natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A recent audit of the Swedish National Audit Office 25 of the consumer price problem came to the same results for Sweden. () European Commission, DG VI Ń CAP Reports Ń CAP reform proposals, Impact analyses Ń October 1998 Ń Luxembourg. 
I en nyligen utfrd revision med avseende p kon-sumentprisproblemet kom riksrevisionsverket till samma resultat fr Sverige. Europeiska kommissionen, GD VI - GJP-rapporter - Frslag till reform av den gemensamma jordbrukspolitiken - resultatanalyser - oktober 1998 - Luxemburg.
C 192/16 EN Official Journal of the European Communities 8.7.1999 170 160 150 140 130 120 110 100 1992/1993 1993/1994 1994/1995 1995/1996 1996/1997 1997/1998 Graph 1 EU-12 average producer cereal price and target price (ECU/t) Note: The target price was abolished after it reached its foreseen lowest level. 
C 192/16 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8.7.1999 170 160 150 140 130 120 110 100 1992/1993 1993/1994 1994/1995 1995/1996 1996/1997 1997/1998 Diagram 1 Genomsnittligt producentpris fr spannml och riktpris (EU-12) (ecu/ton) Anm.: Riktpriset avskaffades d dess faststllda lgsta niv hade uppntts.
Source: Eurostat, annual unit values turned into marketing year unit values. 
Klla: Eurostat, rligt vrde per enhet har anpassats till regleringsrets vrde per enhet.
200,0 190,0 180,0 170,0 160,0 150,0 140,0 130,0 120,0 110,0 100,0 1992/1993 1993/1994 1994/1995 1995/1996 1996/1997 1997/1998 Graph 2 Target price and producer soft wheat price in the five main Member States (ECU/t) EU-12 average cereal price Target price (excluding switch over) Spain Italy United Kingdom Germany France Target price (excluding switch over) Note: The target price was abolished after it reached its foreseen lowest level. 
200,0 190,0 180,0 170,0 160,0 150,0 140,0 130,0 120,0 110,0 100,0 1992/1993 1993/1994 1994/1995 1995/1996 1996/1997 1997/1998 Diagram 2 Riktpris och producentpris fr vete i de fem strsta medlemsstaterna (ecu/ton) Genomsnittligt spannmlspris EU-12 Riktpris (exklusive switchover-koefficienten) Spanien Italien Frenade kungariket Tyskland Frankrike Riktpris (exklusive switchover-koefficienten) Anm.: Riktpriset avskaffades d dess faststllda lgsta niv hade uppntts.
Source: Eurostat, annual unit value turned into marketing year unit values. ECU/t ECU/t 
Klla: Eurostat, rligt vrde per enhet har anpassats till regleringsrets vrde per enhet. ecu/ton ecu/ton
8.7.1999 EN Official Journal of the European Communities C 192/17 220,0 200,0 180,0 160,0 140,0 120,0 100,0 1992/1993 1993/1994 1994/1995 1995/1996 1996/1997 1997/1998 Graph 3 EU-12 average producer price of different cereals and target price (ECU/t) Durum wheat Maize Oats Soft wheat Barley Rye Target price (excluding switch over) Note: the target price was abolished after it reached its foreseen lowest level. 
8.7.1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 192/17 220,0 200,0 180,0 160,0 140,0 120,0 100,0 1992/1993 1993/1994 1994/1995 1995/1996 1996/1997 1997/1998 Diagram 3 Genomsnittligt producentpris fr olika spannmlsprodukter och riktpris (EU-12) (ecu/ton) Durumvete Majs Havre Vete Korn Rg Riktpris (exklusive switchover-koefficienten) Anm.: Riktpriset avskaffades d dess faststllda lgsta niv hade uppntts.
Source: Eurostat, annual unit values turned marketing year unit values. reach the additional burden to taxpayers of an extra ECU 10 000 million a year (see Table 7 which compares the cost per inhabitant of public support to the cereal market before and after the reform). Stocks 4.22. 
Klla: Eurostat, rligt vrde per enhet har anpassats till regleringsrets vrde per enhet. tens vinst i praktiken knappast kommer att uppg till merkostnaden p ungefr 10 000 miljoner ecu per r fr skattebetalarna (se tabell 7 som jmfr kostnaden per invnare fr det offentliga stdet till spannmlsmarknaden fre och efter reformen).
A distinction needs to be drawn between private storage and public storage (intervention). 
Lager 4.22 En distinktion mste gras mellan privat lagring och offentlig lagring (intervention).
While private storage serves, primarily, commercial purposes, and therefore forms part of internal demand, public storage comprises an artificial outlet for production not absorbed by the market at given prices. 
Privat lagring fyller frmst kommersiella ndaml och utgr drfr en del av efterfrgan p den inre marknaden, medan offentlig lagring utgr en konstgjord avsttning fr den produktion som inte har absorberats av marknaden vid givna priser.
Table 1 provides some information concerning both types of storage. 
Tabell 1 ger information om bda lagringstyperna.
The figures show that private stocks were fairly stable from marketing year 1989/1990 onwards. 
Siffrorna visar att de privata lagren var relativt stabila frn och med regleringsret 1989/90.
However, in 1992/1993, the last year before the reform took place, private stockholders feared the price reductions involved in the reform and sold private stocks into intervention. 
Under 1992/93, det sista ret fre reformen, blev dock privata lagerinnehavare rdda fr de prissnkningar som reformen innebar och slde privata lager till interventionslager.
Private stocks were therefore ÔemptiedŐ and intervention stocks grew to their record level of 32,2 million tonnes, with the corresponding budgetary consequences. 4.23. 
P detta stt ÓtmdesÓ de privata lagren och interventionslagren vxte till rekordnivn 32,2 miljoner ton, vilket fick motsvarande budgetmssiga konsekvenser.
Following the reform, private stocks resumed their normal levels again. 
4.23 Efter reformen tergick de privata lagren till sin normala niv.
As a consequence of market prices being above intervention prices and of increased internal demand, in 1996/1997 intervention stocks fell to their lowest level for a long time at 2,4 million tonnes. 
P grund av att marknadspriserna var hgre n interventionspriserna och en kad efterfrgan p den inre marknaden minskade interventionslagren under 1996/97 till sin lgsta niv sedan lnge, 2,4 miljoner ton.
In that year increasing market prices made trades-men expand their private stocks to 25,6 million tonnes, as compared with 19,7 million in the previous year, in the hope of further price increases. 
Under det ret gjorde stigande marknadspriser att handelsidkarna kade sina privata lager till 25,6 miljoner ton jmfrt med 19,7 miljoner ton under det fregende ret, i hopp om ytterligare priskningar.
Given the marked downturn in market prices from 1996/1997 onwards, there is a risk that those quantities kept for speculative purposes will later end up in intervention stores. 
Mot bakgrund av marknadsprisernas mrkbara nedgng frn och med 1996/97 freligger en risk att de kvantiteter som hlls i spekulationssyfte senare kommer att hamna i interventionslager.
Indeed, the Commission predicted intervention stocks of up to 10,7 million tonnes (26) for 1997/1998. 
Mycket riktigt berknade kommissionen att interventionslagren skulle omfatta upp till 10,7 miljoner ton (26) under 1997/98.
However, this figure was still too optimistic. 
Denna siffra visade sig nd vara alltfr optimistisk.
Intervention stocks at the end of June 1998 amount to 14,5 million tonnes, as compared with 2,4 million tonnes in 1996/1997. 
I slutet av juni 1998 uppgick interventionslagren till 14,5 miljoner ton, vilket skall jmfras med 2,4 miljoner ton under 1996/97.
(26) CAP 2000 CommissionŐs working document, Long-term Prospects, April 1997, page 23. 
(26) GJP 2000, kommissionens arbetsdokument, ÓLong-term ProspectsÓ, april 1997, s.
ECU/t 
23. ecu/ton
179,5 163,0 210,1 169,8 175,6 295,5 166,2 180,4 212,7 n.a. 
179,5 163,0 210,1 169,8 175,6 295,5 166,2 180,4 212,7 ..
259,4 261,5 168,4 156,0 179,6 142,8 n.a. 
259,4 261,5 168,4 156,0 179,6 142,8 ..
174,8 197,8 166,8 167,0 268,7 168,6 166,9 163,8 184,2 152,6 n.a. 
174,8 197,8 166,8 167,0 268,7 168,6 166,9 163,8 184,2 152,6 ..
165,4 150,8 189,9 157,7 175,6 268,7 167,9 168,3 168,7 169,9 175,6 n.a. 
165,4 150,8 189,9 157,7 175,6 268,7 167,9 168,3 168,7 169,9 175,6 ..
187,2 152,6 230,9 154,2 179,9 199,9 166,2 170,5 173,1 n.a. 
187,2 152,6 230,9 154,2 179,9 199,9 166,2 170,5 173,1 ..
176,1 158,7 216,5 164,2 171,3 290,6 164,1 172,0 245,5 n.a. 
176,1 158,7 216,5 164,2 171,3 290,6 164,1 172,0 245,5 ..
276,5 298,6 162,4 160,0 171,6 153,1 n.a. 
276,5 298,6 162,4 160,0 171,6 153,1 ..
164,3 199,3 161,5 175,6 263,5 165,0 160,1 164,5 174,4 169,4 n.a. 
164,3 199,3 161,5 175,6 263,5 165,0 160,1 164,5 174,4 169,4 ..
163,9 155,1 194,6 154,5 184,1 263,5 169,9 161,4 152,8 160,7 209,2 n.a. 
163,9 155,1 194,6 154,5 184,1 263,5 169,9 161,4 152,8 160,7 209,2 ..
162,3 148,2 251,6 156,0 149,9 196,1 154,6 165,3 188,5 n.a. 
162,3 148,2 251,6 156,0 149,9 196,1 154,6 165,3 188,5 ..
162,4 177,6 109,9 124,9 116,3 170,2 n.a. 
162,4 177,6 109,9 124,9 116,3 170,2 ..
119,8 158,2 107,3 121,5 143,0 130,3 118,7 142,1 137,3 172,4 n.a. 
119,8 158,2 107,3 121,5 143,0 130,3 118,7 142,1 137,3 172,4 ..
133,4 123,8 162,3 106,8 135,5 143,0 138,0 115,9 133,0 121,3 186,4 n.a. 
133,4 123,8 162,3 106,8 135,5 143,0 138,0 115,9 133,0 121,3 186,4 ..
162,7 119,6 217,0 112,0 121,5 183,9 130,1 139,0 130,7 n.a. 
162,7 119,6 217,0 112,0 121,5 183,9 130,1 139,0 130,7 ..
153,7 166,9 153,2 n.a.: Not available. 
153,7 166,9 153,2 (ecu/ton) 1997 ..
Source: Eurostat unit values of agricultural products. 8.7.1999 EN Official Journal of the European Communities C 192/19 Belgium Denmark Germany Greece Spain France Ireland Italy Luxembourg Netherlands Portugal United Kingdom 1987 1988 105,8 106,8 109,9 118,2 102,2 103,5 140,2 155,1 108,3 117,6 107,2 111,0 114,2 116,8 111,5 116,2 106,3 112,3 101,9 102,4 124,9 127,6 109,0 116,2 1989 1990 111,8 114,0 123,6 126,5 105,2 108,4 179,1 221,0 137,7 148,5 114,7 118,7 113,3 116,5 123,5 131,0 113,4 116,9 103,0 104,8 140,2 169,7 122,9 131,1 1991 1992 117,1 120,7 130,4 134,8 113,4 119,4 261,4 315,3 163,1 178,5 122,7 126,8 122,6 126,1 139,3 147,0 122,6 124,3 107,7 112,5 203,4 229,5 140,7 145,4 1993 123,4 138,1 123,5 360,3 190,8 129,6 124,9 156,8 126,1 115,0 239,4 145,7 1994 124,9 140,4 126,1 382,6 197,8 131,0 128,0 164,4 128,9 115,9 250,9 146,7 New CAP 1996 (1985 = 100) 1995 n.a. 
8.7.1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 192/19 Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Luxemburg Nederlnderna Portugal Frenade kungariket 1987 1988 105,8 106,8 109,9 118,2 102,2 103,5 140,2 155,1 108,3 117,6 107,2 111,0 114,2 116,8 111,5 116,2 106,3 112,3 101,9 102,4 124,9 127,6 109,0 116,2 1989 1990 111,8 114,0 123,6 126,5 105,2 108,4 179,1 221,0 137,7 148,5 114,7 118,7 113,3 116,5 123,5 131,0 113,4 116,9 103,0 104,8 140,2 169,7 122,9 131,1 1991 1992 1993 117,1 120,7 123,4 130,4 134,8 138,1 113,4 119,4 123,5 261,4 315,3 360,3 163,1 178,5 190,8 122,7 126,8 129,6 122,6 126,1 124,9 139,3 147,0 156,8 122,6 124,3 126,1 107,7 112,5 115,0 203,4 229,5 239,4 140,7 145,4 145,7 1994 124,9 140,4 126,1 382,6 197,8 131,0 128,0 164,4 128,9 115,9 250,9 146,7 (1985 = 100) 1995 ..
408,5 206,0 132,4 n.a. 
408,5 206,0 132,4 ..
169,0 131,8 117,1 249,9 148,1 1997 EU-15 14 127,1 373 687 37,80 Table 6 Consumer price index in nominal terms of bread and cereals for EU Ń 12 n.a.: not available. 
169,0 131,8 117,1 249,9 148,1 Tabell 6 Konsumentprisindex i nominella termer fr brd och spannml fr EU-12 ..: Uppgift inte tillgnglig.
Source: The agricultural situation in the European Union Đ 1989 to 1997 report. 
Klla: Jordbrukslget i Europeiska unionen - rapporter frn 1989 till 1997.
Table 7 Estimation of the average budgetary expenditure for cereals per inhabitant 1990 EU-12 3 817,5 342 572 11,14 1991 EU-12 5 142,8 344 072 14,95 1992 EU-12 5 582,5 345 527 16,16 1993 EU-12 6 923,2 347 281 19,94 1994 EU-12 9 087,2 348 595 26,07 1995 Before new CAP Total expenditure for cereals (million ECU) (1) Total population as at 1st January (1 000) (2) Average cost per inhabitant (ECU/inhabitant) Source: (1) See Table 2. 
Tabell 7 Uppskattning av genomsnittlig budgetutgift fr spannml per invnare Fre nya gemensamma jordbrukspolitiken Nya gemensamma jordbrukspolitiken Totala kostnader fr spannml (milj. ecu) (1) Total befolkning per 1 januari (1 000) (2) Genomsnittlig kostnad per invnare (ecu/inv.) Klla: (1) Se tabell 2.
(2) Eurostat (New Cronos up-date as at June 1998). 
(2) Eurostat (New Cronos uppdaterad per juni 1998).
External trade EU-15 11 729,2 371 589 31,57 EU-15 13 061,1 372 670 35,05 4.24. The annual figure for world cereals production is about 1500 million tonnes. Only 12% of these cereals are traded worldwide and relatively small changes in quantities traded have a significant influence on world market prices. 
Utrikeshandel 1990 EU-12 3 817,5 342 572 11,14 1991 EU-12 5 142,8 344 072 14,95 1992 EU-12 5 582,5 345 527 16,16 1993 EU-12 6 923,2 347 281 19,94 1994 EU-12 9 087,2 348 595 26,07 1995 EU-15 11 729,2 371 589 31,57 1996 EU-15 13 061,1 372 670 35,05 1997 EU-15 14 127,1 373 687 37,80 4.24 Vrldens rliga spannmlsproduktion uppgr till cirka 1 500 miljoner ton. Endast 12 % av denna spannml omfattas av vrldshandeln, och relativt lga frndringar i handelsvolymen pverkar vrldsmarknadspriserna vsentligt.
The Community is the third largest producer of cereals in the world and the second largest trader in cereals internationally after the USA. 
Gemenskapen r den tredje strsta spannmlsproducenten i vrlden och den nst strsta handelsidkaren internationellt sett nr det gller spannml efter Frenta staterna.
Imports 4.25. Before the 1992 reform the Community had continually decreased its imports of cereals in absolute terms and in relation to its own production. 
Import 4.25 Fre 1992 rs reform hade gemenskapen successivt minskat sin spannmlsimport i absoluta siffror och ven i frhllande till sin egen produktion.
Since the reform imports have continued to decrease, reaching less than 3 % of Community production. 
Efter reformen har importen fortsatt att minska och har ntt en niv p mindre n 3 % av gemenskapens produktion.
More than 50 % of these imports consist of tariff quotas at reduced custom duties for 2,5 million tonnes of maize and 0,3 million tonnes of sorghum which were introduced for Spain and Portugal after they had become members of the Community. 
Mer n 50 % av denna import bestr av tullkvoter och reducerade tullar fr 2,5 ton majs och 0,3 ton sorghum som infrdes fr Spanien och Portugal d de hade blivit medlemmar i gemenskapen.
The remaining imports comprise mainly special qualities of wheat which are not produced in the EU (27). 
Den terstende importen bestr huvudsakligen av srskilda kvaliteter av vete som inte produceras inom EU (27).
Exports 4.26. Prior to the reform, the Community constantly increased its exports, which reached 36,8 million tonnes in 1992/1993. 
Export 4.26 Fre reformen kade gemenskapen fortlpande sin export, som ndde 36,8 miljoner ton under 1992/93.
The (27) 0,3 million tonnes of these quantities can be imported duty free. 
Den kostnad fr (27) 0,3 miljoner av dessa kvantiteter kan importeras tullfritt.
C 192/20 EN Official Journal of the European Communities 8.7.1999 cost of these exports for the Community budget amounted to an average of ECU 3 000 million over the years 1992 and 1993. 
C 192/20 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8.7.1999 exporten som belastar gemenskapsbudgeten uppgick i genomsnitt till 3 000 miljoner ecu under 1992 och 1993.
During the transitional period, world prices for cereals were close to or even above internal market prices in some Member States. 
Under vergngstiden lg vrldsmarknadspriserna fr spannml nra eller till och med hgre n priserna p den inre marknaden i vissa medlemsstater.
Therefore, in 1995/1996, 11,2 million tonnes of mainly wheat could be exported without paying export refunds. 
P grund av detta kunde 11,2 miljoner ton av frmst vete exporteras under 1995/96 utan att ngra exportbidrag utbetalades.
For 9,2 million tonnes of mainly coarse grains, export refunds had to be paid costing the budget about ECU 700 million on average over 1995 and 1996. 
Fr 9,2 miljoner ton av frmst fodersd mste exportbidrag utbetalas, vilket belastade budgeten med i genomsnitt cirka 700 miljoner ecu under 1995 och 1996.
The EU could have exported even more, if the Commission had not introduced export taxes thus discouraging the export of cereals and preventing internal prices from rising too far above the target price. 
EU kunde ha exporterat nnu mera om kommissionen inte hade infrt en exportskatt som minskade exporten av spannml och som frhindrade att priserna p den inre marknaden steg till niver som lg alltfr lngt ver riktpriset.
Under these circumstances it was easy to comply with the WTO Agreement, i.e. to decrease both the total amount of export refunds and the quantity of subsidised exports. 4.27. 
Under dessa frhllanden var det enkelt att respektera WTO-avtalet, dvs. att snka bde exportbidragens sammanlagda belopp och den subventionerade exportens kvantitet.
From 1995/1996 onwards subsidised exports rose again, reaching 23,4 million tonnes in 1997/1998. 
4.27 Frn och med 1995/96 kade den subventionerade exporten igen och ndde 23,4 miljoner ton under 1997/98.
This reflects the drop in world prices below the EU price level and the return of surpluses on the internal market. 
Detta avspeglar vrldsprisernas nedgng till en niv som ligger under EU:s prisniv och terkomsten av verskott p den inre marknaden.
Indeed, in July 1998 world prices stood at USD 90/t, below the price on which the Commission had based its proposal for a new intervention price in Agenda 2000. 4.28. 
I juli 1998 lg vrldsmarknadspriset faktiskt p 90 USD/ton, vilket var lgre n det pris p vilket kommissionen baserade sitt frslag till ett nytt interventionspris i Agenda 2000.
Exports are sometimes considered to comprise part of the demand that is to be taken into account when establishing market balance. 
4.28 Exporten anses ibland utgra en del av den efterfrgan som skall tas i beaktande d en marknadsbalans berknas.
It is claimed that the Community has a vocation to export, at least in the cereals sector, and that such exports provide foreign currency that benefits the CommunityŐs balance of payments. 
Det anfrs att en av gemenskapens uppgifter r att exportera, tminstone nr det gller spannmlssektorn, och att sdan export frser gemenskapen med utlndsk valuta som gynnar dess betalningsbalans.
However these arguments appear to be not convincing at all: (a) ifcerealsaresoldbyCommunitytradersontheworldmarket at a price which is below the purchase price, the gap is bridged by export refunds; exceptionnally, such subsidies are accepted, under certain conditions, by the WTO; (b) subsidised exportation of this nature is an artificial outlet created by the Community budget, rather than by autonomous demand based on the EUŐs competitive edge; the world market would not absorb the quantities exported at their purchase price; producing for export under such circumstances is not the best use of Community economic and financial resources. 
Dessa argument frefaller emellertid inte alls vertygande d fljande skl beaktas: a) Om spannml sljs p vrldsmarknaden av handelsidkare inom gemenskapen till ett pris som ligger under inkpspriset, s verbryggas denna skillnad av exportbidrag.
From the very start the overriding objective of the CAP has been Ôto ensure a fair standard of living for the agricultural community, in particular by increasing the individual earnings of persons engaged in agricultureŐ (28). 
Jordbruksinkomster frn spannml 4.29 Frn frsta brjan har det verskuggande mlet fr den gemensamma jordbrukspolitiken varit att Ótillfrskra jordbruksbefolkningen en sklig levnadsstandard, srskilt genom en hjning av den individuella inkomsten fr dem som arbetar i jordbruketÓ (28).
According to the Treaty this should have been a consequence of increased agricultural productivity (29), rather than of interventions in the market process that alter its genuine parameters (prices and farm income). 
Enligt frdraget br detta vara resultatet av en hgre produktivitet inom jordbruket (29) snarare n av interventioner i marknadsprocessen som ndrar dess verkliga variabler (priserna och jordbruksinkomsterna).
In 1991, when the reform proposals were published, the European farmersŐ organisations (COPA and Cogeca) predicted that in 1997 farmers would have an average income loss per work unit of almost 40 % by comparison with 1991. 
4.30 D reformfrslagen offentliggjordes 1991 berknade de europeiska jordbrukarnas organisationer (Copa och Cogeca) att jordbrukarnas genomsnittliga inkomstfrlust per arbetsenhet skulle uppg till nstan 40 % under 1997 jmfrt med 1991.
This would indeed have aggravated the cereal sectorŐs situation, as its income was already the lowest within the agricultural sector (30). 
Detta skulle ha frvrrat situationen inom spannmlssektorn, i synnerhet d den redan uppvisade de lgsta inkomsterna inom hela jordbrukssektorn (30).
In reality the cereals sector gained quite considerably under the reform as a combined result of persons leaving farming, increasing yields and subsidies. 
I sjlva verket tjnade spannmlssektorn ganska ordentligt p reformen p grund av att personer lmnade jordbrukssektorn, hjd avkastning och hgre bidrag.
Graph 4 shows that in 1995 the family farm income per working unit in the cereals sector increased by 95 % by comparison with the prereform 1990 to 1992 period. 
Diagram 4 visar att familjejordbrukens inkomst per arbetsenhet inom spannmlssektorn under 1995 kade med 95% jmfrt med perioden 1990Ń92 fre reformen.
In cases where grain merchants and trading companies owned major cereal farms they made even more substantial gains. 
I de fall d spannmlshandlarna och handelsfretagen gde stora spannmlsjordbruk tjnade de nnu mer.
However, it becomes clear from reports drawn up by the CouncilŐs Agrifin group in September 1991 (31) and July 1992 (32), that the rates were set at the level of the differences between the (28) Article 39(1)(b) of the EC Treaty. 
Emellertid framgr det tydligt av de rapporter som utarbetades av rdets Agrifingrupp i september 1991 (31) och juli 1992 (32) att satserna faststlldes till (28) Artikel 39.1 b i EG-frdraget.
(29) Article 39(1)(a) of the EC Treaty. 
(29) Artikel 39.1 a i EG-frdraget.
(30) Commission, FADN, Farm income results in the EU 1990-95. 
(30) Kommissionen, IJSR, ÓFarm income results in the EUÓ 1990Ń95.
(31) Council Document No 8156/91 of 19 September 1991. 
(31) Rdets dokument nr 8156/91 av den 19 september 1991.
(32) Council Document No 8188/92 of 9 September 1992. 
(32) Rdets dokument nr 8188/92 av den 9 september 1992.
8.7.1999 EN Official Journal of the European Communities C 192/21 Graph 4 Change in family farm income per working unit and per type of farming for EU-12 in 1995 as compared to 1990 to 1992 (in percentage) 95 47 13 26 21 31 32 29 7 5 100 % 80 % 60 % 40 % 20 % 0% Source: Commission, FADN, Farm income results in the EU 1990 to 1995 (real 1995 ECU). average guaranteed price at which cereals were bought into intervention during the 1991/1992 marketing year (ECU 155/t) and the reduced target prices set by the Council for marketing years 1993/1994 at ECU 130/t, 1994/95 at ECU 120/t and 1995/1996 at ECU 110 ECU/t (33) (34). These target prices were meant to approximate the average of the market prices of the Member States. 4.32. 
8.7.1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 192/21 Diagram 4 Procentuell frndring i familjejordbrukens inkomster per enhet 1995 jmfrt med 1990Ń1992, per slag av jordbruk (EU-12) 95 47 13 26 21 31 32 29 7 5 100 % 80 % 60 % 40 % 20 % 0% Klla: Kommissionen, IJSR, Jordbruksinkomster i EU 1990 till 1995 (realt 1995 rs ecu). samma niv som skillnaden mellan det genomsnittliga garanterade pris till vilket spannml kptes i interventionssyfte under regleringsret 1991/92 (155 ecu/ton) och de lgre riktpriser som rdet faststllde fr regleringsret 1993/94 p 130 ecu/ton, fr 1994/95 p 120 ecu/ton och fr 1995/96 p 110 ecu/ton (33) (34).