natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The absolute value of aid is perceived as being even more insignificant because it is compared not with the cost of milk products but with the overall budget — of which it is only a small part (under 1 % for canteens, and far less still when compared with the total budget of an independent private school or a nursery). THE IMMEDIATE IMPACT OF SPENDING UNDER THE MILK SCHEME IS COMPROMISED BY A SIGNIFICANT DEADWEIGHT EFFECT32 46. 
Att stödet är så lågt i absolut värde blir ännu mer kännbart när stödet inte längre jämförs med priset på mjölkprodukter utan med den totala budgeten av vilken stödet endast utgör en mycket liten del (mindre än 1 % i skolmatsalen och till och med betydligt mindre i förhållande till den totala budgeten i en fristående privat skola eller en förskola). den dIrekta effekten aV utgIfterna Inom Programmet begränSaS aV en betydande dödVIktSeffekt32 46.
Whatever form distribution takes, the milk subsidy is available for all eligible products, and there is no mechanism for restricting payment for quantities which the beneficiaries would anyway have purchased without aid. The audit found that the deadweight effect is different according to the distribution model concerned. 
Oavsett distributionssätt kan man få mjölksubventionen för alla stödberättigande produkter utan att någon mekanism begränsar den del av betalningarna som motsvarar kvantiteter som i vilket fall som helst skulle ha konsumerats av stödmottagarna utan stödet. Revisionen visade att denna dödviktseffekt ser olika ut beroende på vilket distributionssätt som valts.
32 Deadweight occurs where a measure is used to support beneficiaries who would have made the same choice in the absence of aid. In such cases, the outcome cannot be attributed to the policy, and the aid paid to the beneficiary has had no impact. Thus the share of expenditure which generates deadweight is ineffective by definition, because it does not contribute to the objectives. 
32 En dödviktseffekt uppstår när en stödåtgärd gynnar en stödmottagare som skulle ha fattat samma beslut även utan stöd. I detta fall kan resultatet inte tillgodoräknas politiken, och det stöd som betalats ut till stödmottagaren har inte haft någon effekt. den del av utgifterna som genererar en dödviktseffekt är således ineffektiv till sin natur eftersom den inte bidrar till att de fastställda målen uppnås. dödviktseffekter är till sin natur mycket svåra att mäta exakt eftersom de förutsätter att man tänker sig en situation där det granskade offentliga stödet inte skulle finnas.
25 BOX 8 THE UNATTRACTIVENESS OF AID FOR CANTEENS In France, some 70 % of the 11 000 applicants receive on average around 300 euro per year. 
25 ruta 8 IlluStratIon aV att Stödet Inte lockar SkolmatSalar I frankrike får 70 % av de 11 000 sökande i genomsnitt ungefär 300 euro per år.
Many of the persons interviewed stated that aid on this scale was not enough to get them to change their habits. 
Bland de många personer som revisionsrätten träffade som betonade att ett stöd i denna storlek inte var tillräckligt för att få dem att ändra sina vanor, var det till exempel en rektor som sade följande: ”jag får alltså knappt 200 euro per år.
For example, one school Head said: ‘All I get is 200 euro a year and I have no intention of wasting my time reading a circular for such a small return.’ 
Ni tror väl ändå inte att jag tänker ödsla min tid på att läsa en rundskrivelse för den summan.”
Although any canteen uses eligible milk products for which it could receive the minimum amount in aid simply by applying for it, only 60 % of establishments in France, and barely 15 % in Italy, submit an application. Special Report No 10/2011 – Are the School Milk and School Fruit Schemes effective? 
Trots att alla skolmatsalar använder vissa stödberättigande mjölkprodukter för vilka de åtminstone skulle kunna få stöd utan att göra något mer än att ansöka om det är det endast 60 % av skolorna som lämnar in en ansökan i frankrike och knappt 15 % i Italien. Särskild rapport nr 10/2011 – Är skolmjölksprogrammet och programmet för frukt i skolan ändamålsenliga?
26 Milk products iNcluded iN caNteeN Meals 47. 
26 när Mjölkprodukter ingår i skolMåltiden 47.
The audit showed that the payment of aid for products included in canteen meals systematically generates deadweight. In particular: (a) although a typical meal often includes milk products (they may even be compulsory), there is at present no way of preventing canteens from receiving payment for products which they would have served anyway; (b)no evidence was found that aid has any influence whatsoever on the volume of milk products included in menus; (c) virtually all the persons responsible who were interviewed stated explicitly that aid in no way influenced the volume of milk products that they served to pupils (see Box 9). 
Revisionen visade att utbetalningen av ett stöd för produkter som ingår i skolmåltiden systematiskt leder till en dödviktseffekt, särskilt på följande sätt: a) Även om mjölkprodukter ofta ingår i en vanlig måltid (det kan till och med vara en skyldighet) finns det för närvarande inget sätt att begränsa det stöd som skolmatsalarna får för produkter som de skulle ha använt i vilket fall som helst. b) Revisionsrätten har inte kunnat hitta ett enda bevis på att stödet har haft något som helst inflytande på de kvantiteter mjölkprodukter som ingår i menyerna. c) Nästan alla ansvariga personer som revisorerna träffade på plats sade rakt ut att stödet inte hade någon som helst inverkan på de kvantiteter mjölkprodukter som serverades eleverna (se ruta 9). ruta 9 exemPel På uttalanden om SkolmjölkSProgrammet från de matSalSanSVarIga Som reVISIonSrätten träffade ”det europeiska stödet påverkar inte hur våra menyer ser ut. det är inte en åsikt utan ett faktum” (Italien, person ansvarig för det storköksföretag som ansvarar för skolmatsalarna i en av landets största städer). ”jag har aldrig tänkt på EU:s skolmjölksprogram när jag har komponerat lunchmenyer” (Sverige, företrädare för ett storköksföretag som får stöd för flera skolor i staden). ”menyerna påverkas absolut inte av det europeiska stödet” (Italien, företrädare för en skola som får direktstöd).
In short, canteens are receiving aid for milk products that they would be serving anyway and the aid does not encourage them to increase their use of milk products. 
Skolmatsalar får alltså stöd för mjölkprodukter som de skulle ha använt i vilket fall som helst, och stödet uppmuntrar dem inte att använda mer mjölkprodukter än de skulle ha gjort utan stödet.
Even in Sweden, where the situation is apparently most positive33, the subsidised scheme (chiefly in the form of self-service milk fountains in canteens) existed well before EU support became available. The high rate of milk consumption is a long-standing cultural habit that cannot be ascribed to the EU scheme, which does no more than pay a contribution towards practices that it has not influenced. 
Till och med i Sverige, där situationen tycks vara den mest gynnsamma33, fanns ett subventionerat system (framför allt mjölkautomater för självservering i skolmatsalen) långt innan EU-stödet infördes. den höga konsumtionen av mjölk bygger på kulturvanor som redan fanns i landet och har därför ingenting att göra med EU-programmet som bara ger ett ekonomiskt bidrag för matvanor som det inte har påverkat.
At present, therefore, there is no easily perceivable impact of aid payments to canteens. To judge from the on-the-spot visits, there is at best a tiny impact on the beneficiaries’ consumption of milk products. Despite the provisions in the regulation, moreover, the scheme’s potential impact on the price paid by families is often unverifiable (see Annex II), and in any case it would be insignificant. 
Effekten av det stöd som betalas ut till skolmatsalar är alltså svår att uppfatta i dess nuvarande form och, på grund av vad som framkom vid besöken på plats, på sin höjd extremt liten på den mängd mjölkprodukter som konsumeras av stödmottagarna. dessutom går stödets potentiella effekt på det pris som familjerna betalar ofta inte att kontrollera, trots lagbestämmelserna i detta hänseende, (se bilaga ii) och skulle ändå under alla omständigheter vara obetydlig.
This finding also applies to nurseries, especially as, the younger the children, the greater the probability that their normal diet will include milk products. For example, in the French system of crèches (for children up to 3 years of age) milk products are considered a compulsory component of the food served. 
Samma sak gäller även för förskolor, särskilt med tanke på att ju yngre barnen är, desto större chans är det att en normal kost inbegriper mjölkprodukter. det är till exempel fallet i förskolor i frankrike (barn mellan 0 och 3 år) där de mjölkprodukter som ingår i kosten i vilket fall anses som obligatoriska.
Milk sold at a reduced rate outside caNteeNs 51. Given the current low level of aid, it appears to have very little positive impact. The small reduction in the sale price which is attributable to the EU scheme (see paragraphs 40 and 41) not only does little to encourage participation, it also mainly benefits persons who would not have chosen any differently even without aid. 
Försäljning av Mjölk till reducerat pris utanFör skolMatsalen 51. med hänsyn till den nuvarande låga ersättningsnivån tycks den positiva effekten vara mycket begränsad. den ringa minskning av försäljningspriset som EU-stödet möjliggör (se punkterna 40–41) återspeglas inte bara av ett lågt deltagande utan också av det faktum att det framför allt gynnar stödmottagare som skulle ha fattat samma beslut även utan stöd.
As the aid is insufficient to influence purchase decisions in any real way34 (see also Box 10), most pupils benefiting from the aid would also have been most likely to buy the milk even if unsubsidised. 
Eftersom stödet är för lågt för att på allvar påverka inköpsbesluten34 (se även ruta 10) är de elever som drar fördel av det framför allt de som med största sannolikhet skulle ha köpt mjölk också till ett icke subventionerat pris.
33 Over 90 % of schools receive aid, which is worth almost 120 cl per day for each child on the school rolls. 
33 mer än 90 % av skolorna får stöd till belopp som motsvarar nära 120 cl per dag och barn som är inskrivet i skolan.
34 The scaling-back of subsidies in the wake of the 1999 evaluation rendered the scheme still more ineffective, as it reduced still further its bearing on the decisions taken by applicants and potential beneficiaries. 
34 den minskning av ersättningsnivån som följde efter utvärderingen 1999 gjorde programmet ännu ineffektivare och minskade ytterligare dess kapacitet att påverka potentiella sökande och stödmottagare.
27 Special Report No 10/2011 – Are the School Milk and School Fruit Schemes effective? 52. 
27 Särskild rapport nr 10/2011 – Är skolmjölksprogrammet och programmet för frukt i skolan ändamålsenliga?
What is more, these beneficiaries are also, by definition, most likely to consume milk products outside school. 
52. dessutom är dessa stödmottagare per definition också de som troligast kommer att konsumera de aktuella produkterna utanför skolan.
Just as the analysis by Member State shows that aid tends to go where it is least needed (see paragraph 37), such small reductions on the sale price will mainly benefit children who are already likely to be consuming the greatest quantities of milk products. 
På samma sätt som analysen per medlemsstat visar att stödet snarast går till dem som har minst behov (se punkt 37) gynnar stödet i de fall då mjölk säljs till ett något reducerat pris framför allt barn som redan är de mest benägna att konsumera flest mjölkprodukter.
28 BOX 10 EXCERPTS FROM THE EVALUATION REPORTS DEMONSTRATING THE LIMITED IMPACT OF AID ON THE VOLUMES CONSUMED BY BENEFICIARIES United Kingdom evaluation, 2005: ‘Our survey of schoolchildren found only weak evidence that milk consumed in school was an addition to milk consumed elsewhere [...]. Further, there were children who drank very little milk in both schools that did and did not participate in the SMSS. [...] 
28 ruta 10 utdrag ur utVärderIngSraPPorterna Som VISar att Stödet har begränSat Inflytande På de kVantIteter Som konSumeraS aV Stödmottagarna Ur den brittiska utvärderingen från 2005: Vid vår undersökning av skolbarn fann vi endast svaga bevis på att den mjölk som konsumerades i skolan var ett tillägg till den mjölk som konsumerades någon annanstans. dessutom drack vissa barn mycket lite mjölk både i de skolor som deltog och i de skolor som inte deltog i skolmjölksprogrammet.
Our survey found weak evidence that schools’ participation in the EU School Milk Subsidy Scheme affects children’s total milk consumption. [...] 
Vid vår undersökning fann vi endast svaga bevis på att skolornas deltagande i EU:s skolmjölksprogram påverkar barnens totala mjölkkonsumtion.
In both participating and non-participating schools, a minority of pupils drank very little milk. 
Både i deltagande och icke deltagande skolor drack en minoritet av eleverna mycket lite mjölk.
The available evidence suggests that the gains in milk consumption due to schools’ participation in the SMSS occurred particularly among children who would have consumed a considerable amount of milk had their school not participated.’ 
Tillgängliga bevis tyder på att mjölkkonsumtionen ökade tack vare skolornas deltagande i skolmjölksprogrammet framför allt bland barn som ändå skulle ha konsumerat en ansenlig mängd mjölk oavsett om skolan hade deltagit i programmet eller inte.
‘[The] experiment with providing children with high-quality food showed that many parents who were unwilling to buy such foods in supermarkets were unwilling to pay for them in schools either. 
Erfarenheten när det gäller att servera mat av hög kvalitet till skolelever har visat att många föräldrar som var ovilliga att köpa sådan mat i livsmedelsaffären också var ovilliga att betala för den i skolan.
The same problem applies to milk that schools make available for parents to buy under the Top-Up.’ 
Samma problem gäller för mjölk som skolorna låter föräldrar köpa inom ramen för det nationella tillägget.
Whilst factors external to the scheme are the primary factors of influence for take up, the scheme itself contributes in a very limited way to increasing product availability.’ Special Report No 10/2011 – Are the School Milk and School Fruit Schemes effective? 
Samtidigt som de viktigaste faktorer som påverkar genomförandet ligger utanför stödordningen bidrar stödordningen i sig i mycket begränsad utsträckning till att öka tillgången till produkten. Särskild rapport nr 10/2011 – Är skolmjölksprogrammet och programmet för frukt i skolan ändamålsenliga?
When planning the Fruit Scheme, the Commission took into consideration, at least in part, the unattractiveness of the Milk Scheme and the risk of a deadweight effect. orgaNisiNg the distributioN of fruit outside caNteeNs 54. 
Vid utformningen av fruktprogrammet tog kommissionen åtminstone delvis hänsyn till att skolmjölksprogrammet inte var särskilt attraktivt och till att det fanns en risk för dödviktseffekter. hur Frukt delas ut utanFör skolMatsalen 54.
As the Commission had identified the distribution of subsidised fruit at the same time as regular school meals as a risk to added value35, this mode of distribution was made subject to such restrictions that in practice it was excluded. 
Eftersom kommissionen hade konstaterat att subventionering-en av frukt som delas ut i skolan i samband med de vanliga skolmåltiderna innebar en risk för programmets mervärde35 har detta distributionssätt begränsats så kraftigt att det i praktiken inte används längre.
As a result, not one Member State included this option in its strategy, thus all of the fruit that was observed being distributed was supplied outside canteens. a higher level of aid aNd distributioN free of charge 55. The level of EU co-financing for the Fruit Scheme varies, according to Member State, from 50 % to 75 %. 
Ingen medlemsstat har valt denna möjlighet i sin strategi och all utdelning av frukt som kunde iakttas anordnades också utanför skolmatsalarna. högre ersättningsnivå och val av Modell För gratis utdelning 55. gemenskapens medfinansieringssats för fruktprogrammet varierar beroende på medlemsstat mellan 50 och 75 %, vilket är betydligt högre än stödet för mjölk.
On this basis, distribution free of charge has become the only model employed for the Fruit Scheme (and the Fruit Regulation often uses the term ‘distribution’ where the Milk Regulation speaks of ‘supply’). 
Av den anledningen har man valt gratis utdelning som enda modell för programmet ”frukt i skolan” (i förordningen för fruktprogrammet används för övrigt termen ”distribution” där mjölkförordningen använder ”utdelning”).
35 Recital 2 of Regulation (EC) No 288/2009: ‘So as to ensure the added value of School Fruit Schemes [...], Member States should explain in their strategy how they will guarantee the added value of their scheme, especially where regular school meals are consumed at the same time as products financed under their School Fruit Scheme.’ Special Report No 10/2011 – Are the School Milk and School Fruit Schemes effective? 
35 ”för att säkra mervärdet i de program för frukt i skolan [...] bör medlemsstaterna i sin strategi förklara hur de avser att gå till väga för att garantera mervärde i sina program, särskilt i de fall där de produkter som finansieras enligt programmen kommer att konsumeras i anknytning till de fasta skolmåltiderna.” (skäl 2 i förordning (Eg) nr 288/2009). Särskild rapport nr 10/2011 – Är skolmjölksprogrammet och programmet för frukt i skolan ändamålsenliga?
Thus all fruit distribution schemes are free of charge to pupils, so that there is almost universal participation by those who are offered free fruit. One effect of this is to minimise the relative deadweight, because the beneficiaries include children who would not have been prepared to purchase the product without a subsidy. 
All utdelning av frukt är alltså gratis för barnen, vilket medför ett nära nog systematiskt deltagande bland dem som erbjuds detta. det faktum att det är gratis gör att man kan minimera den relativa betydelsen av dödviktseffekten eftersom det gör att listan över stödmottagare inte bara omfattar de barn som skulle ha varit beredda att köpa produkten också utan subvention.
Another effect is that the role of schools is enormously simplified by their no longer having to collect money from families. 
Att det är gratis förenklar också i hög grad skolornas roll eftersom de då inte behöver ta betalt av familjerna.
In most Member States the distribution of fruit is also free of charge to schools, as the EU co-financing is complemented by a national contribution paid directly to suppliers. 
I de flesta medlemsstaterna är utdelningen också gratis för skolan eftersom EU:s medfinansiering kompletteras av en nationell budget, som fördelas direkt till leverantören.
Schools receive deliveries free of charge and without having to pay cash in advance. 
Skolan får då leveranserna gratis och behöver varken bära några kostnader eller tillhandahålla likvida medel.
In Italy, the practice of ‘all-inclusive’ tendering (including the physical distribution of fruit in classrooms and the organisation of accompanying measures) has even made it possible to remove all administrative duties from schools. The only remaining limit on schools’ participation is then the size of the available budget. 
I Italien har ett system för anbudsinfordran ”där allt ingår” (inbegripet utdelning på plats i klasserna och anordnande av kompletterande åtgärder) till och med gjort att man har kunnat slopa alla förvaltningskrav på skolorna. det innebär att skolornas deltagande endast begränsas av storleken på det tillgängliga budgetanslaget.
In France, however, where there is no national contribution, the participation of schools depends on their ability to raise finance locally. 
I frankrike däremot har ingen nationell budget planerats, vilket gör att skolornas deltagande hänger på deras förmåga att hitta lokal finansiering.
30 Special Report No 10/2011 – Are the School Milk and School Fruit Schemes effective? 
30 Särskild rapport nr 10/2011 – Är skolmjölksprogrammet och programmet för frukt i skolan ändamålsenliga?
In Poland and the United Kingdom, EU support is used in association with national budgets, making it possible to replace subsidised sale schemes by the distribution of milk free of charge outside canteens to an even greater number of beneficiaries (primary-school pupils in Poland, children of up to 5 years of age in the UK). 
I Polen och Storbritannien är EU-stödet kopplat till de nationella budgetarna, vilket har gjort det möjligt att ersätta försäljningen till reducerat pris med gratis utdelning utanför skolmatsalen till ännu fler stödmottagare (primärskolor i Polen och barn under fem år i Storbritannien).
62. This model is far more attractive than that of subsidising sales, and it ensures far greater participation (see Box 11). 
62. denna modell, som är mycket mer attraktiv än försäljning till reducerat pris, garanterar ett mycket större deltagande (se ruta 11).
In so doing, it considerably reduces the problem of deadweight that attaches to the sale of milk at reduced prices, as all children can be reached rather than just those who would have been prepared to pay anyway. 
På så sätt minskar i stor utsträckning det problem med dödviktseffekt som konstaterats när det gäller försäljning av mjölk till reducerat pris och gör att man kan nå nästan alla de barn som utdelningen är avsedd för och inte enbart de barn som skulle ha varit beredda att betala för mjölken utan subventionen.
31 BOX 11 GRAPH 5 38 38 THE IMPACT OF DISTRIBUTION FREE OF CHARGE ο A UK study has shown that pupil participation declines sharply as soon as distribution stops being free of charge (source: the largest applicant in the UK for primary and secondary schools). 
31 ruta 11 dIagram 5 38 38 effekten aV att mjölken är gratIS ο I Storbritannien visade en undersökning att antalet deltagande elever mycket tydligt minskade så snart mjölken inte längre delades ut gratis (källa: programmets främsta aktör i Storbritannien för primär-och sekundärskolor).
The audit came across one establishment where participation in the Nursery Milk Scheme (or NMS, a free nationwide scheme for children up to 5 years of age) was extremely high but not one pupil was prepared to take part after the cut-off age. 
Vid revisionen såg man ett exempel på en skola som hade ett mycket stort deltagande i det nationella gratisprogrammet Nursery Milk Scheme (NmS, mjölkprogram i förskolan, för barn under 6 år) men som inte en enda elev över sex år var beredd att delta i.
Other places refused to run a subsidised distribution scheme and limited their participation to those age groups that were eligible for distribution free of charge. ο In Poland, following the switch in 2007/08 to a system of distribution free of charge in primary schools, the number of participating schools more than doubled and the number of participating children rose more than fourfold. ο A German study shows that even substantial differences in sale price (30/35 cents rather than 15 cents) have little impact on participation. It is only when distribution becomes free of charge that there is a real change in impact (see Graph 5). RELATIONSHIP BETWEEN SALES PRICE AND PUPIL TAKE-UP IN PARTICIPATING SCHOOLS 0 cent 15 cents 25 cents 30/35 cents 0 % 74 Source: Government of North Rhine-Westphalia. 
Revisionsrätten noterade också att skolor vägrade att ta hand om en distribution där man fick betala för mjölken och begränsade sitt deltagande till de ålderskategorier som hade rätt till gratis mjölk. ο I Polen gjorde övergången 2007/2008 till gratis utdelning i primärskolan att antalet deltagande primärskolor mer än fördubblades och att antalet deltagande barn fyrdubblades. ο En undersökning gjord i Tyskland visar att även stora skillnader i försäljningspriset (30/35 cent till 15 cent) har en begränsad effekt på deltagandet. det är endast gratis utdelning som verkligen påverkar effekten (se diagram 5). förSäljnIngSPrISetS InVerkan På eleVernaS deltagande I de berörda Skolorna 0 cent 15 cent 25 cent 30/35 cent 0 % 74 20 % 40 % 60 % 80 % 30 Källa: myndigheterna i Nordrhein-Westfalen.