natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Swedish krona came under heavy pressure, and at the end of November the krona was allowed to float. It depreciated quickly against other currencies falling by more than 30% against the ecu by March 1995.
Den svenska kronan hamnade under en stark press och i slutet av november tilläts kronan flyta och den föll kraftigt i värde i förhållande till andra valutor (mer än 30 % till ecun i mars 1995).
The recession which dominated Sweden's economy at the beginning of the 1990s bottomed out in 1993 since when there has been a steady improvement.
Konjunkturnedgången som dominerade Sveriges ekonomi i början av 1990-talet nådde botten 1993, varefter det har skett en stadig uppgång.
Major productivity improvements coupled with the strong depreciation of the krona and the moderate growth of labour costs led to a dramatic improvement in the competitive strength of Swedish industry.
Större förbättringar av produktiviteten i samband med kronans kraftiga värdeminskning och den moderata tillväxten av arbetskraftskostnader ledde till en dramatisk förbättring av den svenska Industrins konkurrenskraft. En bit in på 1994 var industriproduktionen på samma nivå som rekordet som sattes under högkonjunkturåret 1989, men med 20 % färre sysselsatta.
As a result of this, the industrially driven part of the service sector is making steady progress.
Som ett resultat av detta gick den industriellt drivna delen av servicesektorn stadigt framåt.
Table 1. Balance of resources 1990-94 — Percentage change in 1991 prices
Tabell 1 : Försörjningsbalans 1990-1994 Procentuell förändring i 1991 års priser
Domestic demand Business ratios
Inhemsk efterfrågan Nyckeltal
(') Change as a percentage of previous year's GDP.
(') Förändring i procent av föregående års BNP.
(2) Percentage of labour force.
01 procent av arbetskraften.
Sources: Statistics Sweden, Ministry of Finance.
Källor: Statistiska centralbyrån, Finansdepartementet.
From the beginning of the 1970s up to and including 1993 output has been characterised by three trends:
Från början av 1970-talet till och med 1993 karakteriserades produktioner av följande tre trender:
— growing production of services,
En ökning av serviceproduktionen.
— more knowledge-intensive production, and
En mera kunskapsintensiv produktion.
— the growing importance of small businesses as regards both output and businesses' employment.
En växande betydelse för små företag både vad gäller produktion och sysselsättning.
During the period in question, all sectors except labour-intensive commodity production increased their output volume.
Under perioden i fråga höjde alla sektorer sin produktionsvolym, förutom arbetsintensiv varuproduktion.
Output growth has been especially strong in the private service sector.
En ökning av produktionen har varit särskilt stor inom den privata service sektorn.
The public sector's share of production increased mainly during the 1970s.
Den offentliga sektorns andel av produktionen växte huvudsakligen under 1970talet.
In 1993, commodity production in Sweden accounted for barely one third of total output, while service production accounted for more than two thirds.
År 1993 svarade varuproduktionen i Sverige för knappt en tredjedel av den totala produktionen, medan serviceproduktionen svarade för mer än två tredjedelar.
The same applies to the distribution of employment between the commodity and service sectors.
Detsamma gäller för distributionen av sysselsättningen mellan varusektorn och servicesektorn.
Public services accounted for 22 % of total output and about 30 % of employment.
Den offentliga servicen stod för 22 % av den totala produktionen och ca 30 % av sysselsättningen.
An estimated 70 % of total service production in the public sector is for private consumption (education, medical care, child-care, caring services for the elderly and disabled, cultural amenities, etc.).
Uppskattningsvis 70% av den sammanlagda serviceproduktionen i den offentliga sektorn är till för privat konsumtion (utbildning, medicinsk vård, barnomsorg, äldreomsorg och handikappvård, kulturutbud osv.).
The remaining 30% refers to such collective purposes as defence, social security, and communications.
Resterande 30% hänför sig till sådana kollektiva ändamål som försvaret, social trygghet, kommunikationer osv.
During the profound recession between 1990 and 1993, total output fell by 5 %.
Under den djupa konjunkturnedgången mellan 1990 och 1993 föll den totala produktionen med 5 % sammanlagt.
Output capacity was also reduced in labourintensive, sheltered and capital-intensive industries.
Vad gäller industrin har produktionskapaciteten slagits ut i arbetskraftskrävande, skyddad och kapltalkrävande verksamhet.
Knowledge-intensive industry, by contrast, increased its output capacity slightly.
Industri som kräver kunskap har däremot höjt sin produktionskapacitet något.
Knowledge-intensive commodity and service production showed a stronger growth of out put in employment than other sectors between 1970 and 1993.
Kunskapskrävande varu- och serviceproduktion uppvisade en större produktionstillväxt i sysselsättningen än andra sektorer mellan 1970 och 1993.
The knowledge content of commodity and service production is also changing in each individual activity.
Kunskapsinnehållet i varu- och serviceproduktionen ändras också inom varje individuell verksamhet.
The very steep fail in employment between 1990 and 1993 can be partly attributed to a substantial growth of productivity, above all in industry, through knowledge-intensive production.
Den mycket snabba minskningen av sysselsättningen mellan 1990 och 1993 kan delvis tillskrivas en betydande produktionstillväxt inom framförallt industrin genom kunskapsintensiv produktion.
New organisational structures at work and investments in new technology — information and communications technology not least — mean new and heavier demands on the labour force in terms of vocational education, skills, wider competence and increased flexibility.
Nya organisatoriska strukturer i arbetet och investeringarna inom ny teknologi - inte minst informations- och kommunikationsteknologin - betyder nya och stora krav på arbetskraften vad gäller yrkesinriktad utbildning, färdigheter, mera omfattande kompetens och högre flexibilitet. tet.
An expanding service sector
En expanderande tjänstesektor
In Sweden, as in many other countries, the service sector has been growing rapidly in the past few decades.
I Sverige, liksom i många andra länder, har tjänstesektorn vuxit snabbt under de senaste decennierna.
Between 1970 and 1993 its share of total output and employment rose from about 55 % to about 70 %.
Mellan 1970 och 1993 steg dess andel av den totala produktionen och sysselsättningen från cirka 55% till cirka 70%.
Service sector growth can be only partly attributed to the increasingly specialised nature of corporate functions, as a result of which service activities previously performed in-house are now being out-sourced from service enterprises.
Tjänstesektorns tillväxt kan endast delvis till skrivas den alltmer specialiserade karaktären hos företagsfunktionerna, som fått till följd att tjänsteverksamhet som tidigare utfördes av egen personal nu köps in från tjänsteföretag.
To illustrate this point, total industrial output and industrial-related services together have had much the same share of GDP ever since the beginning of the 1950s.
Detta kan illustreras av att den samlade industriproduktionen och de industrirelaterade tjänsterna har statt för ungefär samma andel av BNP ända sedan början av 1950-talet.
This also explains the increased output of knowledge-intensive services, e.g. business services.
Detta förklarar också den ökade produktionen av kunskapsintensiva tjänster, t.ex. före tagstjänster.
In contrast, the recession at the beginning of the 1990s brought a reduction in public spending.
Till skillnad från vad som varit tendensen tidigare, förde lågkonjunkturen I bör jan av 1990-talet med sig en minskning av de offentliga utgifterna.
Between 1991 and 1993, municipal (local government) consumption fell by about 4%.
Mellan 1991 och 1993 minskade kommunernas konsumtion med cirka 4 %.
Meanwhile there has been extensive experimentation with new, alternative forms of management and production in local government activity.
Samtidigt har det förekommit en omfattande försöksverksamhet med nya, alternativa for mer för styrning och produktion inom de kommunala verksamheterna.
These have included a variety of purchaser and customer choice systems, delegation of budgeting responsibilities and various forms of out-sourcing or privatisation.
Denna har omfattat ett antal olika valsystem för beställare och kunder, delegerat budgetansvar och olika former av utnyttjande av externa uppdragstagare eller privatisering.
As a result, more activities are now based on more or less autonomous profit units with direct responsibility for operations, finance and per sonnel.
Till följd av detta bygger nu flera verksamheter på mer eller mindre självständiga resultatenheter med direkt ansvar för verksamhet, ekonomi och personal.
These units defer to political decisions but compete between themselves and with similar activities or SMEs in the market.
Dessa enheter är underställda politiska beslut men konkurrerar inbördes och med liknande verksamheter eller små och medelstora företag på marknaden.
Table 2. Growth and breakdown of commodity production, service production and employment, 1970-93
Tabell 2: Tillväxt och fördelning av varuproduktion, tjänsteproduktion och sysselsättning, 1970-1993
Capital-intensive industry Knowledge-intensive industry Labour-intensive industry Sheltered industry Manufacturing Housing and real estate Labour-intensive service production
Varuproduktion Bostäder och fastigheter Arbetsintensiv tjänsteprod.
Knowledge-intensive service production Public production Service production Whole economy C)
Offentlig produktion Tjänsteproduktion Ekonomin som helhet (')
(') 1991 fixed prices.
(') Fast penningvärde (1991).
(2) Current prices.
Ö Löpande penningvärde.
0 Value added at factor price. {") Without correction for undistributed banking services, national accounts residual item in hours worked and the residual in value added.
0 Okorrigerat för ej fördelade banktjänster, restpost i nationalräkenskaperna för arbetstimmar och residualen i förädlingsvärde.
Sources: Statistics Sweden, National Accounts and Ministry of Finance.
Källor: Statistiska centralbyrån, Nationalräkenskaperna och Finansdepartementet.
The importance of SMEs
Betydelsen av små och medelstora företag
In terms of size, Sweden's economy presents an unusual mix of enterprises.
Sveriges ekonomi representerar en ovanlig blandning av företag vad gäller storleken.
No other country has as many large firms in relation to GPD as Sweden.
Inget annat land har lika många stora firmor i relation till bruttonationalprodukten som Sverige.
The number of small and very small enterprises is also relatively large, while medium-sized firms are few in number.
Antalet små och mycket små företag är relativt stort, medan det finns få medelstora före tag.
Small enterprises have increased their share of employment in Sweden over the past 10 years.
De små företagen har ökat sin andel av sysselsättningen i Sverige främst under de senaste tio åren.
SMEs play an important role in the Swedish economy: out of 420 000 firms in 1992 (excluding farming and forestry), 419000 employed less than 200 people.
Små och medelstora företag spelar en viktig roll i den svenska ekonomin: Av 420000 före tag (exklusive jordbruk och skogsbruk) hade 419000 färre än 200 anställda under 1992.
Around 60% of private sector jobs are in businesses with less than 200 staff.
Omkring 63 % av arbetstillfällena inom den privata sektorn finns hos företag med mindre än 200 anställda.
However, most SMEs employ less than 20 people, and the majority of these firms have no full-time employees at all.
Men de flesta små och medelstora företag har färre än 20 anställda och majoriteten av dessa har inga heltidsanställda alls.
A yearly average of less than 1 100000 people are employed by SMEs (820000 by SMEs with less than 50 staff, and 280000 by SMEs with 50 to 200 employees). Some 400000 people (mostly women) are employed by public sector SMEs at regional and municipality levels.
Ett årsgenomsnitt på 1100000 personer är sysselsatta i små och medelstora företag (820000 i företag med < 50 anställda och 280000 i företag med 50-200 anställda). 400000 personer (i första hand kvinnor) arbetar inom den offentliga sektorns små och medelstora företag på regional och kommunal nivå. Page 13
Small firms (farming and forestry excluded) are important when it comes to generating new employment.
Småföretagen (exklusive jordbruk och skogsbruk) är betydelsefulla, då det gäller att skapa ny sysselsättning.
Between 1985 and 1990, enterprises with less than 200 employees accounted for 50 % of the gross increment of new employment in private enterprise.
Mellan 1985 och 1990 svarade företag med under 200 anställda för 50 % av bruttotillskottet av nya anställningar vid privata företag.
The net increment comes to 7 out of every 10 new job opportunities.
Nettotillskottet motsvarade sju av tio nya arbetstillfällen.
Between 1990 and 1992, unemployment declined in all four size categories, but the overall pattern was the same as before.
Mellan 1990 och 1992 sjönk sysselsättningen inom alla fyra storlekskategorier, men det allmänna mönstret var oförändrat.
Enterprise in the social economy, including cooperatives and associations, is playing an Increasingly important role in the present structural changes in society and the economy.
Verksamheter och företag inom sociala ekonomin, inbegripet kooperativ och föreningar spelar en allt viktigare roll i samhällets och ekonomins pågående strukturella förändring.
The number of such SMEs has increased in recent years, for example, in retail trade, tourism, child-care and care of the elderly, as well as in the educational and cultural sector.
På senare år har dessa företagsformer utvecklats t.ex. inom detaljhandel, turism, vårdtjänster för barn och äldre osv. samt ¡nom kultur- och undervisningssektorn.
Democratic partnerships have proved especially effective in this context as a means of creating new job opportunities for disadvantaged groups in the community.
I detta sammanhang har demokratisk samverkan visat sig vara särskilt effektiv när det gäller att skapa nya arbetstillfällen för svaga samhällsgrupper.
In cooperatives and profit-making organisations and associations, people can actively contribute towards the creation of employment.
I kooperativ och föreningar kan människor aktivt bidra till att skapa sysselsättning.
At the same time, it has become clear that special measures are needed for the development of skills and competence in this sector.
Samtidigt står det klart att det krävs särskilda åtgärder för att utveckla fördigheter och kompetens på detta område.
A strengthening of the social economy requires competence development addressing, for instance, initiatives catering for low-income and marginalised customers.
För att stärka den sociala ekonomin fordras kompetensutveckling som exempelvis gäller Initiativ som tillgodoser lågavlönade och socialt utslagna kunders behov.
Sweden can be divided into 108 labour market regions with reference to the extent and concentration of commuter journeys (between home and work).
Sverige kan delas in i 108 arbetsmarknadsregioner, om man ser till omfattningen och koncentrationen av pendlingen mellan hem och arbete.
These in turn can be grouped into eight regional classes by size of population.
Dessa kan i sin tur delas in i åtta regionklasser efter befolkningsstorlek.
The three metropolitan regions are Stockholm, Goteborg and Malmö.
De tre storstadsregionerna är Stockholm, Göteborg och Malmö.
The fourth group, large regional centres, comprises seven regions in the central and southern parts of the country.
Den fjärde gruppen, stora regionala centra, omfattar sju regioner i landets mellersta och södra delar.
The regional centres group comprises 18 labour market regions outside the metropolitan cities.
Gruppen regionala centra består av 18 arbetsmarknadsregioner utanför storstäderna.
Local centres consist of 34 regions in the southern part of Sweden.
Lokala centra utgörs av 34 regioner i den södra delen av Sverige.
The lesser regions consist of a number of small municipalities in the central and western parts of Sweden.
De mindre regionerna består av ett antal små kommuner i de mellersta och västra delarna av Sverige.
The 27 small regions are dominated by the extensive but very sparsely populated inland communities of Norrland, but also include regions in the south of Sweden.
De 27 små regionerna domineras av de vidsträckta men glest befolkade kommunerna i Norrlands Inland, men även regioner i södra Sverige ingår i denna grupp.
Production and consumption per capita are relatively evenly distributed.
Produktionen och konsumtionen per capita är relativt jämnt fördelade.
About 40 % of total output in 1991 occurred in the metropolitan regions. In terms of output per employee, Stockholm predominates but the other regions present only small differences.
Storstadsregionerna stod för cirka 40 % av den totala produktionen 1991.1 fråga om produktion per anställd ligger Stockholm högst, men för övriga regioner är skillnaderna små.
Along the border with Finland in the north, per capita production figures are so low as to fall below the EU limits for support.
I norr, längs gränsen mot Finland, finns dock en sammanhängande region där värdena för per capitaproduktionen är så låga att de ligger under EU:s stödgränser.
During the last two decades, certain regions have distinctly increased their shares of production, employment and population.
Under de båda senaste decennierna har vissa regioner påtagligt ökat sina andelar av produktionen, sysselsättningen och befolkningen.
The concentration of population in the larger regions during the past two decades, despite birth rates being relatively equal nationwide, can be attributed to migration by younger persons looking for higher education or their first job.
Att befolkningen koncentrerats till de större regionerna under de två senaste decennierna, trots att födelsetalen är relativt lika över hela landet, kan tillskrivas att ungdomar flyttat för att skaffa sig högre utbildning eller en första anställning.
The growth of private service production has been concentrated in the bigger regions, with 59 % of business services in 1991 in the three metropolitan regions.
Ökningen av den privata serviceproduktionen har koncentrerats inom de större regionerna med 59 % av företagstjänsterna år 1991 inom de tre storstadsregionerna.
There are, however, clear regional differences in the structure of the industrial sector.
Det finns emellertid klara regionala skillnader i den industriella sektorns struktur.
R & D-intensive output is heavily concentrated, above all on the Stockholm region, while the small and lesser types of region account for a large share of labour-intensive production. 1.4.
Den forsknings- och utvecklingskrävande produktionen är starkt koncentrerad till framförallt Stockholmsregionen, medan de små och medelstora regionerna står för en stor del av den arbetskraftsintensiva produktionen.
measures to help people at a disadvantage in the labour market to obtain work, or access to labour market programmes or training.
För att hävda arbetslinjen och förhindra yrkesmässig och social utslagning har försäkringens utformning utvecklats så att den skall stimulera till rehabilitering och återgång till arbete.
Municipal social services have the duty of assisting the individual with measures which will enable him or her to live independently, for example through active measures helping unemployed recipients of social allowances to eventually find work.
Kommunens socialtjänst har ett ansvar att bistå den enskilde med insatser som möjliggör för denne att leva ett självständigt liv, bl.a. genom aktiva insatser som bidrar till att arbets lösa socialbidragstagare på sikt kan få ett arbete.
Local cooperation projects directed at groups of unemployed people who have specific difficulties in (re-)entering the labour market have proved to be particularly successful.
Lokala samverkansprojekt som riktar sig till grupper av arbetslösa som har särskilda svårigheter att (åter) komma in på arbetsmarknaden har visat sig vara särskilt framgångsrika.
The pooling of resources which are otherwise divided between different authorities, managements, regulatory systems and organisations heightens their efficiency in both the short and long term.
Genom att knyta samman resurser som annars är spridda under olika myndigheter, led ningar, regelsystem och organisationer ökas deras effektivitet på såväl kort som lång sikt.
The social services act requires the municipalities to take steps to ensure that people who, for physical, mental or other reasons, encounter serious difficulties in everyday life will be able to participate in the life of the community.
Kommunerna skall, enligt socialtjänstlagen, verka för att människor som av fysiska, psykiska eller andra skäl möter betydande svårigheter i sin livsföring får möjlighet att delta i samhällets gemenskap.
One important part of the work done by municipalities is to ensure smooth cooperation between insurance office, employment office, employers, unions, educational providers, NGOs, etc.
Ett viktigt inslag i kommunernas arbete är att säkerställa en väl fungerande samverkan mellan försäkringskassa, arbetsförmedling, arbetsgivare, fackliga organisationer, utbildningsanordnare, ¡eke-statliga organisationer m.fl.
Education and training policy
Utbildningspolitiken
Comprehensive measures of training and skills development, in response to the everincreasing demand for competence in working life, play an important part in the government's action programme for growth, employment and welfare.
En viktig del av regeringens handlingsprogram för tillväxt, sysselsättning och välfärd utgörs av omfattande insatser för utbildning och kompetensutveckling för att uppfylla de ständigt ökande kraven på kompetens i arbetslivet.
The programme includes a number of measures relating to upper secondary school (high school), adult education and higher education.
I programmet ingår en rad åtgärder inom såväl gymnasieskolan, vuxenutbildningen som högskolan.
Admissions capacity in the regular education system was increased by about 90000 student equivalents during 1995.
Totalt kommer antalet platser inom det reguljära utbildningsväsendet att öka med ca 90000 platser under 1995.
Sweden devotes a comparatively large share of its GDP to education.
I Sverige satsas en jämförelsevis stor andel av BNP på utbildning.
International comparisons have shown Sweden to have an educational standard which is good but no higher than in many other comparable countries.
Vid internationella jämförelser har Sverige visat sig ha en god utbildningsstandard som dock inte är högre än i många andra jämförbara länder.
On the other hand, variations of achievement between schools are comparatively small.
Däremot är variationen i kunskapsstandarden mellan olika skolor jämförelsevis liten.
National evaluations have shown that compulsory school provides good basic knowledge but that the pupils are unaccustomed to thinking independently and applying their knowledge.
Nationella utvärderingar har visat att grundskolan ger goda baskunskaper, men att eleverna är ovana vid att tänka självständigt och att tillämpa sina kunskaper. skaper.
The decentralisation of responsibilities and the introduction of management-by-objectives- and-by-results give municipalities and individual schools greater opportunities to design activities in response to local conditions and needs, and to define their own priorities.
Det decentraliserade ansvaret och införandet av mål- och resultatstyrning innebär ökade möjligheter för kommuner och enskilda skolor att utforma verksamheterna efter lokala förutsättningar och behov samt att själva göra prioriteringar av olika verksamheter.