natgillin/translations-raw huggingface dataset:
• How can we ensure that social protection systems retain a strong element of solidarity between those who are employed with a comparatively high income and, while making a significant contribution to financing, make few demands on social protection and those who are unemployed or on low wages and receive more transfers from the system?
• Hur kan vi säkerställa att de sociala trygghetssystemen behåller ett starkt inslag av solidaritet mellan å ena sidan dem som är anställda med en relativt hög inkomst och ställer få krav på social trygghet, samtidigt som de ger ett betydande bidrag till finansieringen, och å andra sidan dem som är arbetslösa eller har låg inkomst och erhåller fler transfereringar från systemet?
• How do we make social protection systems more employment-friendly without lowering the level of social protection? • In which specific areas does the input of NGOs and the social partners have particular added value?
• Hur får vi de sociala trygghetssystemen att bli "mer sysselsättningsvänliga" utan att sänka nivån på den sociala tryggheten?
• How can NGOs and social partners ensure that their views and those of the people they represent are taken into account in policymaking at all levels?
• Hur kan ickestatliga organisationer och arbetsmarknadens parter säkerställa att deras åsikter och åsikterna hos de människor de företräder beaktas i beslutsprocessen på alla nivåer?
Modernising social protection systems involves more than translating emerging needs into institutional changes.
Modernisering av de sociala trygghetssystemen handlar om mer än att omsätta framväxande behov i institutionella förändringar.
The challenge consists in the fact that demand on social protection systems has increased while there are greater constraints on funding.
Utmaningen består i det faktum att efterfrågan på sociala trygghetssystem har ökat, samtidigt som det finns större begränsningar vad avser finansiering.
The aim, therefore, is to find possible solutions to this double challenge.
Syftet är därför att finna möjliga lösningar på denna dubbla utmaning.
The choices to be made are ultimately decisions on the model of society.
När allt kommer omkring handlar det om att välja vilken samhällsmodell vi vill ha.
Participants at the session recognised the basic importance of the civil dialogue, for which the Forum represents a key moment, and expressed appreciation that the topic of social protection had been recognised and debated as a central
Deltagarna i parallellsessionen erkände den medborgerliga dialogens grundläggande betydelse och att forumet därvid var ett mycket viktigt inslag, och uppskattade att frågan om social trygghet erkänts och börjat debatteras som en central politisk fråga.
political issue. It was agreed that a global approach should be taken to the theme of social protection, which is perceived as a "major element in European civilisation".
Man var överens om att den sociala trygghetsproblematiken, som är ett viktigt inslag i dçn europeiska civilisationen, bör betraktas i ett övergripande perspektiv.
For the future, it was seen as desirable that the representation and involvement of the social public services (at national, regional and local levels) should be reinforced, in order that the civil dialogue be taken into account in political decision-making, especially in the Member States.
Ett önskemål för framtiden var att stärka den offentliga socialtjänstens representation och deltagande i forumet, för att därigenom se till att större hänsyn tas till den medborgerliga dialogen i beslutsprocessen, särskilt i medlemsstaterna.
There was agreement among the participants at the session that there should be a wide definition of social protection, encompassing not just social security and social policy but all those functions, services and benefits which ensure the wellbeing and communal life of all members of society - notably housing, education, health and social services.
Deltagarna var överens om att det behövs en bred definition av social trygghet som inte enbart omfattar social säkerhet och socialpolitik, utan alla funktioner, tjänster och förmåner som säkerställer välbefinnande och delaktighet i gemenskapslivet för alla i samhället, särskilt på områden som boende, utbildning, hälsa och socialtjänster.
The prevention of exclusion was unanimously recognised as the "highest priority of social policy": it should be stressed that social security schemes and social transfers are extremely effective - without them, nearly 40% of EU households would have an income below half of the national average.
Alla var överens om att socialpolitikens högsta prioritet var att förebygga utslagning: det bör betonas att sociala försäkringssystem och sociala transfereringar är ytterst effektiva, eftersom utan dem skulle närmare 40 % av hushållen i EU ha en inkomstnivå som understiger hälften av det nationella genomsnittet.
For the majority of participants, adapting social protection to major changes in European societies requires the maintenance or restoration of the solidarity mechanisms which have existed up to now, and the development of this protection.
Merparten av deltagarna ansåg att för att anpassa det sociala trygghetssystemet till de stora samhällsförändringarna i Europa krävs att de solidaritetsmekanismer som funnits hittills upprätthålls eller återställs och att tryggheten byggs ut.
New needs must be recognised, defined with an input from those involved and met by new services or new benefits.
De nya behoven måste kartläggas, definieras med hjälp av de berörda och tillgodoses genom nya tjänster och nya förmåner.
Adaptation calls for the reinforcement of links between the civil and social dialogues.
Anpassningsprocessen kräver starkare band mellan den medborgerliga och den sociala dialogen.
While there are numerous convergences between the views of the NGOs and the ETUC, what is seen as the relatively limited involvement of employers indicates the scale of the task to be faced if more effective influence is to be brought on socioeconomic decision-making.
Även om det finns konvergerande uppfattningar på många punkter mellan ickestatliga organisationer och EFS, så ger arbetsgivarnas till synes relativt begränsade engagemang i frågan en antydan om vilken omfattande uppgift man står inför om man verkligen vill öka inflytandet på den samhällsekonomiska beslutsprocessen.
The session's examination of the general principles of social protection generally revealed two conflicting approaches: • the first gives priority to the principle of equality and the mechanisms of solidarity and collective responsibility.
• Enligt det första sättet att se skall jämlikhetsprincipen prioriteras liksom solidaritet och kollektiva ansvarsmekanismer.
Incomes and benefits should in all cases guarantee the conditions for a decent life, affording full dignity to everyone.
Inkomster och förmåner bör under alla förhållanden garantera att det finns förutsättningar för en acceptabel och värdig tillvaro för alla.
The not-for-profit nature of the organisations responsible for social protection, whether public or private, is seen as an important guarantee of solidarity.
Att de organisationer som ansvarar för social trygghet, oavsett om de är offentliga eller privata, skall vara icke vinstdrivande anses vara en viktig faktor för att garantera solidaritet.
This broad approach is held by the Platform of European Social NGOs and the ETUC;
Detta breda synsätt förordas av plattformen för sociala ickestatliga organisationer och EFS.
• the second seeks a new balance between individual and collective responsibilities, notably through the development of complementary social insurance for the better-off members of society.
• Enligt det andra synsättet skall man försöka uppnå en ny balans mellan det individuella och det kollektiva ansvaret, bl.a. genom att utveckla sociala tilläggsförsäkringar för dem som har det bättre ställt i samhället.
Social protection should, in certain cases, redefine its field of application to target those parts of society most exposed to risks.
I vissa fall bör tillämpningsområdet för de sociala trygghetssystemen omdefinieras för att inriktas på de delar av samhället som är mest utsatta för risker.
Another important debate around the development of social protection schemes and policies relates to the distinction and relationship between social rights and benefits linked to work and those rights and benefits granted to the population as a whole.
En annan viktig debatt kring utvecklingen av sociala trygghetssystem och ­åtgärder gäller skillnaden och förhållandet mellan anställningsrelaterade sociala rättigheter och förmåner och rättigheter och förmåner som gäller för alla.
In many Member States, social security rights which began as work-related have progressively been extended to all or some of the wider population - examples have been family allowances and healthcare insurance.
I flera medlemsstater har rätten till socialförsäkring, som i början tillkom på grund av anställning, stegvis utvidgats till hela eller större delar av befolkningen, tex. barnbidrag och sjukförsäkring.
Similarly, the introduction by some Member States of guaranteed minimum incomes, minimum incomes for older people or even "dependency insurance", have raised the question of a redefinition of the boundaries and crossover points between schemes related to work and general schemes.
På liknande sätt har införandet av en garanterad minimilön, en lägsta inkomst för äldre människor eller to.m. "försörjningsförsäkringar" i somliga medlemsstater, väckt frågan om att omdefiniera gränserna för och övergångarna mellan arbetsrelaterade och allmänna system.
For trade unions, it is important to maintain collective co-responsibility among the social partners for all those schemes which provide replacement incomes (pensions and insurance for unemployment, accidents at work, sickness, disability).
Fackföreningar anser det viktigt att bibehålla ett kollektivt medansvar bland arbetsmarknadens parter för alla system som ger ersättningsinkomster (pensions­ och arbetslöshetsförsäkring, arbetsolycksfallsförsäkring, sjukförsäkring och handikappbidrag).
The debate about the boundaries between different social protection schemes is linked to the issue of the necessary development of the financing of social protection.
Debatten kring gränsdragningen mellan olika sociala trygghetssystem är kopplad till frågan om hur finansieringen av social trygghet måste utvecklas.
Participants were in agreement that in most Member States this financing weighs too heavily on employment.
Deltagarna var eniga om att finansieringen i de flesta medlemsstaterna väger för tungt på sysselsättningen.
However, beyond this point, the views of employers on the one hand contrasted with those of NGOs and trade unions on the other.
Men på alla andra punkter gick åsikterna i sär mellan arbetsgivarna å ena sidan och icke­statliga organisationer och fackföreningar å den andra.
The latter want pay-related social security contributions to be reduced through the introduction of wider general levies on all incomes and factors, especially savings, energy and rents.
De sistnämnda vill minska de lönerelaterade sociala avgifterna genom höjda allmänna avgifter på alla slags intäkter och faktorer, särskilt sparandet, energi och hyresintäkter.
This search for new ways of financing social protection must, from this point of view, come within the scope of European-level decision-making - if we are to avoid the risk of competition at the expense of social protection.
Sökandet efter nya finansieringskällor för den sociala tryggheten måste enligt detta synsätt bli föremål för beslut på europeisk nivå, om man vill undvika risken för konkurrens på bekostnad av den sociala tryggheten.
The growth of private insurance is a particular issue that needs to be regulated at European level. A number of contributors
Utvecklingen av privatförsäkringar är en särskild fråga som måste regleras på europeisk nivå.
sought the creation of a European mechanism for the alternative financing of social protection.
Ett antal deltagare efterlyste införandet av en europeisk mekanism för alternativ finansiering av den sociala tryggheten.
Some other participants - stressing the contribution of social protection to social cohesion - suggested an analysis of the costs of the faults and shortcomings of social protection in both human terms and with regard to the public expenditure required to repair the failings of the system (a study of the costs of the lack of European integration in social policy has also been suggested).
Andra, som lade tonvikten på det sociala trygghetssystemets bidrag till social sammanhållning, föreslog en utredning av kostnaden för den sociala trygghetens brister och fel i mänskliga termer jämfört med vad det skulle kosta att med offentliga medel rätta till systemets brister. (Dessutom föreslogs en undersökning av kostnaden för bristande socialpolitisk integration på europeisk nivå.)
Taking account, at European level, of questions linked to the future of social protection was seen as crucial by the majority of participants.
Merparten av deltagarna ansåg det mycket viktigt att frågorna kring det sociala trygghetssystemets framtid beaktas på europeisk nivå.
The development of the social dimension of European integration was regarded as an important regulatory and democratising factor: from this viewpoint, the decisive progress made in the areas of economic, financial, monetary and commercial integration makes unavoidable and indispensable the emergence of a European social policy, via the creation of coordination procedures, positive convergence and, progressively, directives and common standards.
Utvecklingen av den europeiska integrationens sociala dimension betraktades som en viktig faktor i lagstiftningshänseende och för demokratiseringsprocessen: sett ur detta perspektiv innebär de fundamentala framsteg som gjorts i fråga om ekonomisk, finansiell, monetär och kommersiell integration att det nu har blivit oundvikligt och absolut nödvändigt att utveckla en europeisk socialpolitik genom samordningsåtgärder, positiv konvergens och, efter hand, genom direktiv och införandet av gemensamma normer.
The increased power of the coordination of employment policies, notably since the Luxembourg Employment Summit, should be seen as a key element in the emergence of a European social policy - employment is inseparably both an economic and social issue.
Den ökade styrka som finns i samordningen av sysselsättningspolitiken, särskilt efter toppmötet om sysselsättning i Luxemburg, bör ses som en nyckelfaktor för utvecklingen av den europeiska socialpolitiken: sysselsättning är en odelbar ekonomisk och social fråga.
While all participants agreed that we need to develop a new socioeconomic compromise, there were intense debates on the direction this compromise should take.
Även om alla deltagare var överens om att det finns ett behov av att utveckla en ny samhällsekonomisk kompromiss, uppstod en intensiv debatt om vilken riktning denna kompromiss skulle ges.
The current perceived wide gap between the momentum of EU economic integration and the low level of social integration contributes to relaunching the debate on the interpretation of subsidiarity.
Den stora klyftan som tydligen har uppstått mellan unionens starka ekonomiska men svaga sociala integration bidrog till en förnyad debatt om tolkningen av subsidiaritetsprincipen.
A minority of participants at the session - notably the representative of a German social organisation -believed that an exclusive competence of Member States in social matters can act as a guarantee against the risks of a deregulation or "marketisation" of social protection at European level.
En minoritet bland deltagarna, särskilt en företrädare för en tysk social organisation, tyckte att medlemsstaternas exklusiva behörighet i socialfrågor kan utgöra en garanti mot risken för avreglering eller "marknadsstyrning" av det sociala trygghetssystemet på europeisk nivå.
The debate in the session over the relationship between the economic and social spheres occurred at different levels.
Debatten om förhållandet mellan den ekonomiska och den sociala sfären fördes på olika nivåer.
• At the overall global level, some contributors believed that the reinforcement of social protection not only constitutes the necessary redistribution required by the values of equality and solidarity, but also acts as a factor in economic growth.
• Sett ur ett övergripande perspektiv ansåg vissa deltagare att en förstärkning av det sociala trygghetssystemet inte enbart utgör den nödvändiga omfördelning som krävs utifrån värderingar som jämlikhet och solidaritet, utan också fungerar som en faktor för ekonomisk tillväxt.
By contrast, others were of the view that economic recovery can be achieved only at the price of a more selective type of solidarity, which would allow the competitiveness of European economies to be strengthened.
Andra däremot ansåg att en ekonomisk återhämtning endast kan åstadkommas till priset av en mer selektiv typ av solidaritet, som gör det möjligt att stärka de europeiska ekonomiernas konkurrenssituation.
• More tangibly, the Commission's May 1998 Recommendation for the broad guidelines of the economic policies of the Member States and the Community [http://europa.eu.int/comm/dg02/document/econeur/beg/gope1998_en.htm], discussed at the Cardiff European Council meeting in June 1998, underlines the extent to which a new socioeconomic compromise is currently the subject of dispute between opposing forces.
• På ett mera konkret plan understryker kommissionens rekommendation om allmänna riktlinjer för medlemsstaternas och gemenskapens ekonomiska politik från maj 1998 (http://europa.eu.int/comm/dg02/ document/econeur/beg/gope1998_en.htm), som diskuterades på rådets möte i Cardiff i juni 1998, hur stora motsättningarna för närvarande är i frågan om en ny samhällsekonomisk kompromiss.
This was further stressed, in a vigorous manner, by the appeal launched at the Forum by the "Collective of European marches against unemployment, precariousness and exclusion".
Detta betonades ytterligare på ett kraftfullt sätt i den vädjan som framfördes under forumet av "kollektivet av europeiska rörelser mot arbetslöshet, otrygghet och utslagning".
While the participants at the session were not in a position to examine the European Council's response to the Recommendation (or the Council of Ministers' debate, due in July), it did seem opportune to some to state that some of the guidelines appeared to diverge from the aim of increasing social cohesion and from the objectives of the Forum.
Även om sessionsdeltagarna inte hade tillgång till rådets svar på rekommendationen (eller rådets debatt som ju inte ägde rum förrän i juli), ansåg vissa deltagare det lämpligt att påpeka att vissa riktlinjer inte verkade ligga i linje med målet att stärka den sociala sammanhållningen och med forumets mål.
For example, for these contributors, the speed and nature of the proposed economic stabilisation, the restrictive approach to monetary policy, the desire for a general reduction of taxes and charges and the lack of reflection on alternative ways of financing social security, all point to trade-offs in which social matters risk being the loser.
Som argument pekade de tex. på genomförandetakten för och arten av de föreslagna ekonomiska stabiliseringsåtgärderna, på den återhållsamma monetära politiken, på önskan om en allmän sänkning av skatter och avgifter och på frånvaron av en analys av alternativa sätt att finansiera socialförsäkringen, faktorer som alla var tecken på kompromisslösningar där den sociala tryggheten riskerade att tappa mark.
These same worries arise in relation to the parts of the Recommendation that are seen as representing a "radicalisation" of the approach to employment (such as greater flexibility in areas such as employment protection, or toughening the criteria for receipt of unemployment benefit).
De var lika oroliga för vissa avsnitt i rekommendationerna som ansågs innebära en "radikalisering" av synsättet på arbetslösheten (som tex. större flexibilitet vad gäller anställningsskydd eller strängare kriterier för arbetslöshetsersättning).
For some, this seems a long way from the spirit and letter of the 1992 Council Recommendation on the convergence of social protection objectives and policies which many of the participants regarded as a point of reference.
Vissa ansåg att man kommit långt från andemeningen och ordalydelsen i rådets rekommendation från 1992 om konvergens av sociala trygghetsmål och -åtgärder, som många deltagare betraktade som en referenspunkt
• In this context, the idea of "employability" provoked many debates in the session.
• I detta sammanhang förorsakade begreppet "anställbarhet" flera debatter inom arbetsgruppen.
For NGOs and the ETUC, this concept should involve the affirmation of worker's rights to training, whether they are employed or unemployed, and not the introduction of new restrictions on entitlement to unemployment benefits.
Enligt de ickestatliga organisationerna och EFS bör begreppet tolkas som en bekräftelse av arbetstagarnas rätt till utbildning, oavsett om de har anställning eller ej, och inte som ytterligare en begränsning av rätten till arbetslöshetsersättning.
Many contributors were concerned about the risk of putting the main blame and responsibility for unemployment on unemployed workers themselves, rather than increasing the responsibility on employers in terms of the quality, security and volume of
Åtskilliga deltagare var oroliga för att det fanns risk för att största skulden och huvudansvaret för arbetslösheten skulle läggas på den arbetslöse själv, medan man i stället borde öka arbetsgivarens ansvar i fråga om anställningstrygghet och anställningens kvalitativa aspekter och omfattning.
■ψ employment. From this perspective, unemployment cannot totally be blamed on a lack of training among the active population, especially when it is skilled work which is lacking and when, as the ETUC claims, many workers are compelled to accept jobs for which they are overqualified when recruited, and in which they then become "dequalified".
Ur denna synvinkel kan arbetslösheten inte helt skyllas på bristande utbildning hos den yrkesverksamma delen av befolkningen, särskilt när det är ont om just kvalificerade arbeten och många arbetstagare enligt EFS ändå är tvungna att acceptera en anställning för vilken de är överkvalificerade, men där de så småningom går miste om sina kvalifikationer.
Forsorne participants, a balanced understanding of the idea of employability requires a greater respect for the rights of workers: today, too many older workers, migrant workers, women and young people face irregular work, "atypical" and precarious jobs or various forms of discrimination in recruitment and during employment.
Vissa deltagare ansåg att för att begreppet "anställbarhet" skall få ett mer balanserat innehåll krävs en större respekt för arbetstagarens rättigheter. Alltför många äldre arbetare, gästarbetare, kvinnliga och yngre arbetstagare konfronteras i dag med lagstridiga arbetsformer, "atypiska" och osäkra arbeten eller olika former av diskriminering vid rekryteringen och under anställningstiden.
Pauperisation of workers cannot be an alternative to unemployment, as the rapporteur puts it.
En utarmad arbetskraft kan inte vara ett alternativ till arbetslöshet, som föredraganden uttryckte det.
Finally, a number of strategic themes linked to the emergence of new needs were raised during the session. • European and national antipoverty networks were strongly represented in the session, and gained substantial attention for their proposals - essentially that the fight against exclusion must be preventive and focused on the structural causes of pauperisation and precariousness.
• Europeiska och nationella nätverk för bekämpning av fattigdom var starkt representerade vid sessionen och väckte stor uppmärksamhet för sina förslag, som i huvudsak gick ut på att kampen mot utslagning måste vara förebyggande och fokuseras på de strukturella orsakerna till fattigdom och osäkerhet i tillvaron.
In no circumstances should antipoverty actions become merely poor provisions for poor people, confined to the margins of society.
Åtgärder för att bekämpa fattigdom får på inga villkor endast bli usla bestämmelser för fattiga människor som lever i samhällets utkanter.