natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In October 1990, the Organic Act on the General Management of the Education System (LOGSE) was passed, aiming to reform the entire education system from preschool to nonuniversity higher education level.
I oktober 1990 utfärdades den administrativa lagen om utbildningssystemets allmänna förvaltning (LOGSE), som syftade till att reformera hela utbildningssystemet från förskolan till den eftersekundära utbildningen.
The implementation of this Act, initially intended to be brought in over a 10-year period, is currently being undertaken at different rates depending on the various Commmunities.
Den nya lagstiftningen var tänkt att införas under en tioårsperiod, och håller för närvarande på att genomföras med olika hastighet i de olika kommunerna.
The system of upper secondary education in Sweden has been reformed recently; since 1994, both general and vocational courses last three years.
Den svenska högre sekundärutbildningen har nyligen genomgått en reform; sedan 1994 pågår både studie- och yrkesinriktade program i tre år.
POST­REFORM
EFTER REFORMEN
LOWER SECONDARY VOCATIONAL
LAGRE SEKUNDARSKOLA YRKESINRIKTNING
PRE-SCHOOL
FÖRSKOLA
FULL-TIME COMPULSORY EDUCATION
ILJI OBLIGATORISK HELTIDSUTBILDNING
PART-TIME COMPULSORY EDUCATION
YRKESINRIKTNING
POST-SCHOOL VOCATIONAL EDUCATION
YRKESUTBILDNING MOTSVARANDE HÖGRE SEKUNDARUTBILDNING f
Schools may be divided into three categories:
Skolorna kan delas in i tre kategorier: a) b) c)
(iii) state schools, provided and financed directly by public authorities; private grantaided schools, or schools dependent on public funding, managed by private bodies or individuals, but receiving more than 50% of their finance from the public sector; private non-grant-aided schools, or independent schools, receiving less than 50% of their finance from the public sector.
Bidragsberättigade privatskolor, eller skolor som är beroende av bidrag men som styrs av privata enheter eller individer och erhåller minst 50 % av sin finansiering från den offentliga sektorn. Icke bidragsberättigade privatskolor, eller oberoende skolor som erhåller mindre än 50 % av sin finansiering genom offentliga medel.
As far as possible, this classification has been used.
I möjligaste mån har denna definition använts.
Graph B2 shows by Member State the percentages of public and private schools in primary and secondary education and the percentages of pupils attending public and private schools.
Diagram B2 visar andelarna offentliga och privata skolor i medlemsstaterna när det gäller primär­ och sekundärskolor och anger hur stor andel av eleverna som går i offentliga respektive privata skolor.
GRAPH B2: PUBLIC AND PRIVATE EDUCATION, 1992/93 PERCENTAGES OF SCHOOLS AND PUPILS (PRIMARY AND SECONDARY EDUCATION)
DIAGRAM B2: OFFENTLIG OCH PRIVAT UNDERVISNING 1992/93 ANDELAR SKOLOR OCH ELEVER (PRIMÄR­ OCH SEKUNDÄRUTBILDNING)
PRIVATE
ICKE BIDRAGSB. PRIVATA
Netherlands and Finland: The percentages of schools and pupils also include pre-primary education, as nursery schools are not separate establishments.
Nederländerna och Finland: Andelarna skolor och elever omfattar också förskolan, eftersom förskolor inte är separata institutioner.
Germany, Spain, Italy, Austria and Portugal: No breakdown is available between grantaided and non-grant-aided private institutions.
Tyskland, Spanien, Italien, Österrike och Portugal: Inga uppgifter finns tillgängliga för bidragsberättigade och icke bidragsberättigade privata skolor.
Ireland: The percentages of private non-grant-aided schools and pupils are very low (0.01%).
Irland: Andelen icke bidragsberättigade skolor och elever i sådana är mycket låg (0,01 %).
Finland: Upper secondary vocational schools are not included.
Finland: Högre sekundärskolor med särskild inriktning inkluderas inte.
United Kingdom: The percentages of private grantaided schools and pupils are very low (0.11 and 0.05% respectively). Further education colleges are not included.
Förenade kungariket: Andelen bidragsberättigade privatskolor samt elever i sådana är väldigt låg (0,11 respektive 0,05 % ).
United Kingdom (E/W, NI): All maintained schools are included under public sector.
Förenade kungariket (E/W, NI): Alla skolor omfattas av den offentliga sektorn.
In most Member States, over 70% of schools come directly under the public sector.
1 de flesta medlemsstater finns mer än 70 % av skolorna under den offentliga sektorn.
Two countries deviate from this pattern: Belgium, where the numbers of public and private grantaided schools are about equal, and the Netherlands, where private grantaided schools form the great majority and equal funding of public and private schools is a constitutional right.
Två länder avviker från detta mönster: Belgien, där antalet offentliga och privata bidragsberättigade skolor är ungefär lika, och Nederländerna, där de bidragsberättigade privatskolorna bildar en stor majoritet och en likvärdig finansiering av offentliga och privata skolor är en konstitutionell rättighet.
In Denmark, Spain, France, Italy and Portugal, the percentage of private schools is still relatively large (between 10 and 30%), while it is less than 10% in Germany, Greece, Luxembourg, Austria, Finland, Sweden and the United Kingdom.
I Danmark, Spanien, Frankrike, Italien och Portugal är andelarna privatskolor fortfarande förhållandevis stora (mellan 10 och 30%), medan de är mindre än 10% i Tyskland, Grekland, Luxemburg, Österrike, Finland, Sverige och Förenade kungariket.
Non-grant-aided schools are very rare in all countries for which separate data are available.
Icke bidragsberättigade privata skolor är mycket sällsynta i alla de länder där uppgifter finns tillängliga.
In Belgium, Greece, Spain, France, Luxembourg, the Netherlands, Austria and Finland, the percentages of pupils attending private schools are relatively high, while the opposite is true for Denmark, Germany, Italy, Portugal, Sweden and the United Kingdom.
I Belgien, Grekland, Spanien, Frankrike, Luxemburg, Nederländerna, Österrike och Finland är andelarna elever som går i bidragsberättigare privatskolor förhållandevis höga, medan motsatsen gäller för Danmark, Tyskland, Italien, Portugal, Sverige och Förenade kungariket.
AVERAGE SIZE OF SCHOOLS INCREASES WITH THE LEVEL OF EDUCATION
SKOLORNAS GENOMSNITTLIGA STORLEK ÖKAR MED UTBILDNINGSNIVÅN
Graph B3 shows the average sizes of schools in each of the Member States of the European Union, in terms of the average number of pupils per school, public and private, at each level of education.
Diagram B3 visar genomsnittsstorleken på skolor i varje medlemsstat inom Europeiska unionen, med hänsyn till det genomsnittliga antalet elever per offentlig eller privat skola för varje utbildningsnivå.
It should be noted that in most countries there are schools which provide education at more than one level.
Det bör nämnas att det i de flesta länder finns skolor som erbjuder utbildning på fler än en utbildningsnivå.
The classification of educational levels does not always coincide exactly with the classification of educational institutions.
Klassificeringen av utbildningsnivåer sammanfaller inte alltid med klassificeringen på undervisningsinstitutioner. institutioner.
In all Member States, primary schools are larger than nursery schools, and secondary schools are usually larger than primary schools.
I alla medlemsstater är primärskolorna större än förskolorna. Sekundärskolorna är oftast större än primärskolorna.
In Belgium, the Netherlands and Finland, grantaided private schools are larger than public schools at each level of education, while the opposite is true in Italy and Sweden.
I Belgien, Nederländerna och Finland är bidragsberättigade privatskolor större än offentliga skolor för varje utbildningsnivå, medan motsatsen råder i Sverige och Italien.
For the other countries, the patterns differ at each level of education.
För de övriga länderna skiljer sig mönstren åt för varje utbildningsnivå.
In France, the non-grant-aided private schools are particularly small.
Särskilt små är de icke bidragsberättigade privatskolorna i Frankrike.
GRAPH B3: AVERAGE NUMBERS OF PUPILS PER SCHOOL, 1992/93
DIAGRAM B3: GENOMSNITTLIGT ANTAL ELEVER PER SKOLA 1992/93
I PRIMARY/LOWER SECONDARY
PRIMÄRSKOLA OCH LÄGRE SEKUNDÄRSKOLA:
PRIMARY
LÄGRE
LOWER/UPPER SECONDARY
LÄGRE OCH HÖGRE SEKUNDÄRSKOLA:
Belgium and France: Many primary schools also include pre-primary classes.
Belgien och Frankrike: Många primärskolor omfattar även förskoleklasser.
The figures relate only to the pupils in primary classes.
Siffrorna avser endast elever i primärskolan.
The national statistics provide information about total numbers of pupils in pre-primary education but no breakdown between pupils in separate pre-primary institutions and pupils in pre-primary classes within primary schools.
Den nationella statistiken ger information om det totala antalet elever i förskolan, men ger ingen fördelning mellan elever i separata förskolor och elever i förskoleklasser inom primärskolorna.
Spain: The numbers of pupils per school may be slightly overestimated.
Spanien: Antalet elever per skola kan vara överskattat.
The numbers of pupils include those with special educational needs, but the numbers of schools do not include special schools.
Antalet elever omfattar även de elever som har särskilda behov, men antalet skolor omfattar inte specialskolor.
Some schools provide primary and lower secondary education.
Vissa skolor ger både primärskoleundervisning och lägre sekundärskoleundervisning.
France: The numbers of pupils per school may be slightly underestimated.
Frankrike: Antalet elever per skola kan vara underskattat. Antalet elever omfattar inte de elever som har särskilda behov, men antalet skolor inkluderar specialskolor.
NURSERY/PRIMARY
FÖRSKOLA/PRIMÄRSKOLA:
LOWER/UPPER SECONDARY
LÄGRE OCH HÖGRE SEKUNDARSKOLA:
Luxembourg: Data not available.
Luxemburg: Inga uppgifter tillgängliga.
PROVISION OF RESOURCES — LEVELS OF DECISION­MAKING
ANSLAGSFÖRDELNING — BESLUTSNIVÅER
Table B1 shows the level at which decisions are made with regard to the provision of resources to schools for staff salaries, capital expenditure and other revenue expenditure in primary and lower secondary education.
Tabell B1 visar den nivå där beslut tas vad gäller hänsyn till anslagsfördelningen till skolor för anställdas löner, anläggningskostnader och övriga omkostnader i primär­ och lägre sekundärskolorna.
Staff salaries relate to both teaching and non­teaching staff of schools.
De anställdas löner avser både lärare och skolornas övriga personal.
Revenue expenditure includes expenditure on goods and services which are consumed within the current year and which are of a recurrent nature, whereas capital expenditure relates to expenditure on assets that last longer than one year, e.g. new equipment or renovation of school buildings.
Omkostnaderna inkluderar kostnader för varor och tjänster som konsumeras under innevarande år och som är av återkommande natur, medan anläggningskostnaderna har att göra med tillgångar som används i mer än ett år, t.ex. ny utrustning eller renovering av skolbyggnader. I tabellen beskrivs den formella situationen i varje land.
Five levels of decision­making are distinguished: schools alone; schools together with local authorities; local authorities alone; local authorities together with centralized higher authorities (regional and/or central); and central authorities alone.
Fem beslutsnivåer kan urskiljas: endast skolorna; skolor tillsammans med lokala myndigheter; endast lokala myndigheter; lokala myndigheter tillsammans med centraliserade högre myndigheter (regionala eller centrala) och endast centrala myndigheter.
Decisions regarding the provision of financial resources to schools are made by local and/or central authorities.
Beslut angående finansiella anslag för skolorna tas genom lokala och/eller centrala myndigheter.
The schools themselves do not take any decisions as regards the provision of resources.
Skolorna själva tar inga beslut i fråga om anslagsfördelningen.
With regard to the provision of resources for staff salaries, the decisions are made by the central authorities in most countries, except in Denmark, Finland, Sweden and the United Kingdom where the decisions are taken by the local authorities.
När det gäller anslag för lärarlöner tas besluten av centrala myndigheter i de flesta länder, utom i Danmark, Finland, Sverige och Förenade kungariket där besluten tas av de lokala myndigheterna.
In Germany (North Rhine­Westphalia and Bavaria) and Italy, the decisions regarding teachers' salaries are taken by central authorities but the local authorities are involved in the decision­making with respect to the salaries of non­teaching staff.
I Tyskland (Nordrhein­Westfalen och Bayern) och i Italien tas beslut angående lärarlöner av centrala myndigheter men de lokala myndigheterna är inblandade i beslutsfattandet vad gäller löner till övrig skolpersonal.
Local authorities are more involved in the decision­making process with regard to the provision of resources for capital expenditure and other revenue expenditure.
De lokala myndigheterna deltar mer i beslutsprocessen avseende anslagsfördelning för anläggningskostnader och övriga omkostnader.
The decisions are taken by higher authorities, however, in Belgium, Greece, Spain, Ireland and Portugal (except for the first stage of "basic" education).
Besluten tas emellertid av högre myndigheter i Belgien, Grekland, Spanien, Irland och Portugal (utom i det första stadiet av "grundskolan").
Decision­making as regards the provision of financial resources appears to be the most decentralized in Denmark, Finland, Sweden and Scotland, and the most centralized in Belgium, Greece, Spain and Ireland, while Italy, Luxembourg and Austria occupy an intermediate position.
Beslutsfattandet vad gäller de finansiella anslagen förefaller vara mest decentraliserat i Danmark, Finland, Sverige och Skottland, och mest centraliserat i Belgien, Grekland, Spanien, Irland, medan Italien, Luxemburg och Österrike intar en mellanposition.
TABLE B1: LEVEL OF DECISION­MAKING — PROVISION OF RESOURCES PRIMARY AND LOWER SECONDARY EDUCATION, 1994/95
TABELL B1 : BESLUTSNIVÅER—ANSLAGSFÖRDELNING PRIMÄRSKOLAN OCH LÄGRE SEKUNDÄRSKOLAN 1994/95
CAPITAL EXPENDITURE PRIMARY SECONDARY
ANLÄGGNINGSKOSTNADER
__BAR_ CENTRAL AUTHORITIES _BAR_
CENTRALA OCH
_BAR_ CENTRAL AND LOCAL AUTHORITIES _BAR_
SKOLOR OCH
Netherlands: This table illustrates the overall situation but does not reflect the complexity of the system.
Nederländerna: Denna tabell visar den övergripande situationen, men återspeglar inte systemets komplexitet.
Austria: The first cell in the column relating to secondary education refers to the general secondary schools (Hauptschulen), while the second cell refers to the academic secondary schools (Allgemeinbildende höhere Schulen).
Österrike: Cellens första hälft under sekundärskolan avser de studieinriktade sekundärskolorna (Hauptschulen), medan den andra hälften av cellen avser de akademiska sekundärskolorna (Allgemeinbildende höhere Schulen).
Portugal: The first cell in the column relating to primary education refers to the first stage of primary education.
Portugal: Den första delen av cellen i primärskolekolumnen avser den första klassen i primärskolan.
USE OF RESOURCES —SCHOOLS HAVE GREATER RESPONSIBILITY FOR DECISION­MAKING
RESURSANVÄNDNING — SKOLORNA HAR STÖRRE ANSVAR VID BESLUTSFATTANDET
Table B2 shows the levels of decision­making with regard to the actual use of resources.
Tabell B2 visar beslutsfattandenivåerna vad gäller själva anslagsfördelningen.
These decisions are quite often made by the schools themselves.
Dessa beslut tas ganska ofta av skolorna själva.
The decisions with regard to the use of funding for other revenue expenditure are taken at school level in most of the Member States.
Beslut som avser användningen av anslagen för omkostnader tas på skolnivå i de flesta medlemsstater.
With respect to capital expenditure, local authorities are often involved in the decision­making process.
När det gäller anläggningskostnader beslutsfattandeprocessen.
Decisions regarding the use of resources for staff salaries revolve around questions such as whether to recruit a mathematics teacher rather than an English teacher.
Beslut som gäller hur resurserna för lärarlöner ska användas är t.ex. frågor huruvida man skall anställa en lärare i matematik hellre än en lärare i engelska.
In Belgium, Sweden and the United Kingdom (except Scotland), such decisions are made by the schools themselves, but in Greece, Spain, France, Ireland, Italy and Austria they are made by the central authorities.
I Belgien, Sverige och i Förenade kungariket (utom Skottland) tas sådana beslut av skolorna själva, men i Grekland, Spanien, Frankrike, Irland, Italien och Österrike tas de av centrala myndigheter.
In Germany, the decisions with regard to non­teaching staff are taken by local authorities, but teachers are allocated to the public sector schools by the Ministry of Education of each Land.
I Tyskland tas beslut gällande övrig skolpersonal av de lokala myndigheterna, men lärarna får förordnanden till den offentliga sektorn genom utbildningsministeriet i varje Land.
In Luxembourg, the decisions are made by the central authorities for secondary education and by the central and local authorities jointly for primary education.
I Luxemburg tas besluten av de centrala myndigheterna för sekundärskolorna och av centrala och lokala myndigheter tillsammans när det gäller primärskolorna.
In Finland and Scotland, the decisions are made by the local authorities.
I Finland och Skottland tas besluten av de lokala myndigheterna.
In Scotland, devolved school management is gradually being established, whereby schools control up to 80% of the education expenditure.
I Skottland håller gradvis särskilda skolledningar på att etableras, varigenom skolan kontrollerar upp till 80 % av undervisningskostnaderna.
In 1994/95, however, much less than half of all schools were doing so.
Under 1994/95 gjorde dock knappt hälften av alla skolor detta.
TABLE B2: LEVEL OF DECISION­MAKING — USE OF RESOURCES PRIMARY AND LOWER SECONDARY EDUCATION ,1994/95
TABELL B2: BESLUTSFATTANDENIVAER — ANVÄNDNING AV ANSLAG TILL PRIMÄR­ OCH LÄGRE SEKUNDÄRSKOLOR 1994/95
_] CENTRAL AUTHORITIES \_ _] CENTRAL AND LOCAL AUTHORITIES _BAR_
_BAR_ CENTRALA OCH LOKALA MYNDIGH.
□ SCHOOLS AND LOCAL AUTHORITIES
_BAR_ SKOLOR OCH LOKALA MYNDIGHETER
Germany: The data relate exclusively to North Rhine­Westphalia and Bavaria.
Tyskland: Ländernas utbildningsministerier ansvarar för beslut som gäller resursanvändning.
Portugal: No data available. United Kingdom: Grant­maintained schools have school control over use of capital expenditure.
Förenade kungariket: I bidragsberättigade skolor har skolan kontroll över anläggningskostnader.
USE OF RESOURCES —COMBINATION OF BUDGETS
ANVÄNDNING AV ANSLAG — EN BUDGETKOMBINATION
Another important aspect of the actual use of financial resources is the extent to which school budgets for staff salaries, capital expenditure and other revenue expenditure are combined.
En annan viktig aspekt av användningen av de finansiella anslagen är i vilken utsträckning skolbudgetarna för anställdas löner, anläggningskostnader och övriga omkostnader kan kombineras.
In general, schools depend heavily on government funding.
I allmänhet är skolorna tungt beroende av regeringsanslag.
The resources they receive from the government are usually designated for specific purposes.
De anslag som de erhåller från regeringen är vanligtvis avsedda för specifika behov.
In most countries, schools receive separate budgets for specific purposes (e.g. staff salaries, other revenue expenditure and capital expenditure).
I de flesta länder erhåller skolorna separata budgetar för särskilda ändamål (t.ex. löner, övriga omkostnader och anläggningskostnader).
In practice it is often the case that one budget turns out be tight in relation to the proposed expenditure while another is more than is needed.
I praktiken är det ofta så att en viss budget visar sig vara snäv i förhållande till de föreslagna kostnaderna, medan en annan räcker till mer än vad som behövs.
In such cases, an optimal use of the available resources might require transferring resources from one budget to another, but schools are not always allowed to do this.
I sådana fall kan ett optimalt användande av anslagen kräva en överföring av resurser från en budget till en annan, men skolorna tillåts inte alltid att göra detta.
Table B3 shows to what extent school budgets can be combined.
Tabell B3 visar i vilken utsträckning skolbudgetarna kan kombineras.
Two or more budgets are considered to be combined if the resources from one budget can be transferred to the other and vice versa.
Två eller flera budgetar anses som kombinerade om anslagen från en budget får överföras till den andra och vice versa.
In Belgium, Germany, Greece, Spain, France, Ireland, Luxembourg, Austria and Scotland, no budgets can be combined.
I Belgien, Tyskland, Grekland, Spanien, Frankrike, Irland, Luxemburg, Österrike och Skottland kan inga budgetar kombineras.
In Denmark, the budgets for staff salaries and other revenue expenditure are sometimes combined, but most often this is not the case.
I Danmark är budgetarna för löner och övriga omkostnader ibland kombinerade, men oftast är det inte så.
With respect to Germany, it should be mentioned that no budgets are allocated to the schools at all.
När det gäller Tyskland bör nämnas att inga budgetar alls lokaliseras till skolorna.
It is therefore not possible to transfer resources from one budget to another.
Därför är det inte möjligt att överföra anslag från en budget till en annan.
This situation is shown here as equivalent to one in which no budgets can be combined.
Detta visas här på samma sätt som då budgetarna inte kan kombineras.
In Italy, the budgets for capital expenditure and other revenue expenditure are combined into one single budget, while in Finland and the United Kingdom (except Scotland) the budgets for staff salaries and other revenue expenditure are usually combined.
I Italien är budgetarna för anläggningskostnader och övriga omkostnader kombinerade till en enda budget, medan i stället budgetarna för löner och övriga omkostnader vanligtvis kombineras i Finland och i Förenade kungariket (utom Skottland).
In Finland, however, the local authorities decide which budgets (if any) can be combined, so that the situation differs between municipalities.
I Finland beslutar dock de lokala myndigheterna om vilka budgetar (om några) som får kombineras, vilket gör att situationen skiljer sig åt mellan kommunerna.
In Sweden, all three budgets are merged into one single budget.
I Sverige slås de tre budgetarna ihop till en enda budget.
TABLE B3: COMBINATION OF SCHOOL BUDGETS PRIMARY AND LOWER SECONDARY EDUCATION, 1994/95
TABELL B3: BUDGETKOMBINATIONER INOM PRIMÄRSKOLORNA OCH LÄGRE SEKUNDÄRSKOLORNA 1994/95
OTHER REVENUE EXPENDITURE
ÖVRIGA OMKOSTNADER
CAPITAL EXPENDITURE
ANLÄGGNINGSKOSTNADER
Germany: The data relate exclusively to North Rhine-Westphalia and Bavaria.
Nederländerna: Denna tabell visar den övergripande situationen, men återspeglar inte systemets komplexitet.
Netherlands: This table illustrates the overall situation but does not reflect the complexity of the system. Portugal: Data not available.
Portugal: Olika budgetar anslås för anläggningskostnader och övriga omkostnader men skolorna kan i sin anslagsframställan be de centrala myndigheterna om tillåtelse att kombinera dessa budgetar.
It should be noted that the bulk of expenditure on education is related to staff salaries.
Det bör noteras att de största kostnaderna gäller de anställdas löner.
A combination of budgets which includes the budget for staff salaries is therefore more likely to have important consequences for the financial autonomy of schools than a combination of the budgets for capital expenditure and other revenue expenditure.
En kombination av budgetar som innefattar budgeten för löner får därför troligen större konsekvenser för skolornas finansiella autonomi än en kombination av budgetarna för anläggningskostnader och övriga omkostnader.
On the other hand, it should also be acknowledged that schools often have little autonomy in determining their teachers' salary scales.
Å andra sidan bör det också erkännas att skolorna ofta har liten autonomi att bestämma lärarnas lönetabeller.