natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The main barriers to successful partnership include the following: • the question of who are appropriate partners in particular situations can be problematic; • partnership structures are often set up in addition to or outside mainstream policymaking or implementing arrangements, and their status may not be clear;
• Man måste erkänna att de olika sektorerna och partnerna är beroende av varandra. • Man måste vara överens om vilka som är de centrala problemen och vara beredd att lösa dessa kompromissvägen.
• tensions can arise between elected representatives and those involved in partnership structures if the complementary roles of representative and participatory democracy are not fully worked out and understood; • difficulties in ensuring that representatives of all sectors in partnership arrangements link back to a broader constituency and thus ensure maximum transparency, involvement and accountability; • participating in social partnership poses particular problems and challenges for NGOs - especially related to limited access to information and research and insufficient resources to develop effective and participative structures; and • there is relatively limited experience of managing complex partnership structures and relationships so that the different ways of working and different cultures of the different sectors can be accommodated.
• Att delta i sociala partnerskap kan medföra särskilda problem och utmaningar för ickestatliga organisationer, särskilt när dessa har begränsad tillgång till information och forskning och otillräckliga resurser för att utveckla effektiva samarbetsstrukturer.
With regard to partnership at the EU level, Mr Frazer made seven suggestions that the Forum might pursue.
• Det finns förhållandevis få erfarenheter av hur komplexa partnerskapsstrukturer och -relationer skall förvaltas för att sammanjämka olika sektorers varierande arbetssätt och kultur.
Civil dialogue - covering the making, implementation and monitoring of policy - should be a feature of all EU committees and policy making forums.
Den medborgerliga dialogen, oavsett om det gäller utformning, genomförande eller övervakning av politiska åtgärder, bör vara ett inslag i alla kommittéer och beslutande organ inom EU.
They should also ensure that recognised NGOs adopt high standards in facilitating the participation and representation of those they represent.
Vidare bör de se till att erkända ickestatliga organisationer antar höga standarder när det gäller att underlätta delaktighet och representation av dem som de företräder.
It should also support the exchange of information and good practice between Member States.
Kommissionen bör också stödja utbyte av information och beprövad praxis mellan medlemsstaterna.
Employers, unions and NGOs should be fully involved in design, planning, implementation and monitoring.
Arbetsgivare, fackföreningar och ickestatliga organisationer bör engageras helt i utformning, planering, genomförande och övervakning avåtgärderna.
Partnership, Mr Frazer told participants, is not an end in itself but a means to the end of building a more inclusive and participatory Europe based on principles of social justice.
Partnerskap är enligt Frazer inte ett mål i sig, utan ett medel för att bygga ett mer integrerat Europa med större delaktighet, grundat på principerna om social rättvisa.
Developing effective and inclusive partnership arrangements is one of the key ways to enhance democracy and invest in tackling poverty, inequality and exclusion.
Att utveckla effektiva partnerskap som främjar samhörighet utgör ett viktigt sätt att stärka demokratin och investera i bekämpningen av fattigdom, ojämlikhet och social utslagning.
Partnerships can thus be one of several important tools for bringing Europe closer to all its citizens.
Partnerskap kan därför vara ett bland andra viktiga redskap för att föra Europa närmare alla sina medborgare.
The session examined how to remove obstacles to participation and citizenship for specific groups, with contributions from organisations seeking to represent and fight for young, homeless, poor and vulnerable people, and migrants - all of whom have considerable experience of exclusion and ways of combating it.
Sessionen granskade frågan om hur man kan undanröja hinder för vissa samhällsgruppers delaktighet och medborgarskap. Därvid gjordes inlägg i debatten från organisationer som företräder och kämpar för ungdomar, människor som saknar fast adress, fattiga och utsatta grupper och invandrare; samtliga dessa organisationer hade stor erfarenhet av utslagning och olika sätt att bekämpa den.
A variety of suggestions were made as to what the various parties could do to clear the obstacles.
En rad förslag lades fram om vad de olika parterna kan göra för att övervinna hindren.
At EU level, some contributors stressed the importance of giving NGOs a clear role in the Treaty, while further suggestions included an NGO "think-tank" attached to the Commission.
Vissa deltagare betonade att det var viktigt på EU-nivå att ickestatliga organisationer tilldelades en tydlig roll i fördraget, medan andra förslag bl.a. innebar att kommissionen skulle knyta till sig en fast expertgrupp från ickestatliga organisationer. Dessutom bör unionen
Moreover, the Union should: • encourage and promote the development of good practice in facilitating participation amongst marginalised groups and "invisible" citizens;
• uppmuntra och främja utvecklingen av god praxis när det gäller att underlätta marginella samhällsgruppers och "osynliga" medborgares delaktighet,
• examine barriers to citizenship and participation and the different means and opportunities to bring them down; and
• undersöka vilka hinder som ligger i vägen för medborgarskap och delaktighet och vilka medel och möjligheter som finns för att riva dessa, och
• continue its efforts to give a clearer content to the notion of European citizenship and better inform people of the rights and responsibilities they have at EU level.
• fortsätta sina ansträngningar för att ge ett tydligare innehåll åt begreppet "europeiskt medborgarskap" och för att ge människorna bättre information om deras rättigheter och ansvar på EU-nivå.
Many were of the opinion that participation is a means and not an end in itself - the end being the construction of a more inclusive and participatory Europe, based on principles of social justice.
Många ansåg att delaktighet är ett medel och inte ett mål i sig - och att slutmålet var att bygga ett mer integrerat Europa med större delaktighet, grundat på principerna om social rättvisa.
The difficulties in managing partnerships stem from the existence of different methods of governance which points up the need to exchange information, best practice and tangible experiences.
De svårigheter som man stöter på när det gäller att förvalta partnerskap beror på förekomsten av olika förvaltningsmetoder, vilket pekar på att det finns ett behov av att byta information, beprövade handlingssätt och konkreta erfarenheter.
NGOs often find that the civil dialogue is not recognised as it should be, which leads to a certain slowness and lack of progress in institutionalising dialogue.
De ickestatliga organisationerna ansåg vid upprepade tillfällen att den medborgerliga dialogen inte hade fått ett rättmätigt erkännande, vilket föranledde en viss tröghet och bristande framsteg i institutionaliseringen av denna dialog.
What is therefore required is action to make civil and social dialogue complementary.
Det krävs därför åtgärder för att få den medborgerliga och den sociala dialogen att komplettera varandra.
The rapporteur called for everyone to participate in the revision of the Treaty by making representations to their local and national governments as well as to relevant organisations.
Föredraganden uppmanade alla att medverka till en översyn av fördraget genom framställningar till sina lokala och nationella regeringar samt till andra i sammanhanget relevanta organisationer.
Renzo Brunoldi of the CGIL trade union confederation outlined the Italian experience with "territorial pacts" to the Promoting participation and citizenship workshop, providing a concrete example of social partnership at local level.
Renzo Brunoldi från fackföreningens samorganisation CGIL angav huvuddragen i det italienska experimentet med "territoriella pakter" inför arbetsgruppen för Främjande av delaktighet och medborgarskap, och gav därmed ett konkret exempel på hur socialt partnerskap fungerar på lokal nivå.
At the beginning of the 1990s, there was a radical change of policy on helping the deprived areas of southern Italy (or Mezzogiorno).
I början av 1990-talet inträffade en radikal omändring i lokaliseringspolitiken för områden i södra Italien (eller Mezzogiorno).
From the previous very centralised approach, which over the years had run out of steam, there was a gradual move towards a form of intervention based on principle of subsidiarity, with greater involvement of regional and local authorities.
Från ett tidigare mycket centraliserat angreppssätt, som genom åren hade tappat farten, hade man gradvis rört sig mot en interventionsform grundad på subsidiaritetsprincipen och med större inblandning av regionala och lokala myndigheter.
On the basis of this initial experience of integrated local investment, which started in 1991, and the need to focus on local development which was identified in the 1993 EU White Paper on growth, competitiveness and employment, the social partners reached an agreement with the government in November 1994. This accord identified the "territorial pact" (porto territoriale) as a way of intervening to improve productivity and infrastructure in depressed areas, starting with southern Italy.
Mot bakgrund av de första erfarenheterna med integrerade lokala investeringar (som började 1991) och den nödvändiga fokuseringen på lokal utveckling som fastställts i 1993 års vitbok om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning, träffade arbetsmarknadens parter en överenskommelse med regeringen i november 1994.1 överenskommelsen klargjordes att den "territoriella pakten" (patto territoriale) var en åtgärd avsedd att höja produktiviteten och förbättra infrastrukturen i krisdrabbade områden, till en början i södra Italien.
The social and cultural experiment of the territorial pact, which emerged from proposals drawn up by the economic and social partners, was subsequently sanctioned by national legislation (Law 341/95) and became a model for local economic development.
Det sociala och kulturella experimentet med territoriella pakter, som byggde på förslag från näringslivet och arbetsmarknadens parter, sanktionerades senare i nationell lagstiftning (lag 341/95) och blev en förebild för den lokala ekonomiska utvecklingen.
The National Council for Economic Affairs and Labour (CNEL), which brings together representatives of trade unions and employers plus a number of experts, conducted a programme for drawing up and promoting territorial pacts.
Under ledning av det nationella rådet för ekonomiska frågor och sysselsättning (CNEL), som består av företrädare för fackföreningar och arbetsgivare samt ett antal experter, genomfördes ett program för att upprätta och främja territoriella pakter.
The Council laid down that these pacts should be
Det nationella rådet fastställde att dessa pakter bör grundas på lokalt samarbete och på överläggningar mellan institutioner och företrädare för ekonomiska och sociala
CNEL laid down a blueprint for the stages in the realisation of pacts, moving from: identifying driving forces locally; to the holding of round tables to discuss cooperation; to the establishment of the interest forum; and finally to signature of the document which sets out the commitments of each party in concrete form.
CNEL fastställde en mall för de olika etapperna på vägen till en pakt, från kartläggning av vilka som är de lokalt drivande krafterna till rundabordskonferenser om samarbete, organisationen av intresseforum och slutligen undertecknandet av själva dokumentet med parternas konkreta åtaganden.
The first experiments with territorial pacts took place in 1995 in Sicily (in Enna and Syracuse).
De första experimenten med territoriella pakter ägde rum under 1995 på Sicilien (Enna och Siracusa).
On the basis of a new agreement between the government and social partners in September 1996, the Italian parliament adopted another law (662/96) in this area and then, in March 1997, the various regulations implementing the law.
På grundval av en ny överenskommelse mellan regeringen och arbetsmarknadens parter i september 1996 antog det italienska parlamentet ytterligare en lag (662/96) på detta område samt i mars 1997 ett antal genomförandebestämmelser.
This meant there was a common structure for action to promote employment throughout Italy.
Detta innebär att det nu finns en gemensam struktur för sysselsättningsfrämjande åtgärder i hela Italien.
The new provisions added to the territorial pact a new instrument - the "area agreement", which could be used in areas going through dramatic deindustrialisation and with major problems of poverty [http://www.eiro.eurofound.ie/servlet/ptconvert7IT9704203F].
Genom de nya bestämmelserna tillkom ett nytt instrument vid sidan om den territoriella pakten, det s.k. områdesavtalet som kan användas i områden som drabbats av kraftig industriell tillbakagång och stor fattigdom. (http://www.eiro.eurofound.ie/servlet/ptconvert7IT9704203F). '
Territorial pacts express social partnership.
Territoriella pakter är ett uttryck för socialt partnerskap.
On the basis of an agreement between pubic, private and social players, they promote a programme of integrated intervention in industry, the agro-industry, services and tourism, and they also aim to improve infrastructure.
På grundval av en överenskommelse mellan offentliga, privata och sociala aktörer främjar de tillkomsten av ett integrerat åtgärdsprogram för stöd till industrin, livsmedelsindustrin, tjänstesektorn och turism och även åtgärder för att förbättra infrastrukturen.
All these initiatives have to be environmentally sustainable.
Alla dessa initiativ måste vara hållbara från miljösynpunkt.
There also has to be a clearly defined territorial area in which the pact applies.
Det skall också framgå klart och tydligt i vilket geografiskt område pakten skall tillämpas.
The pacts are thus basic measures for local development which can be used throughout Italy and are not restricted to any specific geographic areas.
Dessa pakter utgör således basåtgärder för lokal utveckling som kan användas i hela Italien och som inte är begränsade till särskilda geografiska områden.
Only when operating within European Structural Fund Objectives 1, 2 and 5b do they receive national and European funding.
Pakterna kan få nationell finansiering eller EU-finansiering, dock enbart när de genomförs inom strukturfondernas mål 1, 2 och 5b-områden.
The driving forces behind the pacts are town and provincial authorities, banks, employers' associations and trade unions.
De drivande krafterna bakom pakterna är kommunala och provinsiella myndigheter, banker, arbetsgivarföreningar och fackföreningar.
Regional authorities are informed because the pacts are included in regional planning documents, but the basic underlying principle is subsidiarity.
Regionala myndigheter skall hållas underrättade, eftersom pakterna omfattas av regionala planeringsdokument, men grundprincipen är subsidiaritet.
All the parties work together to try and ensure the success of the project as a whole.
Alla parter samarbetar för att försöka se till att projektet lyckas i sin helhet.
The public authorities put together a "programme agreement" in order to coordinate and simplify administrative, accounting and planning procedures, aiming for speed and efficiency.
De offentliga myndigheterna utarbetar ett "projektavtal" för att samordna och förenkla administration, bokföring och planering och öka tempot och effektiviteten.
Exemptions may be granted from the standard procedures in order to streamline matters.
Undantag från standardförfaranden kan beviljas om detta bidrar till rationalisering.
For each pact, an individual is identified as the person legally responsible.
För varje pakt utses en juridiskt ansvarig person.
A maximum figure of around ECU 50 million is set for each pact Investment in infrastructure may not exceed 30% of the total, and at least 30% has to come from private investment.
Ett totalbelopp om cirka 50 miljoner ecu gäller för varje pakt. Investeringar i infrastruktur får inte överstiga 30 °/o av detta belopp och minst 30 % skall komma från privata finansieringskällor.
Through additional protocols to pacts, further resources may be added.
Genom tilläggsprotokoll till pakterna kan ytterligare resurser tillföras.
Protocols should also guarantee legality and security.
Även protokollen skall uppfylla lagens krav och garantera säkerhet.
A pre-requisite for implementation of the pact is that it identify the investment projects to be undertaken and contain an agreement between the social partners guaranteeing the optimum labour and employment conditions to support the investments and create employment.
En förutsättning för paktens genomförande är att den innehåller en klar beskrivning av de investeringsprojekt som skall genomföras och ett åtagande från arbetsmarknadens parter där de garanterar optimala arbets- och anställningsförhållanden för att stödja investeringarna och skapa sysselsättning.
Over the period 1995-97, on the basis of consultation and dialogue, 109 territorial pacts were initiated involving 2 299 local authorities and covering a population of some 19 192 000 people.
Under perioden 1995-1997 ingicks på grundval av samråd och dialog sammanlagt 109 territoriella pakter, som 2 299 lokala myndigheter deltog i och som berörde ungefär 19 192 000 invånare.
The great majority of these pacts were in southern Italy (1 513 local authorities and 14 218 000 people) and 35 are already in an advanced state of implementation.
Det stora flertalet pakter gäller södra Italien (1 513 lokala myndigheter och 14 218 000 invånare) och 35 harredan kommit långt i genomförandet.
According to Mr Brunoldi, the first 12 territorial pacts adopted and formally approved by the Finance Ministry (in Enna, Syracuse, Nuoro, Lecce, Brindisi, Madonie, Caserta, Vibo Valentia, Benevento, Palermo, Caltanisetta and Miglio d'Oro) show the readiness of local partners to take on responsibilities and, through partnership, to set in motion new processes of local development.
Enligt Brunoldi visar de första 12 territoriella pakter som antagits och formellt godkänts av finansministeriet (i Enna, Siracusa, Nuoro, Lecce, Brindisi, Madonie, Caserta, Vibo Valentia, Benevento, Palermo, Caltanissetta och Miglio d'Oro) de lokala parternas beredvillighet att ta på sig ansvar och att genom partnerskap sätta i gång nya lokala utvecklingsprocesser.
With regard to the quality of the projects - which basically address SMEs, crafts, tourism, agro-industry and business services - there are clearly limited capacities for integration and innovation, though the most recent pacts are making improvements in this area.
Ur kvalitativ synvinkel ger projekten, som huvudsakligen är inriktade på små och medelstora företag, hantverksverksamheter, turism, livsmedelsindustri och företagstjänster, uppenbarligen endast begränsade möjligheter till integration och nyskapande, även om man i detta avseende ändå har gjort framsteg i de senaste pakterna.
Some of the later pacts contain provisions on training, while others make links with the social economy and address the new sources of employment identified in the 1993 EU White Paper: for example, pilot schemes relating to "social cooperation incubators" which set up companies to help social economy organisations at local level.
Vissa av desenaste pakterna innehåller bestämmelser om utbildning, medan andra är kopplade till socialekonomin och de nya sysselsättningskällor som fastställdes i 1993 års vitbok, som tex. pilotprojekt i samband med "inkubatorer för socialt samarbete" där företag bildas för att stödja socialekonomiska organisationer på lokal nivå.
Projects have also been set up for the promotion of equal opportunities.
Man har också satt i gång projekt för att främja lika möjligheter.
Coordination between the territorial pacts and the Structural Funds is also being improved.
Vidare håller samordningen mellan territoriella pakter och strukturfonderna på att förbättras.
The main issues to emerge
De viktigaste frågor som kommit fram under sessionen
In the previous section, we examined the three "set-piece" themes at the heart of the Forum's work.
I det föregående avsnittet behandlades de tre "stående" teman som stod i centrum för forumets debatter.
However, these debates took place within a wider context of issues and events and the Forum's discussions ranged over a variety of social policy areas, some falling within one or more of the three themes and some more general or not directly linked.
Dessa diskussioner ingick dock i en bredare kontext av frågor och händelser och man utbytte åsikter på en mångfald socialpolitiska områden, varav vissa ingick i ett eller flera av dessa grundteman, medan andra inte hade någon direkt koppling till dessa eller var av en mer generell karaktär.
Below, we outline briefly - in no particular order - some of the main talking points at the Forum.
I det följande ger vi en kort översikt, utan att följa en förutbestämd ordning, över vissa viktiga diskussionsämnen under forumet.
Inevitably, given the rapid pace of developments over the previous months, there was much discussion at the Forum about institutional developments, especially the conclusion of the Amsterdam Treaty.
Det var oundvikligt, med tanke på den snabba utvecklingstakten under de senaste månaderna, att det under forumets gång skulle föras många diskussioner kring den institutionella utvecklingen, särskilt Amsterdamfördraget Kommissionens företrädare var angelägna om att betona betydelsen av det nya fördragets avdelning om sysselsättning och fick därvid medhåll av bl.a.
Commission representatives were keen to stress the value of the new Treaty's Employment Title, and they were joined in this by, among others, Stephen Hughes, Chair of the European Parliament's Employment and Social Affairs Committee, who said that it was "difficult to overstate the importance of this highly significant step in achieving a proper balance in Europe's Treaty".
Stephen Hughes, ordförande för Europaparlamentets utskott för sysselsättning och socialfrågor, som sade att det var "svårt att överskatta betydelsen av detta mycket viktiga steg mot rätt balans i EG-fördraget".
The Luxembourg Employment Summit, and its decision to implement immediately the new Treaty's employment provisions again received a broad welcome.
Toppmötet om sysselsättning i Luxemburg och beslutet att omedelbart genomföra det nya fördragets bestämmelser om sysselsättning mottogs än en gång mycket positivt.
Commissioner Flynn commented that "by adding timescales and targets to aspirations, the Jobs Summit concentrated, for the first time, on how, not if, we should act together as a Union to address our employment problems.
Kommissionär Flynn tillade att "genom att förse våra ambitioner med konkreta tidsplaner och mål har toppmötet om sysselsättning för första gången koncentrerat sig på frågan hur, och inte om, vi bör agera tillsammans som en union för att ta ¡tu med våra sysselsättningsproblem.
By placing responsibility for implementation where it belongs - with Member States and social partners - the process has created a momentum for improving employment performance in the Union'!
Genom att lägga ansvaret för genomförandet där det skall vara, hos medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter, har processen skapat en kraftig impuls för att förbättra unionens sysselsättningsläge".
The Employment Guidelines arising from the Summit were widely supported, but there were a number of specific criticisms and suggestions for additions, notably from the NGO sector.
De riktlinjer om sysselsättning som antogs efter toppmötet fick ett brett bifall, även om det gavs uttryck för ett antal specifika kritiska kommentarer och förslag om tillägg, bl.a. från de icke statliga organisationernas sida.
These included calls for the Guidelines to include:
Bland annat krävdes att riktlinjerna skulle innehålla