natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Reforms from 1984 to 1992
Reformerna från 1984 till 1992
In 1962 the European Community set up a single market for agricultural products to secure Europe's food supplies.
Europeiska gemenskapen skapade 1962 en gemensam marknad för jordbruksprodukter, för att säkra européernas livsmedelsförsörjning.
The common agricultural policy (CAP) has largely succeeded in its aim of providing consumers in the EC with food at reasonable prices while ensuring a decent living for farmers.
Målet för den gemensamma jordbrukspolitiken, att försörja konsumenterna i EG med livsmedel till överkomliga priser och samtidigt garantera lantbrukarna en rimlig inkomst, har i stort sett uppnåtts.
But the down side to this achievement included growing surpluses and rising CAP costs, while farm incomes stagnated.
Men denna framgång hade ett pris: Överskott och stigande kostnader för jordbrukspolitiken vid stagnerande inkomster för lantbrukarna.
For many years the CAP was the main focus of EC activity, swallowing up the lion's share of the budget.
Jordbrukspolitiken var länge den viktigaste EG-poiitiken och tog den största delen av budgeten.
In 1992 the Community sought to extricate itself from the impasse by reforming the CAP.
Gemenskapen kunde dock ta sig ur denna spiral år 1992 genom en reform av jordbrukspolitiken.
Without abandoning the basic underlying principles, the reforms are aimed at cutting back surpluses, lowering prices to the consumer and boosting the incomes of the poorest farmers.
Utan att ge upp de grundläggande principerna är reformens mål att avveckla överskottsproduktionen, sänka priserna för konsumenterna och subventionera de inkomstsvagaste lantbrukarna. Omstruktureringen av finansieringen kommer i framtiden att belöna kvalitet i stället för kvantitet.
Programmes are under way to replant woodland and tend land taken out of use, helping to protect the countryside.
Program för nyplantering av skog och för vård av mark i träda skall skydda landskapet.
The CAP's share of the EU budget has now shrunk from 63.3% in 1988 to 49.3% today.
Jordbrukspolitikens andel av Europeiska unionens bud get uppgår numera till 49,3 % jämfört med 63,3 % år 1988.
In May/June 1992 the Council undertook a complete overhaul of the common agricultural policy, putting an end to eight years of vacillation as politicians and officials constantly sought new ways of controlling agricultural production to reduce the surpluses and rein in the spiralling costs, while at the same time taking account of the need to preserve the environment, safeguard farmers' incomes and protect the economic interesLs of rural areas.
I maj/juni 1992 företog rådet en djupgående omformning av den gemensamma jordbrukspolitiken. Därmed dras ett slutstreck under ett ständigt vacklande som pågått sedan 1984, då man på grund av de stora överskotten och de knappa finansiella medlen letade efter nya möjligheter för en bättre struktur på jordbruksproduktionen.
Those early reforms had involved more and more new measures to regulate the markets, such as milk quotas or guaranteed quantities and co-responsibility levies.
Miljön, lantbrukarnas inkomstsituation och ekonomins intressen på landsbygden skulle beaktas sam tidigt.
In the structural sphere there had been action to promote reafforestation, rules to help protect certain environmentally threatened areas and incentives to encourage farmers to take land out of production (set-aside).
Inom området för jordbrukets strukturpolitik stöddes åtgärder för nyodling av skog, regleringar till skydd för vissa områden med känslig miljö och stimulansåtgärder för att lägga ned åkermark.
All those measures,
Dessa gav dock inte önskat resultat.
however, had failed to produce the results hoped for.
Dessa beslut är uppmuntrande.
Consequently in a comprehensive discussion paper on 1 February 1991 the Commission advocated an even more farreaching reworking of the market mechanisms and later that year put detailed proposals before the Council, leading eventually to the major reforms of 1992.
De är emellertid endast en första början till en utveckling mot ett prestationsstarkt och marknadsorienterat jordbruk, som det kommer att ta många år att uppnå.
This is encouraging, but only a start in a long-term process to make European agriculture more efficient and market-oriented.
Trafikpolitiken och transeuropeiska nät det yttre skyddet med variabla avgifter samt den offentliga interventionen för reglering av jordbruksmarknaden.
Transport policy and trans-European networks
För att förverkliga denna politik ges följande riktpunkter för vad dessa mekanismer skall åstadkomma:
Those reforms, however, still rested on the key principles of market unity, Community preference and financial solidarity.
— En marknadsorienterad prispolitik.
And since the principles did not change, neither did the main mechanisms (prices fixed by the Council, protection against imports from outside the Community through variable levies and public intervention on the markets).
De inkomstminskningar som bönderna får på grund av detta skall fångas upp av målinriktade utjämningsbetalningar.
But although the mechanisms remain, their emphasis has shifted towards ensuring that measures are more consistently geared to the market situation under clear guidelines.
Denna metod medför visserligen också avsevärda kostnader men ger ändå en effektivare användning av befintliga medel, efter som kostnaderna för inkomstutjämning är mycket mindre än utgifterna för lagring och avsättning av överskotten.
In the Community as a whole it employs some 7 million people and accounts for 6.5% of gross national product.
För det andra har trafikväsendet i moderna industristater utvecklats till en näringsgren som i hela gemenska_BAR_3en har en avsevärd nationalekonomisk betydelse med sina ca 7 miljoner arbetstagare och 6,5% av BNP.
It was therefore only logical that transport _BAR_X)licy should be conceived from the very outset as a matter for the Community.
Mot denna bakgrund var det helt följdriktigt att trafikpolitiken från början sågs som gemen skapspolitik.
• Adjusting the intervention mechanism and making it more flexible, for instance through the temporary suspension of price and buyingin guarantees or the introduction of quotas.
— Uttag av jordbruksmark eller produktion mot betalning av ett nedläggningsstöd. De nedlagda arealerna kan långsiktigt nyttjas för icke-jordbruksändamål, som t.ex. skapande av ekologiska nischer eller en ökad nyplantering av skog.
• Taking agricultural land out of production in return for a set-aside premium and putting it to long-term non-agricultural uses such as creating ecological niches or extending woodland areas.
— Införande av bestämmelser om förtidspension för äldre lantbrukare, som ger upp sin lantbruksverksamhet.
• Introducing early retirement schemes to encourage older farmers to give up farming.
— Utveckling och stöd av alternativ produktion, som träframställning eller fruktodling, för vilka det finns ett behov i gemenskapen, samt exploatering av nya avsättningsmöjligheter för jordbruksprodukter, framför allt ¡nom industrin.
But although transport was intended to be a common policy area under the Treaty, Community action initially showed no coherent overall approach and never progressed beyond piecemeal measures.
Trots fördragets syn på trafikpolitiken som en gemensam politik har det i detta vittförgrenade politikområde endast skett punktvisa gemen skapsregleringar, som inte heller visade upp någon helhetssyn i fråga om en gemensam trafikpolitik.
The various modes of transport, in particular road haulage, the railways and inland waterways, remained (and still largely remain) firmly rooted in the old national structures.
De enskilda trafikbärarna, framför allt godstrafiken på landsväg, järnvägen och trafiken på inre vattenvägar, behöll vid sina gamla nationella strukturer och gör det till stor del fortfarande.
In this they had the backing of the Member States, which for a variety of reasons (economic, geographical, political and historical) still wanted to pursue their own individual transport strategies.
De understöds av de enskilda staterna, som av ekonomiska, geografiska, politiska men också av historiska skäl har sina egna trafikstrategier.
Despite these setbacks, at the beginning of 1983 the Commission published yet another paper on progress towards a common transport policy, setting out a series of guiding principles for the creation of a comprehensive internal market in the transport sector.
På grund av den dåliga överensstämmelsen mellan det krav på en gemensam trafikpolitik som fastställs i fördraget och dess för verkligande, inlämnade Europaparlamentet ungefär samtidigt hos domstolen ett klagomål mot rådet. Kommissionen anslöt sig till parlamentets anklagelse om overksamhet.
If results were meagre, it was not for want of initiatives, especially on the part of the Commission.
Trots detta har det inte saknats initiativ, särskilt inte från kommissionens sida.
At about the same time the European Parliament, supported by the Commission, started proceedings against the Council in the Court of Justice because of the large gap between the progress actually made and the Treaty requirement for a common transport policy.
I sin vägledande dom från 1985 beslöt domstolen att den inomstatliga gods- och per sontrafiken skulle stå öppen för alla företag i gemenskapen utan diskriminering på grund av medborgarskap eller säte.
In a memorandum on the broad lines of the common transport policy, published in 1961, the Commission set out the goal of an open transport market centred on free and fair competition.
I kommissionens promemoria om den grundläggande inriktningen för den gemensamma trafikpolitiken från 1961 utvecklades redan bilden aven liberaliserad trafikmarknad, där ärlig konkurrens skulle stå i centrum.
The Council, however, ignored the Commission's suggested broad approach and merely adopted a number of individual measures contained in the programme.
Rådet tog emellertid inte upp denna långtgående ansats utan begränsade sig till att utfärda enstaka åtgärder från detta program.
In 1985 the Court delivered its ruling, deciding that firms anywhere in the Community should be free to operate goods and passenger services in the Member States without discrimination on the grounds of nationality or place of establishment.
Rådet lät denna avsiktsförklaring följas av konkreta åtgärder genom att 1988 och 1990 utfärda grundläggande föreskrifter för marknadsregleringen i godstrafiken mellan medlemsstaterna. staterna.
In 1973 the Commission took stock of the situation in a paper presented to the Council on the development of the common transport policy. The central element here was a call
År 1973 gjorde kommissionen en första avstämning som slutligen ledde till ett med delande om den vidare utvecklingen av trafikpolitiken, som lämnades till rådet.
This proved to be a key development, giving the common transport policy a decisive boost.
I centrum för detta initiativ ställde kommissionen kravet på att skapa ett trafiksystem där man framför allt skulle sträva efter en förbättring av infrastrukturen.
In the same year the Council announced that by the end of 1992 road haulage would be liberalized and accompanying harmonization measures adopted.
Som följdåtgärder planerades en förbättring av trafikföretagens struktur, säkerställandet av sociala framsteg, högre säkerhet och lägre kostnader.
This declaration of intent was followed by the adoption in 1988 and in 1990 of basic regulations governing the intra-Community goods transport markets.
Rådet tog inte formellt ställning till detta initiativ utan fortsatte med sin politik med utfärdande av punktvisa enstaka bestämmelser.
A further sign of the growing momentum came with the Single European Act, which expressly referred to transport as a key element of the single market and spelled out the measures to be taken by the Community institutions to establish a common transport market.
Där framhålls uttryckligen att den gemensamma trafikmarknaden är en viktig beståndsdel av den inre marknaden. Samtidigt ställdes fördragsenliga krav på åtgärder som gemen skapsorganen behövde för att upprätta den inre trafikmarknaden.
Since then the common transitori policy has moved forward rapidly and now covers a broad spectrum of measures and initiatives to underpin a single market for transport
Den gemensamma trafikpolitiken har sedan dess undergått en snabb utveckling och omfattar ett brett spektrum av åtgärder, hand lingar och initiativ som är inriktade på ska pandet av en inre marknad för trafiktjänster.
The Treaty on European Union underpinned these developments and lent a new impetus by introducing a policy for trans-European networks, which include such things as motorways, railway lines, telephone networks, power lines and oil and gas pipelines.
Slutresultatet av denna process är upprät tandet av en ny, öppnare marknad, som är fri från onödig byråkrati och onödiga begränsningar, och samtidigt säkerställande av fri konkurrens.
To exploit the advantages of a single market fully, crossfrontier links in these areas need to be extended.
Ytterligare hörnstenar i denna nya realitet är förbättrad konkurrenskraft, finanskraft och prestationsförmåga samt förbättringar av trafiksystemens funktionssätt och kvalitet, även avseende säkerhet, tillförlitlighet och passagerarkomfort.
Some projects are already under way (the Channel Tunnel and the high-speed train network) and others will follow.
Vidare inleddes åtgärder för skydd av miljön, och de första stegen togs inom områdena trafikforskning och -utveckling samt infrastruktur för trafik.
The Community can help by carrying out feasibility studies and providing loan guarantees and interest subsidies.
Man började också på gemenskapsnivå befatta sig med trafikförbindelserna till tredje land.
Measures to protect the environment have also been introduced and initiatives launched in the areas of transport research and development as well as infrastructures.
Projekt av detta slag har redan påbörjats med tunnelförbindelsen under Engelska kanalen och nätet av höghastighetståg. Ytterligare projekt kommer att följa.
Research and technology policy
Politiken för forskning och teknologi
Thus 1992 marked a turning-point in the history of the common transport policy as its main emphasis shifted away from seeking solely to eliminate artificial barriers to the provision of services towards the broader aim of ensuring the smooth operation of Community transport systems within the single market.
År 1992 var således en viktig vändpunkt i den gemensamma trafikpolitikens utvecklingen, bort från en politik som huvudsakligen var inriktad på avskaffandet av artificiella ordningspolitiska barriärer mot tjänster, och till en brett anlagd politik som på grundval av den inre marknaden skall garantera att de gemensamma trafiksystemen fungerar friktionsfritt.
Research and technology pose one of the greatest challenges facing the Union today.
Politiken för forskning och teknologi är en av de största utmaningarna för EU.
Advances in this field are crucial for its political and economic future if it is not to fall hopelessly far behind the USA and Japan in the relentless technological race of the modern world.
Framsteg inom detta område behövs med tanke på EU:s politiska och ekonomiska framtid, om EU inte helt vill förlora kontakten med USA och Japan i våra dagars obevekliga teknologiska kapplöpning.
To this end it must mobilize its true wealth: the creative spirit and energy of its people.
Det gäller då att tänka på Europas verkliga rikedom: Medborgarnas kreativitet och prestationsvilja.
This potential is the basis for its scientific strength and competitiveness, on which rests the high technical and scientific quality of its industry and agriculture.
Denna potential är grundvalen för Europas vetenskapliga styrka och konkurrenskraft och garanterar en tekniskt och vetenskapligt hög nivå i industri och jordbruk.
of achievements is quite impressive.
De resultat som hittills har uppnåtts tål att betraktas.
Starting from the Treaties on coal and steel (ECSC) and the peaceful use of nuclear energy (Euratom), a comprehensive European research and technology policy has developed over the past 40 years and more.
Med utgångspunkt från det europeiska för draget för kol och stål (EKSG) och för det fredliga utnyttjandet av kärnkraften (Euratomfördraget) har det under en tid av över 40 år utbildats en omfattande forsknings- och teknologipolitik. nologipolitik.
The growth of R & TD policy and its legal basis
Utvecklingen av forsknings- och teknologipolitiken och dess rättsliga grundvalar
The seeds of a European research policy were first planted in 1951, when the ECSC Treaty gave the High Authority (now the Commission) the task of making funding available to promote research on coal and steel.
De första ansatserna till en europeisk forskningspolitik finns redan i Parisfördraget från 1951, som gav Höga myndigheten (i dag kommissionen) i uppdrag att främja forskningen inom området kol och stål och att tillhandahålla de nödvändiga medlen för detta.
Starting in the 1960s a number of Communityfinanced programmes were launched in these sectors.
Under förverkligandet av detta uppdrag har sedan 60-talet åtskilliga gemenskapsfinansierade forskningsprogram för kol och stål avslutats.
Initially research under the EEC followed a different pattern, since the only provision made in the EEC Treaty was for the coordination of agricultural research and the dissemination of agricultural knowledge with the possibility of joint financing.
Till att börja med fortsatte inte denna utveckling i enlighet med Romfördraget. Fördraget föreskrev samordning med möjlighet till gemenskapsfinansiering enbart inom området för jordbruksforskning och spridning av fackkunskaper om jordbruket.
It was only in 1974 that a completely new approach was adopted after the Community's leaders had agreed in principleon a general European research and technology policy at their summit conferences in The Hague (1969) and Paris (1972).
En grundläggande ny inriktning av den gemensamma forsknings- och teknologipolitiken kom först 1974, efter det att statsoch regeringscheferna på toppmötena i Haag 1969 och i Paris 1972 hade kommit överens om principerna för en allmän europeisk forsknings- och teknologipolitik.
In a resolution on 14 January 1974 the Council, acting on the basis of this agreement, set out general aims for a common policy in the field of research and technology and laid down the principles for its implementation.
På grundval av denna överenskommelse formulerade rådet i ett beslut av den 14 januari 1974 de allmänna målen för en politik inom områdena forskning och teknologi och fastställde grund satser för deras genomförande.
Measures to coordinate national policies were planned as well as joint activities that were to be based on the general objectives of the Community, and eventually almost 40 Communityfinanced programmes of varying size and importance were approved.
Man planerade åtgärder för en samordning av respektive nationell politik samt för genomförande av gemenskapsaktioner, som skulle anpassas till gemenskapens allmänna mål. Under den tid som följde godkändes nästan 40 gemen skapsfinansierade forskningsprogram av olika omfattning och betydelse.
With the establishment of the European Atomic Energy Community, joint European research was placed on a broader basis.
Med upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen gavs den gemensamma forskningspol ¡tiken en bredare bas.
Under the Euratom Treaty one of the Community's prime tasks was to develop research and safeguard technical knowledge in the nuclear field.
Utvecklingen av forskningen och säkerställandet av de tekniska kunskaperna ¡nom kärnkraftsområdet anges i Euratomfördraget som en av de viktigaste uppgifterna.
It therefore drew up regular Communityfinanced research and training programmes running over several years.
I detta syfte utvecklas regelbundet fleråriga gemenskapsfinansierade forsknings- och utbildningsprogram.
In addition a nuclear research establishment was set up 1957. Its responsibilities were subsequently broadened to include other areas besides nuclear research and it became what is now the Joint Research Centre.
Dessutom har kärnkraftsforskningen sedan 1957 förfogat över ett gemensamt kärnkraftsforskningsställe, som med tiden har omvandlats till ett gemensamt forskningsställe med kompetenser som räcker bortom kärnkraftsområdet.
Much research is under way in Europe to improve the quality of life.
/ Europa forskas också för bättre livskvalitet.
The photo shows solar cells being manufactured for sunlight collectors to produce clean energy.
Fotot visar produktion av solceller för miljövänlig energiproduktion genom soll'ångare.
The European Union backs public and private research in a wide range of fields such as information technology, telecommunications, new materials, the environment, biotechnology, energy and transport.
Europeiska unionen understödjer privat och offentlig forskning inom många områden som informations- och telekommunikationsteknik, nya material, miljö, bioteknik, energi och transport.
The EU's budget helps to fund basic research involving collaboration between researchers, institutes or firms in different EU member countries.
På förslag av kom missionen godkände rådet och Europaparlamentet ett fjärde ramprogram för forskning för åren 1994-1998.
The Council of the EU and the European Parliament have adopted a fourth framework research programme drawn up by the Commission for 1994-98, putting up a total of ECU 12.3 billion to help boost economic growth and employment and to strengthen the competitiveness of European industry.
Det skall bidra till att aktivera den ekonomiska tillväxten och arbetsmarknaden och stärka den europeiska industrins konkurrenskraft. EU har avsatt 12,3 miljarder ecu fördetta.
By the mid­1980s research and technology policy already occupied a firm place in the Community's activities and the logical next step was to give research and technology policy its own place in the EEC Treaty, which was done ,is one of the ι hänges broughl in by the Single European Act in 1987.
På grund av denna utveckling utgjorde den gemensamma forsknings- och teknologipolitiken redan i mitten på 80talet en fast del av gemenskapens aktiviteter. Det var därför bara naturligt att politiken om forskning och teknologi i samband med författningsreformen i form av Europeiska enhetsakten 1987 info gades som gemenskapspolitik i Romfördraget.
The existing research policy structures, however, remained largely unaltered.
I allt väsentligt övertogs därvid de redan befintliga och dittills utvecklade strukturer na i den gemensamma politiken för forskning
The stated objective is to strengthen the scientific and technical bases of Community industry and promote its framework programme for research, technology and demonstration covering the five­year period 1983­87.
Dessa enskilda program sammanfattades 1983 i "Gemenskapens första ramprogram ¡nom områdena forskning, teknologi och demonstration för 1983-1987\ Detta ramprogram återspeglade även på ytan gemenskapens strävan efter en i sig sluten gemensam forsknings- och teknologipolitik.
This reflected the Community's striving for a self­contained Community research and technology policy.
Men samtidigt formulerades också gränserna för denna gemensamma politik, som uttryckligen underställdes subsidiaritetsprincipen.
At the same time clear boundaries were drawn by expressly subordinating the policy to the subsidiarity principle, which rules out Community action except where the nature of a problem means that the Member States individually cannot tackle it effectively enough.
Enligt denna kan gemenskapen agera endast om uppgiften i sak bara kan lösas av gemenskapen.
This is carried out by universities, research centres and industrial firms on a shared-cost basis.
Denna bedrivs på universitet, forskningscentrer och industriföretag på grundval av kostnadsdelningsavtal.
Concerted action
— Den koncentrerade aktionen
Here the Commission acts primarily as a coordinator between individual national projects, ensuring the necessary compatibility and smooth flow of information.
Här övertar kommissionen huvudsakligen samordningsfunktionen mellan de enskilda staternas forskningsprojekt och ombesörjer den nödvändiga avstämningen och det friktionsfria utbytet av information.