natgillin/translations-raw huggingface dataset:
According to the Autumn 1998 forecasts, GDP in the EU is ex­pected to grow by 2.9% in 1998 and 2.4% in 1999.
Det arbete som gjorts tidigare bör jar nu ge de förväntade positiva resultaten, särskilt när det gäller kapitalbildning (företagsundersökningar visar på en planerad ökning på 9 % i realinvesteringar inom till verkningssektorn i EU för 1998).
The prospect for sustained growth is based on the positive impact on domestic demand of low interest rates and the fact that the EU econ­omy — which is increasingly a single integrated economic entity — is becoming less vulnerable to ex­ternal shocks.
Med en underliggande trendmässig tillväxt i arbetsproduktiviteten med knappt 2% per år ökade sysselsättningen igen under 1997 och prognostiseras att öka med 1,2% under 1998 och med 0,9 % under 1999, motsvarande ungefär 2,8 miljoner nya nettoarbetstillfällen under des sa två år. Eftersom arbetskraftsdeltagandet, främst bland kvinnor, troligen ökar skulle sysselsätt ningsgraden kunna stiga något från 60,5% år 1997 till 61,1% år 1999.
However, it must be recognised that there is some exter­nal threat to growth from the Asian and Russian crises which might dampen economic activity.
(Siffrorna om sysselsättning mot svarar siffrorna i den "benchmarkserie" som publiceras av Eurostat i avsikt att analysera sysselsättning ens utveckling över tiden.
Given the impact of the external financial crisis, the employment prospects might be tarnished if a deteriora­ting climate of confidence settles in and curtails the dynamism of EU domestic demand, which could fail to compensate for faltering demand outside the Union.
Noggrannare uppgifter om denna serie ges i Faktarutan i Del I, Avsnitt I i huvudrapporten) Arbetslösheten, som sjönk med 0,2% år 1997 från 10,8% år 1996, förväntas sjunka ytterligare till i genomsnitt 10,0% år 1998 och till 9,5% år 1999.
Net job creation can only come from that part of GDP growth which is in excess of the increase in labour productivity, which itself is a key to maintaining competitive­ness.
Tillväxten tog fart 1997 då BNP ökade med 2,7 % jämfört med 1,8 % år 1996.
Growth of employment and GDP in the Union, 1975-97
Tillväxt i sysselsättning och BNP i medlemsstaterna, 1975-97
Annual % change
Ärlig förändring i %
Employment GDP lagged 2 quarters
Sysselsättning BNP (två kvartals eftersläpning)
The present recovery, which began at the end of 1993, has produced positive effects, with growing in­vestment increasing both capacity and employment.
Den nuvarande återhämtningen, som började i slutet av år 1993, har medfört positiva effekter med allt större investeringar som ökar både kapaciteten och sysselsättningen.
Coupled with the improvement in the macroeconomic policy­setting brought about by EMU, a high me­dium­term growth path is a realis­tic opportunity which now needs to be grasped in order to generate the jobs the EU badly needs.
Tillsammans med de förbättringar i det makroekonomiska politiska klimatet som EMU fört med sig är en hög tillväxt på medellång sikt en realistisk möjlighet som måste tas tillvara för att man skall kunna skapa de arbetstillfällen som så väl
Lowest 58.4 48.6 3.7 6.7
Japan lägsta tal högsta tal
%working 45 hours a week or more* n.a.: comparable data not available * Employees in industry and services
Personer som arbetar minst 45 tim/vecka i % * u.s. jämförbara uppgifter saknas *Anställda inom industri och tjänstesektorn
Change in employment and working-age population in the Union, 1970-2005
Förändringar i sysselsättningen och arbetskraften i unionen 1970-2005
% change
Förändring i %
S Working-age population Employment
Π Arbetskraften ■ Sysselsättning -
-1.3 million jobs 1975
-1.3 miljoner arbetstillfällen 1975
Employment rose again in 1997, in creasing by 800 000, more than the rise of 600 000 in 1996, but below the increase of 1 million in 1995.
Sysselsättningen ökade igen 1997 med 800 000 sysselsatta, vilket är något mer än ökningen med
Jobs for people — people for jobs: turning policy guidelines into action communal services and business services.
Arbete för folket — folket i arbete: att omsätta politiska riktlinjer i handling
made up half the job losses of the early 1990s.
64 % som uppnåddes i mitten av 1970­talet.
At present, it is still short of achieving the rate of growth of employment necessary to absorb the high levels of unemployment and to provide employment for all those who want to work, but the demographic prospects are some­what different than in the past (Graph II).
Både i USA och i Ja­pan har man däremot fortsätt­ningsvis noterat allt högre syssel­sättningsgrad (cirka 74 %) under 1997. De olika resultaten beror både på skillnader i arbetslös­hetsgraden (Figur IV) och i ar­betskraftsdeltagandet (Tabell).
main differences in employment rates in the first two groups come from lower participation in the la­bour market, depressed by a lack of jobs, rather than from high unem­ployment.
tjänster samt distribution, hotell och restauranger. Skillnaderna mellan medlemsstater med höga och låga sysselsättningsrader lig­ger väsentligen i just dessa sekto­rer.
In a period of high growth it should be possible to mo­bilise some of this employment potential and provide jobs for those who want to work but who have little prospect of finding employ­ment.
Sysselsättningen i Europa är signifikant lägre än i USA i alla tjänstesektorer utom offentlig för­valtning.
Performance in the Member States in creating jobs in services gener­ally, and in these sectors in particu­lar, varies widely.
Det finns belägg för att detta inte enbart gäller lågkvali­ficerade utan även högkvalificera­de arbeten: skillnaden är ungefär 3 procentenheter i distribution och hotell och restaurang , men även i samhälls­ och företags­tjänster.
In three Member States — Germany, France, Italy — which together account for 50% of total EU employment, growth in these sectors has been below aver­age in recent years, as it has been in the economy as a whole.
Inom "samhällstjänster" sysselsätter USA relativt färre i offentlig administration, men det­ta mer än uppvägs av högre sys­selsättning inom utbildning, häl­sovård, socialtjänster och inom rekreationsaktiviteter.
The gap in employment between the EU and US is not in agriculture, manufacturing or the public sector but in services.
Den potentiella sysselsättnings­reserven är störst bland kvinnor, äldre arbetare och ungdomar.
The difference in employment rates is particularly marked in three broad sectors: com­munal services, business services and distribution, hotels and res­taurants.
De främsta skillnaderna i sysselsätt­ningsgraden för de två förstnämn­da grupperna beror på lägre ar­betskraftsdeltagande, vilket sjunkit snarare på grund av bris­ten på arbetstillfällen än på grund av hög arbetslöshet.
The differences between the Member States with high and low employment rates essentially lie in these same sectors.
Under en tid av hög tillväxt borde det vara möjligt att mobilisera en del av denna sysselsättningspotenti­al och erbjuda arbetstillfällen för dem som vill arbeta men har få utsikter att hitta ett arbete.
The employment rate in the Union rose only marginally in 1997 to 60.5% of working age population, still a full 2 percentage points below the rate in 1991 (Graph III).
Sysselsättningsgraden i unionen ökade endast marginellt 1997 till 60,5 % av befolkningen i arbetsför ålder, vilket fortfarande är hela 2 procentenheter under siffran för 1991 (Figur III).
In both historical and international terms, the Union's employment perfor­mance remains unsatisfactory.
Både historiskt och internationellt sett är unio­nens sysselsättningsresultat otillfredsställande.
Both the US and Japan, by contrast, conti­nued to record ever higher employ­ment rates (of around 74%) in 1997.
Den nuvaran­de sysselsättningsgraden är nå­got högre än i början av 1980­ta­let, men understiger den grad på
Employment in Europe is signifi­cantly lower than in the US in all services sectors except public ad­ministration.
Sysselsättningsgapet mellan EU och USA ligger inte i jordbruk, tillverkningsindustri eller offent­lig sektor, utan i tjänstesektorn.
The evidence shows that this applies not only to low skilled jobs but also to highly skilled ones: there is a difference of around 3 percentage points for distribution, hotels and restaurants, but also for
Skillnaden i sysselsättningsgrad är särskilt markerad i tre brett definierade sektorer: samhälls­tjänster, företagsorienterade
In­deed, there was a decline in the number employed full­time and part­time jobs accounted for more than all of the increase in employ­ment that occurred (Graph V).
Medlemsländernas prestationer när det gäller att skapa sysselsätt­ning i tjänstesektorn i allmänhet, och i dessa sektorer i synnerhet, varierar avsevärt.
The potential employment reserve is highest among women, older workers and young people. The
I tre medlems­länder — Tyskland, Frankrike, Ita­lien ­ som tillsammans svarar för 50% av den totala sysselsättningen i EU, har tillväxten i dessa sektorer, liksom i ekonomin som helhet, legat under genomsnittet under de se­naste åren.
Change in part­time and full­time employment, 1987­97
Förändring i deltids­ och heltidsarbete, 1987­97
IV Unemployment rates in the Union, US and Japan, 1975­97
III Sysselsättningsgrad i unionen, Förenta staterna och Japan, 1975­97
% labour force
% arbetskraften. 15-64
% tolal employment in base year
% total sysselsättning i basår
Pan-time
B Deltid
Features of the labour market in Member States
Deltidsarbete fortsätter att öka
Fewer young unemployed those in employment over the past three years.
Kännetecken för arbetsmarknaden i medlemsstaterna
% in the Union over the
Färre unga arbetslösa
2 three years 1994-97, whereas the number of people in work went up by 1V
För femte året av de senaste sex ökade nettoantalet heltidsarbetstillfällen inte alls i unionen 1997.
In the early 1980s, when unemployment increased to the high levels that persist today, by far the largest group affected were young people under 25.
Under det tidiga 1980-talet, när arbetslösheten ökade till de höga nivåer som råder i dag, var det utan tvekan ungdomar under 25 år som drabbades hårdast.
As a result partly of the focus of policy on the young unemployed, partly of a decline in the share of young people in the population and partly of more people staying longer in education, the proportion of the unemployed who are under 25 has fallen from 45% in the mid-1980s to around 25% now.
Delvis på grund av att politiken inriktats på unga arbetslösa, delvis på grund av att ungdomarnas andel av befolkningen minskat och delvis på grund av att allt fler personer stannar längre i utbildningssystemet har andelen arbetslösa under 25 års ålder sjunkit och utgör i dag cirka 25 % jämfört med 45 % i mitten av 1980-talet.
The most pronounced fall has been among those under 20, who in 1986 accounted for over 22% of the total unemployed but for only 7% in 1997.
Minskningen har varit mest markant bland personer under 20 år, som 1986 utgjorde mer än 22 % av alla arbetslösa men 1997 endast 7 %.
By contrast, the share of 20 to 24 year olds in total unemployment has remained high at 18% in 1997 as against 22% in 1986, double their share in the working-age population.
I motsats till detta har andelen 20-24-åringar bland samtliga arbetslösa förblivit hög och var 18 % 1997 jämfört med 22 % 1986, vilket är dubbelt så mycket som deras andel av befolkningen i arbets för ålder.
The highest rates are in Spain and Finland, where they are still over 30%, with the lowest in Luxembourg and Austria, both under 7%.
Siffrorna är högst i Spanien och Finland, där andelarna fortfarande är över 30 % och lägst i Luxemburg och Österrike, båda under 7 %.
More prime-aged unemployed tion increased slightly over the period, the FTE employment rate remained unchanged.
förvärvsarbetande ökade med 1*
Unemployment remains high
Fler äldre arbetslösa: fallet Tyskland
Unemployment has become a more widespread problem among other age groups over the past decade.
Eftersom befolkningen i arbetsför ålder ökade något under denna period förblev sysselsättningsgraden i heltidsekvivalenter oförändrad.
Prime-age workers, between 25 and 49, now account for almost 60% of the unemployed in the Union (more than their share in working-age population) as opposed to 45% 11 years ago.
Sysselsättningsgraden i heltidsekvivalenter understeg inte bara nivån 1990 i slutet av perioden med ett stort antal nya nettoarbetstillfällen, utan också nivån 1986 i slutet av konjunkturnedgången i bör jan av 1980-talet.
The relative number of those of 50 and over who are unemployed has also increased, from 10% to over 15%.
Det relativa antalet personer över 50 år som är arbetslösa har också stigit från 10 % till över 15 %.
This predominantly reflects the rise in one country, Germany, where the relative proportions of old and young unemployed are the precise opposite to those elsewhere — 30% are 50 or over and only 12% under 25 and this gap has widened over the past decade.
Detta beror huvud sakligen på ökningen i ett land, nämligen Tyskland, där de relativa andelarna av äldre och yngre arbetslösa är precis motsatt till i de övriga länderna — 30 % är 50 år eller äldre och endast 12 % under 25 år och detta gap har vidgats under det senaste decenniet.
Although the relative number of the unemployed who are 50 or over in the new Länder is higher than in the West, the difference is relatively small (33% as against 29%).
Även om det relativa antalet arbets lösa som är 50 år eller äldre i de nya delstaterna är högre än i Västtyskland är skillnaderna förhållandevis små (33 % jämfört med 29 %).
Nevertheless, the proportion has risen considerably since 1991 and the increase shows no sign of abating.
Icke desto mindre har andelen ökat betydligt sedan 1991 och ökningen visar inga tecken på att avta.
Longterm unemployment unchanged
Arbetslösheten förblir hög
The rate of longterm unemployment remained unchanged in 1997 at just over 5% in the Union, with 49% of the unemployed being out of work for a year or more.
Långtidsarbetslösheten förblev oförändrad under 1997 och var drygt 5 % i unionen. Av de arbetslösa hade 49 % varit utan arbete i minst ett år.
The proportion of those unemployed for more than two years also remained unchanged at 30%.
Andelen personer som varit arbetslösa i över två år låg också oförändrad på 30 %.
Although long term unemployment is highest in Spain, it is rising fastest in Sweden (where it doubled between 1996 and 1997 to 3%) and Italy where it was up to 8% (over two-thirds of the unemployed) from 5% in 1992.
Trots att långtidsarbetslösheten är störst i Spanien ökar den snabbast i Sverige (där den fördubblades mellan 1996 och 1997 till en nivå på 3 %) och Italien, där den steg till 8 % (mer än två tredjedelar av de arbetslösa) från 5 % 1992.
The effect of the low rate of job creation in the Union in recent years is reflected in the persistently high rate of unemployment which was still 10.1% in July 1998.
Följden av att skapandet av arbets tillfällen i unionen under de senaste åren legat på en låg nivå återspeglas i den varaktigt höga arbetslös heten, som i juli 1998 fortfarande låg på 10,1 %.
Though this is the lowest it has been since January 1993, it has fallen by only 1.2 percentage points since the peak in 1994.
Trots att det är den lägsta nivån sedan januari 1993 har
Jobs for people — people for jobs: turning policy guidelines into action both.
Arbete för folket — folket i arbete: att omsätta politiska riktlinjer i handling nen, vilket är en bra bit under nivån i USA (66 %) och Japan (67 %).
Unemployment of men has fallen more than for women.
den endast sjunkit med 1,2 procentenhet sedan toppen år 1994.
Since the peak of 10.2% in March 1994, male unemployment fell to 8.7% in July 1998, while that of women declined by less than 1 percentage point from 12.8% in March 1994 to 12.0% in July 1998. The gender gap has, therefore, widened slightly.
En dast i en medlemsstat (Österrike) är arbetslösheten högre än för ett år sedan, även om den i vissa länder fortfarande är betydligt högre än före konjunkturnedgången på det tidiga 1990-talet (två gånger högre i Tyskland och fyra gånger högre i Finland och Sverige).
GDP and internal trade.
Också i Japan stiger arbetslösheten till 4,2 % i juli.
This has been accompanied by an even larger expansion of exports of goods to the rest of the world (from 7% of Union GDP in 1991 to 10% in 1997) which, in practice, has led to a growing trade surplus and has served to offset the implications for employment of increasing imports.
I USA har fortsatt ekonomisk tillväxt lett till att arbetslösheten ytterligare sjunkit och siffran 4,5 % för augusti 1998 var den lägsta (förutom april) under 30 år.
Unemployment rates for young people under 25 are still over twice those of adults, as has been the case for many years, with overall youth unemployment at 19.9% in July 1998 as against a rate of 8.7% for those aged 25 and over (see Box).
Denna minskning av löneandelen av BNP och den motsvarande ökningen i lönsamhet verkar ännu inte ha haft någon större inverkan på sysselsättningen.
Nevertheless, much of the fall in male unemployment is due to lower unemployment among young men, for whom the rate has fallen by 3 percentage points since 1994 in contrast to a decline of only lpercentage point for young women.
År 1998 för väntas emellertid bli en vändpunkt eftersom det verkar som om det har varit en övergång till investering och lageruppbyggnad, vilket bidrar med uppskattningsvis 1% i BNP-tillväxt.
New jobs for women
Löner och arbetskostnader
It is difficult, however, to blame present low rates of net job creation in the Union on excessive wage rises in general.
Arbetslösheten har sjunkit mer bland män än bland kvinnor.
Since the 1980s, real labour costs per employee in the Union have increased by much less than the growth of GDP per person employed (1.8% a year) and by only slightly more than in the US.
Sedan toppen på 10,2 % i mars 1994 har arbetslösheten bland män sjunkit till 8,7 % i juli 1998, medan arbets lösheten bland kvinnor har minskat med mindre än 1 procentenhet från
Be tween 1994 and 1997, real labour costs per employee in the Union rose by half the rate of growth in labour productivity.
12.8 % i mars 1994 till 12,0 % i juli 1998.
The wage share in most Member States has, therefore, fallen to an average of only just over 60% in the Union, well below the level in the US (66%) and Japan (67%).
Klyftan mellan könen har därför vidgats något.
At the same time, imports of services from the rest of the world have changed very little over the past 10 years (at just under 3% of Union GDP, meaning that imports of goods and services amount to some 11% of Union GDP) while trade in services between Member States has expanded (from 3% of GDP in 1985 to 3.7% in 1995).
Löneökningar som överskrider ar betsproduktivitetens tillväxt kom mer sannolikt att leda till att inflationen ökar eller till att sysselsättningen hämmas eller till båda.
This may reflect the later liberalisation of trade in services than trade in goods inside the Community and the continuing barriers to service trade which exist in the global market, although these are gradually being reduced.
Eftersom målet med den ekonomiska politiken i unionen är att hålla inflationsnivån låg och de monetära myndigheterna vägrar god känna överdrivna löneökningar kommer löneökningar som är större än produktivitetstillväxten sannolikt att drabba arbetstillfällen och ge upphov till högre arbetslöshetsnivåer. nivåer.
This reduction in the share of wages in GDP, and the counterpart in crease in profitability, does not yet seem to have had a major effect on employment.
Importen av varor från resten av världen exklusive energi uppgick till strax över 8 % av BNP i unionen 1997, vilket endast var 60% av nivån på den interna handeln mellan medlemsstaterna, men den har under de senaste åren ökat i förhållande till både BNP och intern handel.
1998 is expected to be a turning point, however, as there seems to have been a shift towards investment and stock-building, contributing an estimated 1% to GDP growth. This seems to confirm that investment may finally be respond ing to the increase in levels of profitability. tability.
Detta har åtföljts av en ännu större ökning i exporten av varor till resten av världen (från 7 % av BNP i unionen 1991 till 10 % år 1997), vilket i praktiken har lett till allt större handelsöverskott och har där med uppvägt konsekvenserna av den ökande importen för sysselsätt ningen.
Women accounted for 62% of the net additional jobs created in the Union in 1997, a slight decline compared to previous years.
Arbetslösheten bland ungdomar under 25 år är fortfarande dubbelt så hög som bland vuxna.
Male employment rose by 0.3%, the first rise since 1995, while female employment growth slowed to 0.8% compared with 1% in each of the previous two years.
Situationen har varit oförändrad i många år och den sammanlagda ungdomsarbetslösheten låg i juli 1998 på 19.9 % jämfört med 8,7 % för personer i åldern 25 år eller över (se faktaruta).
Overall, female employment has grown 4 times faster than male employment since 1994. By 1997, the employment rate for women had risen to almost 51%, and the gender gap was down to 20 percentage points from 26 per centage points in 1990.
Trots detta beror den minskade arbetslösheten bland män till stor del på lägre arbetslös het bland unga män, bland vilka den har sjunkit med 3 procentenheter sedan 1994 jämfört med en nedgång på endast 1 procentenhet bland unga kvinnor.
Globalisation and employment
Nya arbetstillfällen för kvinnor
While the Union share of world markets (excluding the EU) has tended to decline (from 36% in 1990 to 31% in 1996), the effect of this on exports has been compensated by the growth of these markets.
Det är dock svårt att skylla den för tillfället låga tillväxttakten i nettoarbetstillfällen i unionen på allt för stora löneökningar i allmän het.
This is particularly true of the East Asian economies, including China, which have become an increasingly important market for European producers (accounting for 13% of Union exports of goods to the rest of the world in 1996 as against only 9% in 1990).
Sedan 1980-talet har de reala arbetskraftskostnaderna per ar betstagare i unionen ökat med mycket mindre än BNP:s ökning per sysselsatt person (1,8 % per år) och endast något mer än i USA.
Although the prospects are for a continuing decline in the Union share of world trade in future years as developing countries in dustrialise and close the gap in in come per head with developed countries, there is no reason why this should be detrimental to in come and employment in Europe.
Mellan 1994 och 1997 steg de reala arbetskraftskostnaderna per ar betstagare i unionen med hälften av arbetsproduktivitetens tillväxttakt.
What matters for European producers and jobs is that export growth is maintained in relation to
Löneandelen i de flesta med lemsstaterna har därför sjunkit till i genomsnitt strax över 60 % i unio
Pay rises in excess of the growth in labour productivity are liable to lead to increased inflation or to de pressed employment growth or
Samtidigt har importen av tjänster från resten av världen förändrats mycket lite under de senaste 10 åren (strax under 3 % av BNP i unionen, vilket betyder att importen av varor och tjänster uppgår till cirka 11 % av BNP i unionen) medan handeln med tjänster mellan medlemsstaterna har ökat (från 3 % av BNP 1985 till 3,7 % år 1995).
Imports of goods from the rest of the world, excluding energy, amounted to just over 8% of GDP in the Union in 1997, only 60% of the level of internal trade between Member States, but they have been growing in recent years in relation to both
Detta kan avspegla att handeln med tjänster libéraliserais senare än handeln med varor inom gemen-
Jobs for people — people for jobs: turning policy guidelines into action the growth in demand for imports from outside the Union, as it has been in the past.
Arbete för folket — folket i arbete: att omsätta politiska riktlinjer i handling pande av arbetstillfällen inom and ra sektorer i ekonomin, särskilt inom tjänstesektorn.
The Employment Guidelines are based on four pillars that represent the main lines of action of the employment strategy:
skapen och att det fortfarande finns hinder mot handeln med tjänster på den globala marknaden, även om dessa gradvis håller på att avlägsnas. nas.