natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The individual incentive to continue seeking employment on the general labour market must remain.
Individens incitament att fortsätta att söka arbete på den allmänna arbetsmarknaden måste bevaras.
Particular account must be taken of this when working out incomesupport measures.
Detta måste särskilt beaktas vid utformningen av de inkomststödjande åtgärderna.
The need for, and efficiency of the instruments of labour market policy must be assessed at regular intervals." placed enormous strains on public budgets and systems of support as well as changing their underlying objective.
Behovet av arbetsmarknadspolitiska åtgärder och deras effektivitet måste regelbundet utvärderas." betalades ut i arbetslöshetsunder stöd, medan ca 10% avsåg kostna der för förtidspensionering g (diagram 104).
Expenditure on active labour market policy
Arbetsmarknadspolitiska åtgärder kan delas in i tre kategorier: rier:
The general objective in Member States in recent years has been to shift the balance of resources from income maintenance for the unemployed towards more active labour market policies.
Den allmänna målsättningen i medlemsstaterna de senaste åren har varit att ändra resursfördelningen från inkomstunderstöd för de arbetslösa till en mer aktiv ar betsmarknadspolitik.
Public expenditure on labour market policies amounted in total to around 372% of GDP in 1993 for the
- arbetsförmedling som syftar till att få till stånd en bättre an passning mellan vakanser och arbetssökande,
With a high level of unemployment more pressure has been put on active measures to play a more important role in improving the functioning of labour market.
- arbetsmarknadsutbildning för att höja arbetskraftens kompetens, tens,
Such measures can be divided into three broad kinds:
- nya subventionerade arbetstillfällen inom den offentliga eller privata sektorn.
Member States taken together.
Utgifterna varierade dock kraftigt mellan medlemsstaterna, delvis beroende på stora skillnader i ar betslöshetstal.
Almost 60% of this was spending on unemployment benefits and around 10% on early retirement pensions (Graph 104).
De totala utgifter na 1993 justerade för skillnader i antalet arbetslösa gick från under 1% av BNP per 5% av de arbetslösa i Grekland och Spanien till 4% i Österrike (diagram 105).
• job mediation and placement aimed at matching vacancies and job seekers;
I detta kapitel undersöks hur stor leken och sammansättningen av utgifterna för den aktiva arbetsmarknadspolitiken utvecklats och beaktar varje åtgärd i tur och ordning.
• vocational training to improve the skills and abilities of the labour force;
Utgifter för den aktiva arbetsmarknadspolitiken politiken
The large increase in unemployment in Europe since the mid-1970s, which has been concentrated on particular groups — the unskilled, young people and women — and in certain regions and which has been accompanied by the emergence of a serious problem of longterm unemployment, has forced governments to react in various ways.
Den kraftigt ökade arbetslösheten sedan mitten av 1970-talet, koncentrerad till speciella grupper av befolkningen — lågkvalificerade, ungdomar och kvinnor — samt till vissa regioner och som åtföljts av allvarliga problem som uppstått i samband med långtidsarbetslösheten har tvingat regeringarna att reagera på olika sätt.
Budgets for labour market policies have risen substantially and many experimental measures have been introduced in the search for an effective solution.
De har ökat de statliga anslagen för arbetsmarknadspolitiska åtgärder väsentligt och tvingats till en omfattande försöksverksamhet där de successivt prövat sig fram för att försöka finna en effektiv lös ning.
Income maintenance for the unemployed, which was initially introduced to support people over short periods of time while they were looking for a job or undergoing training, has increased substantially.
Inkomstunderstöd för de ar betslösa, som till en början infördes för att hjälpa människor under kortare perioder medan de sökte arbete eller gick på utbildning, har ökat avsevärt.
Expenditure, however, varied widely between Member States, partly be cause of major differences in levels of unemployment.
Utgifterna för passiva åtgärder ökade i samtliga medlemsstater i början av 1990-talet i samband med den kraftiga uppgången i ar betslösheten, med undantag av Ir land där utgifterna låg kvar på oförändrad nivå.
Between 1985 and 1993, total expenditure on such measures, adjusted for the change in unemployment, increased relative to GDP in most countries, the exceptions being the UK, Ireland, France, Luxembourg, Sweden and Denmark.
Med justering för ökningen av arbetslösheten sjönk den dock i förhållande till BNP i 9 av de 14 länderna för vilka uppgif ter finns (undantagen är Frankrike, Portugal, Nederländerna, Danmark och Österrike) medan de ökade i alla länder utom Danmark
The scale of spending in 1993, adjusted for differences in the numbers unemployed, ranged from under 1% of GDP for each 5% of the
Den höga arbetslösheten innebär att det ställs ännu hårdare krav på aktiva åtgärder för att försöka för
This section examines changes in the amount and pattern of public expenditure on labour market measures and considers each of the different kinds of measure in turn.
De offentliga utgifterna för ar betsmarknadspolitiska åtgärder uppgick sammanlagt i alla med lemsstater till totalt ca 3,5% av BNP 1993. Närmare 60% härav
Section 4 Improving the effectiveness of labour· market policy
Kapitel 4 Förbättrad effektivitet i arbetsmarknadspolitiken
Public employment services
Lönesubventioner i
Expenditure on passive measures, with the steep rise in unemploy­ment, increased in all Member States in the early 1990s, except in Ireland where it remained constant.
Utgifterna fór inkomststöd (dvs. passiva) åtgärder uppgick 1993 till omkring 1% eller mindre av BNP per 5% arbetslösa i Grekland, Spa nien Storbritannien, Irland, Frankrike och Portugal och runt 12% i alla övriga medlemsstater utom Danmark där utgiftsnivån låg över 2,5% av BNP och i Österrike över 3%. Utgifterna för aktiva åtgärder uppgick 1993 till mindre
Adjusted for the rise in unemploy­ment, however, it declined relative to GDP in 9 of the 14 countries for which data are available (the only exceptions being France, Portugal, the Netherlands, Denmark and Austria), whereas it had risen in all countries apart from Denmark over the period 1985 to 1990.
D1985 D1990 ■ 1993 än V5% av BNP per 5% > arbetslösa i Grekland, Spanien och Storbritan Utbildning nien, runt V
The decline between 1990 and 1993 was par­ticularly marked in Finland and Sweden where unemployment went up considerably.
Arbetsförmedling i.
­2% in
2,5 och Nederländerna och l'/2% i Sverige. rige.
Portugal and around l'/2
I inga uppgifter, DK, Ρ 1985=1986, IRL 1993=1991, GR 1993=1992 i % av BNP
Public expenditure on active and passive labour market policies in Member States, 1985, 1990 and 1993
Offentliga utgifter för aktiva och passiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder i medlemsstaterna 1985,1990 och 1993
Belgium, Denmark and Austria, 1% in Germany and the Netherlands and 1V
Resultatet av den mer aktiva ar betsmarknadspolitiken i medlemsstaterna är blandat.
While expendi­ture on active measures was higher in relation to total labour market spending in 1990 than in 1985 in most Member States, the share de­clined in all but four Member States between 1990 and 1993.
Fördelningen av de offentliga ut gifterna mellan olika former av aktiva åtgärder varierar kraftigt mellan medlemsstaterna (diagram 106).
However, it is important to emphasise in this context that these figures cover only
I Belgien, Portugal, Tyskland, Österrike, Nederländerna, Sverige och Storbritannien upp gick utgifterna för den offentliga arbetsförmedlingen till 0,1% av
Section 4 Improving the effectiveness of labour market policy market.
Kapitel 4 Förbättrad effektivitet i arbetsmarknadspolitiken medlingarna både 1994 och 1995.
Although the precise allo­cation of responsibilities varies slightly between Member States, their tasks generally include matching job seekers to notified vacancies, counselling and advising those looking for work, job broking and, in many cases, administration of income support and of active programmes.
I Finland infördes en reviderad lag om statlig arbetsförmedling 1994 i syfte att förstärka den aktiva ar­betsmarknadspolitiken och för­bättra arbetsmarknaden, delvis genom effektivare offentliga ar­betsförmedlingar.
spending by the public sector and exclude private sector expenditure which may well have tended to in­crease in recent years with the trend towards privatisation of ser­vices previously performed by the public sector, with firms taking more responsibility for training, as described above, and with the en­ding of state monopolies on job placement in a number of countries.
I Grek­land och Österrike var de mindre än 0,1% (fast det bör påpekas att i några länder är ungdomsåtgärder­na inte redovisade separat). Utgif­terna för utbildning uppgick till ca 0,25­0,4% av BNP per 5% arbets­lösa i Danmark, Tyskland, Sverige och Irland men till mindre än 0,1% av BNP i Luxemburg, Spanien och Storbritannien.
Substantial changes and some im­provements in public employment services have been made in several Member States in recent years, and in the majority of countries (8 out of the 14) expenditure was higher relative to GDP in 1993 than in 1985 when adjusted for the change in unemployment (Graph 107).
Utgifterna fór sub­ventionerade anställningar domi­nerade i Belgien, Finland, Danmark och Sverige på över 0,5% av BNP 1993 (återigen ej justerat för skillnader i arbetslöshet).
As noted above, in Belgium, Local employment agencies (Agences locales pour l'emploi — ALE) were introduced in 1993 to place the un­employed persons in temporary jobs (see Section 2).
De placerar ar­betslösa personer i tillfälliga arbe­ten (se kapitel 2).
In Germany, spe­cial temporary employment agencies (START) have recently been introduced for the long­term unemployed and other people diffi­cult to place, modelled on the agencies with the same name in the Netherlands, which have achieved some success.
I Tyskland har särskilda tillfälliga arbetsförmed­lingar, kallade START, nyligen in­rättats för långtidsarbetslösa och andra svårplacerade personer. Förmedlingarna har utformats efter förebild av motsvarande in­rättningar med samma namn i Nederländerna.
In Italy, the obligation on employers to notify all job vacancies to the public employ­ment service was abolished in 1995 and replaced by a requirement to notify after hiring someone. In
I Italien avskaffades 1995 arbetsgivarnas skyldighet att an­mäla alla lediga arbeten till den offentliga arbetsförmedlingen och den ersattes med kraven på anmä­lan efter det att någon anställts. I Sverige expanderade arbetsför­
Reorganisation has taken place in Belgium, Germany and Austria, for example, while in the former two countries, special temporary employment agencies for the
I Belgien infördes 1993 en plan för vägledning av alla lång­tidsarbetslösa under 46 år. I Storb­ritannien infördes intervjuer vid återinträde som ett viktigt instru­ment i arbetsmarknadspolitiken.
Distribution of public expenditure on active measures in Member States, 1993
Fördelning av offentliga utgifter för aktiva åtgärder i medlemsstaterna 1993
% expenditure
% av utgifterna
I Employment services ■ Training D Youth D Subsidies D Disabled
D Lönesubventioner
The distribution of public expen­diture between different kinds of active measures varies sub­stantially between Member States (Graph 106).
De offentliga arbetsförmedlingarna spelar en potentiellt central roll när det gäller att förbättra arbetsmark­nadens funktionssätt.
Spending on youth measures was highest in Denmark, Ireland, Sweden and Portugal, where it varied from 0.5% of GDP (in this case unadjusted for unemployment) to over 0.7%. In Greece and Austria, it was less than 0.1% (though it should be empha­sised that in some countries, youth measures are not separately distin­guished).
Även om det exakta ansvarsområdet varierar något mellan medlemsstaterna är förmedlingarnas uppgift i allmän­het att koppla samman arbetssö­kande med vakanser, ge råd till de arbetssökande, förmedla arbeten samt administrera inkomststöd och aktiva åtgärdsprogram.
Expenditure on training amounted to 0.25%­0.4% of GDP for each 5% of unemployment in Ireland, Denmark, Germany and Sweden but less than 0.1% in Spain, Luxembourg and the UK. Expendi­ture on job subsidies were of most importance in Belgium, Denmark, Finland and Sweden at over 0.5% of GDP in 1993 (again unadjusted for differences in unemployment).
I flera medlemsstater har de of­fentliga arbetsförmedlingarna för­ändrats och förbättrats väsentligt och utgifterna för dem var i de fles­ta länderna ( 8 av 14 ) högre i förhål­lande till BNP 1993 än 1985 efter justering av förändringen i arbets­lösheten, (diagram 107).
Public Employment Services have potentially a central role in improv­ing the functioning of the labour
Särskilda tillfälliga ar­betsbyraer för arbetslösa har in­rättats i Belgien och Tyskland. Som sagts ovan inrättades 1993
Section 4 Improving the effectiveness of labour market policy most cases spending was higher in 1993 than in 1985 (Graphs 106 and 108).
Kapitel 4 Förbättrad effektivitet i arbetsmarknadspolitiken
In most countries, publiclyfunded training schemes are targeted at the unemployed.
Spanien och har också ökat i de sista fyra länderna mellan 1990 och 1993 (diagram 109).
plan was established with the aim of offering a job to all the unem­ployed over the age of 25 who were still without work after 12-21 months.
I de flesta länderna inriktas in­komststöden på vissa kategorier arbetstagare särskilt långtidsar­betslösa och ungdom.
Sweden, employment agencies were expanded in both 1994 and 1995.
Arbetsförmedlingarna har i vissa länder, t. ex.
In Finland, the revised Public Employ­ment Services Act was introduced in 1994 to intensify active labour market policy and improve the func­tioning of the labour market, in part through more effective public em­ployment services.
Frankrike och Neder­länderna, ansträngt sig för att upprätta kontakter med enskilda företag eller sektorer, i Frankrike med flera statliga foretag, i Neder­länderna med företag inom grafisk industri och hälso­ och sjukvårds­sektorn.
In Germany, efforts have been made to increase contacts with small firms.
I Tyskland uppmuntras de arbetslö­sa och de som hotas av arbetslöshet att genomgå yrkesutbildning eller omskolning.
New placement initiatives or refined counselling were introduced in several Member States in the early 1990s.
I flera medlemsstater, bl.a.
In France, the employ­ment service (ANPE) launched 'Programme 900,000' in 1992, under which special placement initiatives for the longterm unem­ployed were taken (see Section 5).
Dan­mark, Frankrike, Tyskland, Grekland, Irland, Sverige och Storbritannien, är utbildningsåt­gärder ett av de största områdena bland de aktiva och var i de flesta fall högre 1993 än 1985 (diagram 106 och 108).
In Belgium, a supervision plan for all longterm unemployed under the age of 46 was introduced in 1993.
Utbildningsåtgärder­na är i de flesta länderna inriktade på arbetslösa.
In Denmark, the 'Employment opportunities'
Sysselsätt­ningsbidragen är relativt stora i Belgien, Danmark, Finland och
In Denmark, the number of both unemployed and employees under­going training at any one time is among the highest in the Union.
Danmark har en av de högsta andelarna arbetslösa och anställ­da i utbildning.
This has been boosted by training leave measures (as described in Section 2 above).
Siffran har ökat
In Sweden, the proportion of the unemployed in training increased significantly at the beginning of the 1990s.
1993 och har därefter utvidgats till att gälla övriga delar av lan­det.
In Finland, the number has doubled in the 1990s as unemployment has risen, those with no vocational qualifications, in particular, being encouraged to take a training course.
Programmet innebär att den som anställer en arbetslös person som är svårplacerad får uppbära ett lönebidrag under högst två år (tre år i de nya forbundsstaterna) med ett schablonbelopp som är lika med den genomsnittliga kost­naden för arbetslöshetsunderstö­det inklusive sociala avgifter.
In Germany, the unem­ployed and those threatened by unemployment are actively encour­aged to undertake vocational training or retraining.
Danmark har ett s.k. "arbetserbju­dandeprogram" för långtidsarbets­lösa (se kapitel 5).
In many Member States, including Denmark, France, Germany, Greece, Ireland, Sweden and the UK training is one of the largest areas of active expenditure and in
I Spanien har rekryteringsbidrag i form av nedsatt arbetsgivaravgift med 50­100% införts för företag som ingår tidsbegränsade anställ­ningsavtal på mellan ett och tre år med äldre personer eller långtids­arbetslösa som uppbär bidrag.
Subsidised employment
I Storbritannien infördes 1993­
107 Public expenditure on employment services in Member States, 1985,1990 and 1993
107 Offentliga utgifter för arbetsförmedlingstjänster i medlemsstaterna 1985,1990 och 1993
% GDP per 5% unemployed
% av BNP per 5% arbetslösa η 0,6
In most Member States wage sub­sidies are targeted at certain categories of worker, especially the longterm unemployed and young people.
1994 s.k. "provanställning" som innebär att en person som varit arbetslös i mer än sex måna­der kan arbeta i tre veckor i ett företag utan kostnad för företaget.
In Germany, the 'productive labour promotion' scheme was introduced in the new Lander in 1993 and subsequently extended to
I Sverige finns olika typer av lönebidrag som t.ex. tidsbegränsad offent­lig sysselsättning och rekryter­ingsstöd.
Public expenditure on training for the unemployed and employed in Member States, 1985, 1990 and 1993
Offentliga utgifter för yrkesutbildningutbildning av arbetslösa och anställda i medlemsstaterna 1985,1990 och 1993 i % av BNP
G Expenditure on employed
D Utgifter för anställda
■ Expenditure on unemployed per 5% unemployed
■ Utgifter för arbetslösa per 5% arbetslösa
- 0.6 other parts of the country to provide a flat­rate wage subsidy, equal to the average level of unemployment benefit, for taking on hard­to­place unemployed for a maximum period of two years (three in the new Lan­der).
I Tyskland förlängdes 1994 den period under vilken arbetslösa som blir egna företagare får fort­sätta att uppbära bidrag från tio till 26 veckor och det tidigare taket för bidraget avskaffades.
In Denmark, the 'job offer' scheme has been set up to help the long­term unemployed (see Section 5 below).
I Portu­gal har sedan december 1993 utökade resurser ställts till förfo­gande för startaegetinitiativ.
In Spain, recruitment sub­sidies in the form of a rebate of 50­100% of employers' social con­tributions have been introduced for firms providing fixed­term contract jobs for 1­3 years to older people or the long­term unemployed receiv­ing benefits.
I Belgien omorganiserades det ex­isterande programmet för starta­eget­lån för arbetslösa samma år.
In Finland, the subsi­dised employment system was modified in 1995 with the purpose partly of making it possible to com­bine employment subsidies more effectively with employment ser­vices, rehabilitation and training.
På Irland gör ett bidrag det möjligt för arbetslösa (inklusive egenföre­tagare utan arbete) att återgå till arbetet och att få behålla en pro­centsats av sin arbetslöshetser­sättning upp till tre år.
In Sweden, there are various forms of wage sub­sidy including temporary public employment and recruitment sup­port.
I Frankrike utvidgades nyligen stödet till ar­betslösa som startar egna företag eller övertar företag.
It was recently decided to target the latter at the long­term unemployed (see Section 5).
Företagen uppmuntras också att bevilja sina anställda lån om de startar egen verksamhet.
Promoting self­employment π
Bevarat incitament till att arbeta
Most Member States have measures aimed at encouraging un­employed people to start up their own business by being able to capi­talise or continue receiving unemployment benefit.
Incitamentet till att söka arbete bestäms av flera faktorer: en faktor är tillgången på arbete, en annan utformningen av socia­la trygghetsåtgärder och social­försäkringsåtgärder i allmänhet.
Section 4 Improving the effectiveness of labour market policy measures have existed since the 1980s, except in Austria, Italy, Luxembourg and the Netherlands.
Kapitel 4 Förbättrad effektivitet i arbetsmarknadspolitiken
Between 1990 and 1993, expenditure increased in Denmark, Finland Portugal and Sweden, though it fell substantially in Spain.
Dessa frågor analyseras mer i detalj i del 3 kapitel 1 och i rapporten "Social trygghet i Europa 1995" (under utgivning).
In Sweden, a study of the Employment Services found that a much larger proportion of those who had received intensive counselling were in work after a year than those who had not received extra help.
Effekten synes emellertid vara mindre än effekten av intensifierad förmedlingsrådgivning. I en nyligen gjord utredning från Ar betsmarknadsstyrelsen har man funnit en märkbar effekt både pä lönen och på sannolikheten att finna ett nytt arbete.
Studies in the UK and the US have come up with similar results.
I utvärderingar som gjorts av yrkesutbildningsprogam i USA har man också kommit fram till att yrkesutbildning har positiva effekter.
In the UK, evaluation of the 'Restart' scheme found that, over the year following the Restart interview, the time spent working increased and the time drawing benefit declined.
Utvärderingar som gjorts i Storbritannien av "Training for Work" (för vuxna) och "Youth Training" visar att bägge förbättrar sysselsättningssituationen för kursdeltagarna.
In the US, people who had received more intensive job search assist ance were found to have better employment and earnings prospects. pects.
I Finland pågår för närvarande ett omfattande forskningsprojekt för att utvärdera arbetsmarknadsutbildning från individens, företagets och ar betsmarknadens perspektiv.
income support and incentives to work.
Utvärdering av de direkta sysselsättningsskapande åtgärderna
In the UK, for example, 'in-work' benefits in the form of Family Credits have been introduced to increase the incomes of low-paid workers relative to what they receive when unemployed.
I Storbritannien till exempel har s.k. "in work-benefits" (förmåner för den som arbetar) inforts som familjeinkomsttillägg för att åstadkomma ökad inkomst för den lågavlönade arbetskraften i förhållande till vad de får som arbetslösa.
The scheme, however, is limited to those with dependent children, though extension to single people is at pres ent being considered.
Programmet begränsas dock till dem som har hemmavarande barn, även om man nu avser att utvidga det till att gälla ensamstående.
In 1992, the minimum hours of week worked was reduced from 24 hours a week to 16, a change which seems to have increased the number of people taking up such jobs.
1992 minskades timbegränsningen från ett minimum av 24 till 16 timmar per vecka Denna för ändring tycks ha ökat antalet per soner som tar sådana jobb.
In Ireland, 'Family Income Supplement' is payable to low-paid workers with families, providing they work at least 20 hours a week.
På Irland betalas "familjebidragstillägg" ut till lågavlönade arbetstagare med familj under förutsättning att de arbetar minst 20 timmar per vecka.
In Germany, the period for which the unemployed becoming selfemployed can continue to receive benefits was extended from 10 to 26 weeks in 1994 and the ceiling on the amount was abolished.
Studier som gjorts i flera länder visar att intensifierad rådgivning och medverkan i sökandet efter ar bete förbättrar sannolikheten att finna ett arbete, särskilt för de långtidsarbetslösa.
In Portugal, increased funding has been made available for business start-ups since 1993.
I en utredning om ar betsförmedlingarna i Sverige konstaterades att en mycket större andel av de som fått intensiv råd givning hade fått arbete efter ett år jämfört med de som inte hade fått det extra stödet.
In Belgium, the existing programme of start-up loans for the unemployed was reorganised in the same year.
Undersökningar i både Storbritannien och USA har kommit fram till liknande resultat.