natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In Japan, on the other hand, the employment rate fell in these two years but it was still almost 78% in 1994, well above the average rate in Europe or the US.
I Japan sjönk sysselsättningsgraden under dessa två år men låg år 1994 ännu på nästan 78%, alltså en bra bit över genomsnittet fór Europa eller USA.
% in 1990 from a peak
Den betydande minskning av sysselsättningen som förekommit i EU sedan 1990 har lett till en dramatisk ökning av arbetslösheten.
1972 1974 1976 1978 1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 of just under 10% in 1985, the aver­age rate of unemployment in the 15 Member States rose to just over 11% in 1994 (Graph 9).
Efter att ha sjunkit till 7,5% år 1990 från en toppnotering på nästan 10% 1985 steg den genom snittliga arbetslösheten i de 15 medlemsstaterna till drygt 11% 1994 (diagram 9).
Revisions to Eurostat unemployment rates
Revisioner av Eurostats arbetslöshetsstatistik
Recent changes in unemployment
Förändringar i arbetslösheten på senare tid
The comparable unemployment rates published each month since 1989 by Eurostat are based on the Community Labour Force Survey to accord with ILO international stand ard guidelines.
Eurostats jämförbara arbetslöshetssiffror publiceras månadsvis sedan 1989 och baseras på arbetskraftsundersökningen för gemenskapen (LFS) för att överens stämma med Internationella arbets livsorganisationens (ILO) riktlinjer för en internationell standard.
These are updated using the figures for the numbers registered as unemployed in each Member State and then expressed as a percentage of the estimated labour force.
Den uppdateras genom användning av varje medlemsstats statistik över registrerade arbetslösa och arbetslösheten uttrycks som en procent sats av den uppskattade arbetskraften.
The method of calculating the figures was revised at the beginning of 1995, in consultation with national statistical offices and the OECD, to improve international comparability.
Beräkningsmetoden omarbetades vid 1995 års början i samarbete med nationella statistikorgan och OECD för att förbättra internationell jämförbarhet.
The published figures were also extended to cover Finland and Sweden (but not yet Austria), the new Länder in Germany and the US and Japan.
Det publicerade materialet utsträcktes till att även omfatta Finland och Sverige (men ännu inte Österrike), Tysklands nya Länder samt USA och Japan.
The revisions consisted of:
Omarbetningen består av
The latest monthly unemployment figures indicate that the average rate in the Union in May 1995 was just under 11% (on a seasonallyadjusted basis, which applies to all the monthly figures quoted in this section and other parts of the Re port), marginally below the average rate for 1994.
Den senaste månadsstatistiken för arbetslösheten tyder på att genom snittsnivån i EU i maj 1995 var 11% (siffrorna är säsongsanpassade, vilket gäller för alla månadsuppgifter i detta kapitel och på andra ställen i denna rapport), obetydligt lägre än årsgenomsnittet 1994.
Indeed, the rate of unemployment seems to have reached a peak one year before in the second quarter of 1994 at 11.4% of the labour force.
Det förefaller faktiskt som om arbetslöshetsnivån nådde en topp ett år tidigare under andra kvartalet 1994 med 11,4% av den tillgängliga arbets kraften.
Though it has declined since then, the fall has, therefore, been small — less than half a percentage point (Graph 10).
Arbetslösheten har visserligen gått ned sedan dess, men bara litet — mindre än en halv procentenhet (diagram 10).
Moreover, virtually all of the fall occurred during the third and fourth quarters of 1994, and since January 1995, the rate has re mained more or less constant.
Dessutom skedde praktiskt taget hela ned gången under tredje och fjärde kvartalen 1994, och sedan januari 1995 har nivån förblivit mer eller mindre konstant.
the estimation of the labour force from quarterly labour force surveys for Italy, the UK, Spain and Portugal;
— kvartalsvisa uppskattningar av ar betskraften för Italien, Storbritannien, Spanien och Portugal,
• improvements to the processing of refer ence periods and the integration of 1991 Census of Population results.
— förbättrad metod för behandling av re ferensperioderna och inlemmande av resultaten från 1991 års folkräkning.
The effect of the closer application of ILO guidelines was to reduce the numbers unemployed in Belgium, Denmark, Greece, Ireland, Italy and the Netherlands, while the use of the 1991 Census results increased the numbers unemployed in Belgium, Spain, France, Italy and Portugal and reduced them in the Netherlands.
Även om det verkar som om produktionen, utslagen på hela EU, har börjat öka igen sedan mitten av 1993 och det finns tecken på att antalet förvärvsarbetande ökade under loppet av 1994, har dessa ten denser hittills haft begränsad effekt på antalet arbetslösa.
These effects offset each other in Belgium and, to some extent, in Italy and reinforced each other in the Netherlands.
Visserligen tar det oundvikligen tid innan en ökad produktion slår igenom i ökad sysselsättning och lägre arbetslös het, men det är ändå något oroande att nedgången i arbetslöshet tycks mattas av ett år efter det att den börjat i stället för att accelerera.
While economic output over the Union as a whole seems to have started growing again since mid1993 and while there are signs of an increase in the numbers in employ ment during the course of 1994, these trends have so far had a minimal impact on the numbers out of work.
Den striktare tillämpningen av riktlinjer na från ILO ledde till att antalet arbetslösa i Belgien, Danmark, Grekland, Irland, Italien och Nederländerna minskade, medan resultaten från 1991 års folkräkning ökade antalet arbetslösa i Belgien, Spa nien, Frankrike, Italien och Portugal.
Although there is an inevitable lag before a growth of output feeds through into increased job creation and lower unemployment, it is, nevertheless, slightly disturbing that the fall in unemployment seems to be slowing down one year after it began to decline rather than accelerating.
Samtidigt minskade antalet arbetslösa i Nederländerna. Resultaten uppvägde va randra i Belgien och i viss mån i Italien och förstärkte varandra i Nederländerna.
The analysis here includes Austria for which national sources of data on unemployment have been used.
Analysen inbegriper Österrike, för vilket nationella källor för arbetslöshet har an vänts.
These, it should be emphasised, are not directly comparable with the figures for other countries and should be regarded as indicative only.
Det bör understrykas att dessa inte är direkt jämförbara med andra länders siffror och därför bara bör anses som indikationer. kationer.
On the other hand, this is not so different from the experience
Genom snittsarbetslösheten i EU nådde en topp i juni 1985 på 10,2% av arbets kraften.
Section 1 Employment and unemployment trends in the Union
Kapitel 1 Sysselsättningens och arbetslöshetens utveckling i Europeiska unionen lösheten bland kvinnor bara margi­nellt under loppet av 1994 men har fortsatt att gå ned mycket sakta under 1995.
The pattern of change since the peak was reached, on the other hand, differs for the two. Whereas the rate for men fell by 7
heter 1985 till 4,5 procentenheter mot slutet av 1988, när arbetslöshe­ten bland kvinnor började sjunka snabbare.
The gap male labour force during the latter part of 1994 and has remained con­stant during the first four months of between the men's and women's unemployment rate, therefore, widened from 3 percentage points percentage in 1985 to almost 472
Sedan återhämtningen kom i gång igen, har klyftan mellan de två arbetslös­hetsnivåerna åter börjat vidgas i och med att arbetslösheten bland män har minskat något mer än bland kvinnorna.
1995, the rate for women declined only marginally during the course of 1994 but has continued to fall very slowly during 1995.
Även om historien inte nödvändigt­vis upprepar sig tycks vi kunna dra den lärdomen att såvida sysselsätt­ningens nettotillväxt inte är större än den var under inledningsskedet av den tidigare återhämtningspe­rioden, skulle arbetslösheten en­dast i långsam takt sjunka från sin nuvarande nivå.
during the early stages of previous period of economic recovery in 1985 and 1986.
Är 1986 ökade an­talet förvärvsarbetande i EU med knappt 1%, år 1987 med nästan 1,5%.
Then, the average rate of unemployment in the Union reached a peak in June 1985 at 10.2% of the labour force.
Siffran för 1986 är i stort sett densamma som den nuvarande pro­gnosen för sysselsättningsökning
By the end of 1985, it had fallen slightly to 10%, but it then remained at about this level during the whole of 1986, showing only a marginal tendency to fall.
På grundval av tidigare erfarenhe­ter från skulle man vänta sig att arbetslösheten bland män sjunker mer än bland kvinnor allteftersom återhämtningen går vidare, även om detta väldigt mycket beror på strukturen i sysselsättningsök­ningen å ena sidan och förändringar i arbetsstyrkans sammansättning å den andra.
It was not until around the middle of 1987, two years after the peak rate, that unemployment started to decline significantly.
Under förra konjunktu­ruppgången sjönk arbetslösheten bland män successivt från en nivå på drygt 9% i maj 1985 till precis över 6% år 1990.
In mid­1988, however, it was still over 9%, only 1 percentage point lower than at the peak.
Däremot ändrades arbetslösheten bland kvinnor knap­past alls under återhämtningens tre första år.
points towards the end of 1988 when the women's rate began to fall more rapidly.
I maj 1985 var den 12%, och tre år senare — i maj 1998 — var den fortfarande över 11,5%.
It then narrowed as men were hit much harder than women by the recession, as ana­lysed in more detail below.
Sedan sjönk kvinnornas arbetslös­het under de följande två åren men låg fortfarande över 9,5% även när den var som lägst.
Since the recovery began, the gap between the two rates has started to widen again as unemployment of men has fallen slightly more than that of women.
Klyftan mellan mäns och kvinnors arbetslöshet vidgades därför från tre procenten­
On past experience, it would be ex­pected that the rate for men will fall by more than the rate for women as the recovery proceeds, though this depends very much on the structure of employment growth, on the one hand, and changes in labour partici­pation on the other.
Att arbetslösheten bland män och kvinnor utvecklas olika beror dock endast delvis på motsvarande för­ändringar i sysselsättningsgraden bland män och kvinnor.
During the previous economic upturn, the rate for men fell progressively from over 9% in May 1985 to just over 6% in
En lika stor del av förklaringen ligger i den rela­tiva utvecklingen av manlig och kvinnlig arbetskraft, närmare be­stämt i manligt respektive kvinn­ligt arbetskraftsdeltagande.
The comparative behaviour of the two rates, however, is only partly
I syn­nerhet är det ett faktum att en växande andel kvinnor i arbetsför ålder började söka förvärvsarbete när EUs ekonomi från mitten av 80­talet återhämtade sig och gjorde
Although history will not necessar­ily repeat itself, this experience suggests that unless the net rate of job creation is greater than during the early part of the previous econ­omic upturn, unemployment could well prove very slow to fall from its present level.
1995, medan siffrorna fór 1997 är högre än de som nu förutspås för 1996, enligt framställningen längre fram.
In 1986, the numbers in employment in the Union in­creased by just under 1%, in 1987, by almost 1V
Utfallet beror emellertid inte bara på sysselsättningsökningen utan även på arbetskraftens till­växt.
Unemployment rates by sex in the Union, 1983 - May 1995
Arbetslöshetstal för män och kvinnor i unionen 1983 ­ maj 1995
% labour force
Arbetslösheten bland kvinnor och män i % av arbetskraften
- Total Men ■Women
­Totalt ­ Män Kvinnor
It remains the case in the Union that women are significantly more af­fected by unemployment than men.
Men efter detta har förändrings­mönstret varit olika.
In May 1995, the average unemploy­ment rate for women stood at 12.8% of the female labour force, whereas the average rate for men was 9.8%, 3 percentage points lower.
Medan arbets­lösheten bland män sjönk med 0,5% under andra halvåret 1994 och har förblivit konstant under de fyra för­sta månaderna 1995, sjönk arbets­
Unemployment rates by sex and age in the Union, 1983 - May 1995
Arbetslöshetstal efter kön och ålder i unionen 1983 ­ maj 1995 i % av arbetskraften
Women < 25...··'' f Men < 25 ,■ >
Kvinnor < 25...-"'/ \
Men > 25 Q
Män > 25 1
Unemployment rates in Member States, US and Japan, 1985,1990 and May 1995 attributable to the relative changes in employment of men and women.
Arbetslöshetstal i medlemsstaterna, USA och Japan 1985,1990 och maj 1995 i % av arbetskraften
Unemployment among young people under 25 which emerged as a particularly acute problem in the recession of the earlier 1980s de­clined significantly during the period of economic recovery from 1985 onwards (Graph 11).
Under de följande fyra åren prägla­de av ekonomisk tillbakagång steg arbetslösheten märkbart bland så­väl yngre män som kvinnor, särskilt bland de förstnämnda.
The rate for young men fell especially sharply, from around 22% to under 14% over this period, while the rate for young women declined from 25% to around 18%.
Arbetslöshe­ten bland män under 25 år steg i själva verket under perioden 1990­1994 mer än vad den hade sjunkit under den föregående perioden av
Section 1 Employment and unemployment trends in the Union
Kapitel 1 Sysselsättningens och arbetslöshetens utveckling i Europeiska unionen arbetslösheten under den senaste lågkonjunkturen dock inte riktigt nivåerna från 80­talets mitt.
% of the labour only around 172force.
ekonomisk tillväxt.
women was over 13%, in Spain over 30% (Graph 13).
I början av år 1994 var den sålunda 24% och över sin tidigare toppnivå.
By contrast, only in three Member States, Spain, Finland and Ireland, where unem­ployment overall was the highest in the Union, was unemployment among men over 13%.
Även om ar­betslösheten bland yngre kvinnor steg mindre under denna period, låg den ändå kvar över de unga män­nens och steg 1994 till mer än 24,5%.
The gap between men's and women's rates was particularly wide in the Southern Member States, especially in Spain, Italy and Greece, where in each case the rate for women was well over 172 times higher than the rate for men
Klyftan mellan de båda ar­betslöshetsnivåerna, som hade vid­gats mellan 1985 och 1990, minska­des dock påtagligt.
Indeed the un­employment rate for men under 25 rose by more between 1990 and 1994 than it had fallen during the preceding period of economic growth.
I samtliga dessa länder var kvinnornas för­värvsfrekvens lägre än på annat håll i unionen, med undantag för Irland.
By the beginning of 1994, therefore, at around 24%, it was above the level of its previous peak.
I dessa länder gällde alltså inte bara det förhållandet att en relativt liten andel av de arbetsföra kvinnorna var arbetssökande, utan också att en stor del av dem som sökte arbete kunde hitta något.
While the rate for women increased by less over this period, it remained above that of men, rising to over been fully reversed.
(Hur arbetslösheten har berört oli­ka delar av unionen granskas när­mare i kapitel 4 nedan.)
In both cases, however, unemployment never quite reached the rates of the mid1980s during the recent recession.
Arbetslöshet i medlemsstaterna
% in 1994. The gap between the
Tillväxt i sysselsätt­ning och arbetskraft
24 72 two rates, however, which had wid­ened between 1985 and 1990, narrowed appreciably.
De högre arbetslöshetssiffrorna för kvinnor än för män, som visar sig på unionsnivå, gällde ännu i april 1995 för samtliga medlemsstater, utom för tre av dem, nämligen Storbri­tannien, Sverige och Finland.
— over twice as high in Greece.
I sju medlemsstater, däribland Finland, låg kvinnoarbetslösheten över 13%, i Spanien över 30% (diagram 13).
In the North of the Union, only in Belgium was the difference simi­larly wide.
Däremot var det endast i tre med­lemsstater, nämligen Spanien, Finland och Irland — där den totala arbetslösheten var högst i EU — som arbetslösheten bland män låg över 13%.
In all of these countries, moreover, the rate of participation of women in the labour force was lower than elsewhere in the Union, apart from in Ireland.
Skillnaden mellan antalet arbetslö­sa män och kvinnor var särskilt stor i de sydliga medlemsstaterna, sär­skilt i Spanien, Italien och Grek­land, där i varje enskilt land siffran för kvinnorna med god marginal var 1,5 gånger högre än motsvarande siffra för männen — i Grekland mer än dubbelt så hög. I EUs nordliga del var det endast i Belgien som
The higher rate of unemployment for women than for men which is evident at the Union level remained true of all Member States in May 1995, except three, the UK, Sweden and Finland.
Den ökning av arbetslösheten bland både män och kvinnor som har kun­nat noteras sedan 1990 i samtliga medlemsstater skulle, så som ovan påpekats, ha varit större, om det inte hade skett en avmattning av arbetskraftens tillväxt i Europeiska unionen.
Unemployment in the Member States
Vid den senaste beräkningen varierade den från inemot 23% i Spanien och 16,5% i Finland till mindre än 4% i Österrike och Luxemburg (diagram 12).
Unemployment rates of men and women in Member States, US and Japan, May 1995
Arbetslöshetstal för män och kvinnor i medlemsstaterna, USA och Japan maj 1995
% in almost 23% in Spain and 1672
„ci % av arbetskraften Jb r
._ % labour force
Π Kvinnor ■ Män
Moreover, in ten of the 15 Member States, the level of unemployment in May 1995 was higher than it had been ten years earlier at the high point of the previous recession, while in Belgium, it was only mar­ginally lower.
I tio av de 15 medlemsstaterna var dessutom arbetslöshetsnivån i maj 1995 högre än vad den hade varit tio år tidigare då den föregående låg­konjunkturen nådde sin kulmen, medan den i Belgien endast var obe­tydligt lägre.
In all of these countries, therefore, the reduction in unemployment achieved during the period of high employment growth between 1985 and 1990 has
Den minskning av ar­betslöshetsnivån som uppnåddes under perioden med kraftig syssel­sättningsökning åren 1985­1990 har sålunda i samtliga dessa länder helt vänts till sin motsats.
Section 1 Employment and unemployment trends in the Union words, there appears to be a posi­tive relationship between the rate of labour force growth and employ­ment growth, particularly over the past ten years.
Kapitel 1 Sysselsättningens och arbetslöshetens utveckling i Europeiska unionen med 3 miljoner under den senare perioden.
work force, but a high proportion of those that were unable to find jobs.
arbetssökande ökade hand i hand med antalet arbetstillfällen under den närmast föregående tillväxtpe­rioden.
(The differing experience across the Union as regards unemployment is examined in more detail in Section 4 below.)
Med andra ord tycks det fö­religga ett positivt samband mellan ökningstakten i arbetskraft och sys­selsättning, särskilt under de tio se­naste åren.
Thus, between 1985 and 1990, when employment grew on average by around 172% a year, the number
Mellan 1985 och 1990, när sysselsättningen ökade med i genomsnitt 1,5% om året, ökade så­lunda EUs arbetskraft med omk­ring 1% per år.
Employment and labour force growth of people in the Union's work force increased by around 1% a year.
Den kraftiga nedgången i det relativa arbetskraftstalet som in­träffade 1990­1994 omfattade hu­vudsakligen ungdomar under 25 år, både män och kvinnor och män i åldersgruppen 25­54 år.
Between 1990 and 1994, when em­ployment fell, the labour force increased only marginally, and ac­tually contracted between 1991 and 1994 (Graph 14).
Medan en ökande förvärvsfrekvens bland kvinnor i sin mest arbetsföra ålder var huvudorsaken till att arbets­kraften ökade under båda perioder­na, skedde det samtidigt i en myck­et långsammare takt efter 1990 än före och uppvägde därför i mindre utsträckning den sjunkande för­värvsfrekvensen bland män i alla åldrar samt yngre kvinnor.
Demographic trends and changes in participation
Demografiska tenden­ser och förändringar i det relativa arbets­kraftstalet åren.
The increase in unemployment which has occurred since 1990 in all Member States in respect of both men and women would have been greater, as noted above, had there not been a fall in the rate of growth of the labour force in the Union.
Om detta hade varit oförändrat, skulle den tillgängliga arbetskraften i EU ha ökat i en en­dast obetydligt lägre takt mellan 1990 och 1994 än under de föregå­ende tre åren — med ungefär 950.000 om året, 3,8 miljoner män­niskor totalt, i stället för strax över 1 miljon om året, 4,1 miljoner totalt, en skillnad på endast 300.000 un­der de fyra åren (diagram 15 och 16, som visar de enskilda effekterna som förändringar i befolkningen och i det relativa arbetskraftstalet bland kvinnor och män i breda ål­dersgrupper har på den totala ar­betsstyrkan i EU — se bilagan för närmare detaljer).
The reduction in net job creation over this period, therefore, was accompa­nied by a withdrawal of a significant proportion of people from the work force, just as the increased job cre­ation in the preceding period of economic growth was accompanied by a rise in participation. In other
Med andra ord var den ändrade ökningstakten för det relativa arbetskraftstalet orsa­ken till att EUs arbetskraft ökade med ytterligare 1,9 miljoner under den föregående perioden (650.000) om året), mer än ökningen i befolk­ningen, och till att den minskade
Examining the period before 1990 and the period after in more detail reveals that whereas the Union's
Om man undersöker perioden före och efter 1990 mera i detalj, visar det sig att arbetskraften inom unio­nen ökade med 5 miljoner mellan 1987 och 1990, men däremot endast med 650.000 under de följande tre
Changes in employment and labour force in the Union, 1980-94
Förändringar i sysselsättningen och arbetskraften i unionen 1980­94
Annual change (%) labour force increased by 5 million between 1987 and 1990, it expanded by only 650 thousand in the sub­sequent three years.
Ärlig förändring (%)
□ Employment ■ Labour force η 2
DSysselsättning ■Arbetskraft π 2
The sharp decline in participation which occurred in the 1990 to 1994 period arose principally among young people under 25, both men and women, and among men in the 25 to 54 age bracket.
I det här fallet finns det inga positiva sidoef­fekter som kan motivera att män i sin mest arbetsföra ålder försvinner från arbetsmarknaden.
At the same time, while increasing participation of women of prime working age was the major source of labour force growth in both periods, it occurred at a much slower rate in the years after 1990 than before and, there­fore, offset less of the declining participation of men of all ages and of younger women.
Bland dem i högre ålder var fallet i det relativa arbetskraftstalet fór män mindre men var ändå betydan­de och minskade arbetskraften med över 900.000 mellan 1990 och 1994, ungefär 700.000 fler än under de föregående tre åren.
The reduction in participation of young people was in itself respon­sible for a fall in the total labour
En sjunkande andel arbetssökan­de ungdomar under 25 år, nästan 20 procent jämfört med män i ål­dern 25­54 år och ungefär 12 pro­cent jämfört med män som går i förtidspension, är därför orsaken till nästan 45 procent av den minskning av arbetskraften i EU
Millions 8 r π 8 force in the Union of over 3 million between 1990 and 1994, a consider­ably higher figure than over the previous three years (600 thou­sand).
Förändringar i arbetskraften i unionen 1987-90
The decline in participation among men in the 25 to 54 age group, which served to reduce the labour force by just over 1.2 million, is more dis­turbing.
19901994 på 5,6 miljoner jämfört med vad det skull ha varit om ar betskraftsdeltagandet hade fort satt att öka i samma takt som under de föregående tre åren.
15-24 2554 55+ Total
Res ten beror huvudsakligen på en långsammare ökning av för värvsfrekvensen bland kvinnor i åldern 2554 år.
Labour force
Deltagandeeffekt
Changes in labour force in the Union, 199094
Förändringar i arbetskraften i unionen 1990-94