kommer snabbt att slutföras när fördraget undertecknats.
This will make it easier for readers to understand the texts and see how all Community legislation fits together.
Läsaren kommer att ha lättare att förstå texterna och kunna följa kontinuiteten i gemenskapens lagstiftning.
However, the resulting text will have no legal force.
Detta arbete har dock ingen rättslig betydelse.
Qoestlons and answers to the Treaty ol A m s t e r d ι page
Frågor och svar om A m s I erd a m I ordra g e ι sid.
What do 'closer cooperation' and
Vad menas med "närmare samarbete" och vad betyder "flexibilitet" i fördraget?
'flexibility' mean in this Treaty?
De två uttrycken innebär samma sak.
These two expressions mean the same thing.
I fördraget talas om "ett närmare samarbete".
There is a whole section devoted to this question and it is an important addition.
En helt ny betydelsefull avdelning ägnas åt frågan.
As the number of Member States of the Union keeps increasing and not all of them want to move towards integration at the same speed in all areas, certain countries have shown an interest or desire to move ahead in certain fields.
Eftersom antalet medlemsstater i unionen fortsätter att öka och eftersom inte alla vill ha en lika snabb integration, har vissa länder uttryckt intresse för eller en önskan om att gå längre på vissa områden.
The idea of creating a sort of vanguard or 'hard core' in the Union may have a mobilising effect; it will certainly prevent a situation where European integration advances at a pace set by the slowest or least enthusiastic member.
Tanken att ha en sorts spjutspets eller "hård kärna" inom unionen kan fungera som en viktig inspirationskälla. Den gör det möjligt att undvika att integrationstakten bestäms av den långsammaste eller minst entusiastiska partnern.
But at the same time, this idea raises serious political and legal questions, such as: How will any decisions be taken?
Samtidigt väcks viktiga politiska och rättsliga spörsmål. Hur ska besluten fattas?
How will institutions designed for 15 members function when it comes to initiatives which only involve some of the Member States?
Hur kommer de femton medlemsstaternas institutioner att fungera i fråga om initiativ som bara omfattar några av medlemsstaterna?
The Treaty provides a response by allowing closer cooperation in the three pillars of the Union (see question 22) but on fairly strict conditions (such as furthering the objectives of the Union, respecting the principles set out in the Treaties and the single institutional framework, only using this option as a last resort, with at least a majority of the Member States involved, not encroaching on the acquis communautaire, and being open to the other Member States).
Problemet har lösts på följande sätt i fördraget: Förstärkt samarbete tillåts inom unionens tre pelare (se fråga 22), men på relativt stränga villkor (unionens mål skall främjas, fördragens principer och den gemensamma institutionella ramen beaktas, möjligheten till flexibilitet skall användas som en sista utväg och minst omfatta en majoritet av medlemsstaterna, gemenskapens regelverk får inte påverkas, samarbetet måste vara öppet för de övriga medlemsstaterna etc).
Queslions and answers to lhe Treaty it
Fragor och svar om
What are the next political moves in Europe going to be now?
Vad händer härnäst inom gemenskapspolitiken?
The Amsterdam Treaty has been signed (on 2 October 1997) and must now be ratified, i.e. given final approval by all the Member States.
Amsterdamfördraget undertecknades den 2 oktober 1997 och skall därefter ratificeras, det vill säga definitivt godkännas av alla medlemsstater.
When the 15 ratifications are completed — and only then — it can enter into force.
Först när de femton ratificeringarna slutförts kommer det att träda i kraft.
The European Parliament will also have expressed its opinion by voting before the end of the year.
Europaparlamentet kommer att rösta om fördraget.
If the Treaty does not secure a majority in the European Parliament, this may affect the attitude of one or other national parliament: Italy, for example, has made it clear that it will reject the Treaty if the European Parliament does so.
Om fördraget inte erhåller majoritet i Europaparlamentet kan detta påverka attityden i vissa nationella parlament. Italien har till exempel meddelat att man tänker förkasta fördraget om Europaparlamentet röstar emot det.
Ratification in the Member States can be done in two ways:
Ratificeringen i medlemsstaterna kan gå till på något av följande sätt:
> either the people are consulted by referendum; or > the national parliament votes on it: the men and women that you have elected decide on your behalf. In both cases, the people or their representatives have the last word.
> Medborgarna rådfrågas genom en folkomröstning. > Det nationella parlamentet röstar om fördraget: de folkvalda uttalar sig på folkets vägnar. I I
This is how a democracy works, and all the Member States are democracies.
I båda fallen är det medborgarna eller deras företrädare som har sista ordet.
This Treaty paves the way for the opening of negotiations for the enlargement of the Union to other countries (see question 19).
Fördraget gynnar förhandlingarna om en utvidgning av unionen till andra länder (se fråga 19).
At least one year before the Union has more than 20 Member States, a new Intergovernmental Conference must be convened to review the problem of the institutions (their composition and functioning).
Minst ett år innan antalet medlemsstater i unionen överstiger 20 måste en ny regeringskonferens sammankallas för att på nytt ta upp problemet med institutionernas sammansättning och funktion.
Questions and answers to the Treaty ol Amsterdam
Fragor och svar am
EUROPEAN INTEGRATION
ENANDET AV EUROPA
The origins and growth of the European Union by Dr Klaus-Dieter Borchardt
Bildandet och utvecklingen av Europeiska unionen av Dr Klaus-Dieter Borchardt
The origins and growth of the European Union (Fourth edition) by Dr Klaus-Dieter Borchardt Manuscript completed on 1 5 January 1995 Cover illustration: Paolo Guidotti Illustrations: Fynn Nygaard, Anne Howeson
Manuskriptet skrivet av K.D. Borchardt Avslutat den 15 januari 1995 Titelillustration: Paolo Guidotti Illustrationer: Fynn Nygaard och Anne Howeson
Cataloguing data can be found at the end of this publication
Kataloguppgifter finns i slutet av broschyren.
□ HE ORIGINS OF THE EUROPEAN UNION
IT UPPRÄTTANDET AV EUROPEISKA UNIONEN
From European Community to European Union The history of accession: the Members of the European Union
Från Europeiska gemenskapen till Europeiska unionen Anslutningshistoria: Medlemmarna i Europeiska unionen
AIMS, METHODS AND ACTORS
!Ll MÅL, METODER OCH AKTÖRER I DET EUROPEISKA ENANDET
ECONOMIC INTEGRATION
DET EKONOMISKA ENANDET
■ From common market to single market and economic and monetary union
Från gemensamma marknaden via inre marknaden till Ekonomiska och monetära unionen
■ The basic freedoms of the single market: Free movement of goods — Free movement of workers — Freedom of establishment Freedom to provide services — Free movement of capital and payments
Den inre marknadens grundläggande friheter Fri rörlighet för varor - Fri rörlighet för arbetstagare - Etableringsrätt -Fri rörlighet för tjänster- Fri rörlighet för kapital och betalningar Konkurrenspolitiken
■ Competition policy ■ Economic and monetary union ■ The common policies
Ekonomisk och monetär union Gemenskapspolitikens olika områden
POLITICAL UNION: THE THREE PILLARS OF THE EUROPEAN UNION
DET POLITISKA ENANDET: EUROPEISKA UNIONENS TRE PELARE
The first pillar: the three European Communities (EC, Euratom, ECSC) The second pillar: the common foreign and security policy The third pillar: cooperation in the fields of justice and home affairs
Första pelaren: De europeiska gemenskaperna (EG, Euratom, EKSG) Andra pelaren: Steget in i en gemensam utrikes- och säkerhetspolitik Tredje pelaren: Samarbete mellan EU:s medlemsstater inom området för rättsliga och inrikes frågor
ν A UNION FOR THE PEOPLE
EN UNION FÖR MÄNNISKORNA
Union citizenship Social policy Economic and social cohesion Environmental protection Health and consumer protection Education and cultural policy
Unionsmedborgarskapet Socialpolitiken Ekonomisk och social sammanhållning Skydd av miljön Hälsovård och konsumentskydd Utbildnings-och kulturpolitik
YL THE UNION IN THE WORLD
UNIONEN I VÄRLDEN
Common commercial policy Development aid
Den gemensamma handelspolitiken Utvecklingspolitik
EPILOGUE: THE FUTURE OF THE EUROPEAN UNION
SLUTBETRAKTELSE: EUROPEISKA UNIONENS FRAMTID
and imperialism. Only after Europe had yet again been devastated by war was the disastrous futility of constant national rivalry truly appreciated.
Ännu en gång måste Europa läggas i ruiner innan man insåg det ödesdigra i den ständiga rivaliteten mellan de europeiska staterna.
Europe's total collapse and the political and economic disintegration of outdated national structures set the stage for a completely fresh start and called for a far more radical approach to the reordering of Europe.
Först Europas fullständiga sammanbrott och det politiska och ekonomiska sönderfallet av de europeiska staterna med deras föråldrade nationella struktur skapade förutsättningar för en ny början och tvingade fram ett radikalare sätt att se på Europas nydaning.
The subsequent moves towards integration sprang from three main considerations.
De olika ansatserna till ett europeiskt enande byggde framför allt på tre insikter: anken på en fast sammanslutning av de europeiska staterna hade redan funnits
• First was Europe's realization of its own weakness.
• Man var medveten om den egna svagheten.
Through conflict and war its ageold place at the centre of the world stage was lost.
Europa hade till följd av sina väpnade konflikter förlorat sin urgamla ställning som världshändelsernas centrum.
That place was taken instead by the two new superpowers, the United States of America and the Soviet Union, each now wielding far greater military, political and economic might than Europe's divided patchwork of States could muster.
Det trängdes undan av två nya supermakter, USA och f.d. Sovjetunionen, som båda förfogade över mer militär, politisk och ekonomisk makt än ett Europa som var uppsplittrat på många små stater.
European Union, the idea of a closely knit association of European States had found political expression in a variety of ways.
i olika former långt innan Europeiska gemen skapen bildades och sedan utvecklades vidare till Europeiska unionen.
There had been attempts to impose unity through hegemony or by force.
Det fanns strävanden att i hegemonins tecken eller i kraft av en härskares diktat tvinga fram ett enande.
On the other hand, there had also been schemes for a peaceful, voluntary association of States on terms of equality, especially after the harrowing experience of the First World War.
Men det fanns också modeller för en frivillig och fredlig sammanslutning av lika berättigade partner, särskilt efter första världskrigets bittra erfarenheter.
In 1 923, for instance, the Austrian founder-leader of the Pan-European Movement, Count Coudenhove Kalergi, had called for the creation of a United States of Europe, citing such examples as the successful assertion of Swiss unity in 1848, the forging of the German Empire in 1871 and, before all else, the independence of the United States of America in 1776.
År 1923 krävde till exempel den österrikiske greven Coudenhove Kalergi och hans paneuropeiska rörelse att man skulle skapa "Europas förenta stater". Som före bild hade han det framgångsrika enandet av Schweiz år 1848, bildandet av Tyska riket 1871 och framför allt bildandet av Amerikas förenta stater 1776.
And on 5 September 1929, in a now famous speech to the League of Nations Assembly in Geneva, the French Foreign Minister Aristide Briand, with the backing of his German counterpart, Gustav Stresemann, proposed the creation of a European union within the framework of the League of Nations.
Den franske utrikesministern Aristide Briand, uppbackad av sin tyske kol lega Gustav Stresemann, föreslog i sitt beröm da tal den 5 september 1929 inför Nationernas förbund att man skulle bilda en Europeisk union inom ramen för Nationernas förbund.
In that case, though, the immediate aim went no further than securing closer cooperation between the States of Europe, leaving their national sovereignty intact.
Tanken var till att börja med endast att skapa ett närmare samarbete mellan de europeiska staterna ¡nom den världsomfattande organisationen Nationernas förbund.
All these efforts for peaceful unification, however, failed to make any real headway against the still dominant tides of nationalism
Alla dessa försök till ett fredligt enande misslyckades på grund av de alltför starka idéerna om nationalism och imperialism.
Looking at their underlying aims, however, a clear pattern begins to emerge, revealing three major groups:
Det är först när man gör klart för sig vilka konkreta mål som döljer sig bakom organisationerna som denna mångfald av formationer får en struktur. Organisationerna kan delas in i tre stora grupper:
• Second was the conviction, summed up in the motto 'Never again!', that the possibility of renewed military conflict must be banished forever.
• De bittra erfarenheterna gjorde att varje poli tiskt handlande styrdes av maximen "aldrig mera krig!".