natgillin/translations-raw huggingface dataset:
26. in the Basilicata op (italy), the managing authority adopted, as the sole evaluation criterion, the ratio between the estimated quantity of energy saved during the lifetime of the investment and the total eligible cost. the quantity of energy saved was calculated by the managing authority. using this ratio, the managing authority intended to select projects which would potentially generate the highest return on total project cost. since the calculations did not take into account the actual state of the buildings concerned (i.e. their energy class or actual energy consumption) and were therefore based on energy savings estimates instead of reliable data from energy audits, it is difficult to conclude whether the selected projects offered cost-effective solutions. 
26. I det operativa programmet Basilicata (Italien) antog förvaltningsmyndigheten som enda bedömningskriterium förhållandet mellan den uppskattade mängden sparad energi under investeringens livstid och den totala stödberättigande kostnaden.
27. in the Energy iop (italy), the managing authority required that, in order to be selected, a project should be of an exemplary nature, consistent with the iop and the objectives of the regional energy plans, ‘ready’ (for the work to start) and innovative in terms of technology and materials, while the amount of energy saved and the cost incurred, and ratio, between these, was not a determining factor for selection. 
27. För att ett projekt skulle väljas ut i det interregionala operativa programmet Energi (Italien) krävde förvaltningsmyndigheten att det skulle ha exempelkaraktär, vara förenligt med det interregionala operativa programmet och målen i de regionala energiplanerna och vara ”färdigt” (så att arbetet kunde inledas) och innovativt med avseende på teknik och material.
28. in the promotion of cohesion op (Lithuania), different project selection criteria were used at regional and national level for similar projects in the public building sector. in two measures out of three, although energy consumption was the main selection criterion, an energy audit was not required. therefore projects related to public buildings with the highest energy consumption were selected for financing. such criteria which do not include the cost of energy saved cannot, however, establish which building can bring the best ratio between energy savings and costs and will therefore only by chance result in cost-effective projects. 
Mängden sparad energi och kostnaden för det samt förhållandet mellan dessa båda faktorer var däremot inte en avgörande faktor i urvalet. 28. I det operativa programmet Främjande av sammanhållning (Litauen) användes olika urvalskriterier för projekt på regional och nationell nivå för liknande projekt i sektorn för offentliga byggnader.
InadEquatE pErformancE IndIcators and monItorInG 29. the management of any spending programme or development project should set rational objectives and establish objectively verifiable indicators for their achievement. in the context of cohesion policy investments in energy efficiency, the managing authorities should establish a system of relevant and measurable performance indicators23. 
I samband med förvaltningen av utgiftsprogram eller utvecklingsprojekt ska rationella mål sättas upp och objektivt kontrollerbara indikatorer för uppnåendet av dem fastställas. Inom ramen för sammanhållningspolitiska investeringar i energieffektivitet ska förvaltningsmyndigheterna inrätta ett system med relevanta och mätbara resultatindikatorer23.
With the commission’s help they should issue relevant guidelines in order to facilitate the monitoring of the achievements of projects, such as the quantity and cost of energy saved and their contribution to the achievement of energy efficiency policy objectives. data collected should be of acceptable quality in terms of relevance, comparability and reliability24. 
Med kommissionens hjälp ska de utfärda relevanta riktlinjer för att underlätta övervakningen av projektresultat, till exempel mängd energi och energikostnader som sparats och deras bidrag till uppnåendet av energieffektivitetsmålen. De uppgifter som samlas in bör vara av en acceptabel kvalitet vad avser relevans, jämförbarhet och tillförlitlighet24.
23 article 27(3) of regulation (Ec, Euratom) no 1605/2002 provides that specific, measurable, achievable, relevant and timed objectives shall be set for all sectors of activity covered by the Eu budget. achievement of those objectives must be monitored by performance indicators. 
23 I artikel 27.3 i förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 anges att specifika mål som kan mätas och förverkligas och som är relevanta och daterade ska fastställas för alla verksamhetsområden som EU-budgeten omfattar.
24 court of auditors opinion no 7/2011 (oJ 47, 17.2.2012, p. 
24 Revisionsrättens yttrande nr 7/2011 (EUT 47, 17.2.2012, s.
18 Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency 
18 Särskild rapport nr 21/2012 – Kostnadseffektiviteten i de sammanhållningspolitiska investeringarna i energieffektivitet
30. the managing authorities lacked baseline data on energy savings potential in the sectors selected for investment when they were drawing up their operational programmes. 
30. Förvaltningsmyndigheterna saknade referensuppgifter om energibesparingspotentialen i de sektorer som valdes ut för investering när de utarbetade sina operativa program.
Without these data, the policymakers did not have the information to estimate to what extent a programme could contribute towards the achievement of a policy objective and therefore could not decide whether a programme should be financed or not. 
Utan dessa uppgifter hade de politiskt ansvariga ingen information för att kunna uppskatta i vilken utsträckning ett program skulle kunna bidra till uppnåendet av ett politiskt mål och därför kunde de inte avgöra om ett program skulle finansieras eller inte.
31. performance indicators for energy efficiency measures were not adequate for the proper monitoring of the programmes. 
31. Resultatindikatorerna för energieffektivitetsåtgärder var inte tillräckliga för att programmen skulle kunna övervakas på ett lämpligt sätt.
32. in the Environment op (czech republic), the indicator for the energy efficiency measure was the total amount of energy saved by the measure in GJ. data were reported at project level and then aggregated. these data were accurate and reliable since they were calculated by certified energy auditors. 
Därför kan resultaten av energieffektivitetsåtgärderna inte jämföras inom EU och inte heller aggregeras. 32. I det operativa programmet miljö (Tjeckien) var indikatorn för energief-fektivitetsåtgärden den totala mängd energi i gigajoule som sparades genom åtgärden.
However, only technical output objectives (windows and doors replaced, walls and roofs insulated in m2) were binding for the projects, while energy savings targets were not. 
Men endast mål för teknisk output (utbytta fönster och dörrar och kvadratmeter väggar och tak som isolerats) var bindande i projekten, medan energibesparingsmål inte var det.
33. in italy, neither the baseline value on energy savings potential nor the measurement methodology had been established. in the Basilicata op, the physical output indicator for energy savings was the number of projects, and the result indicator (energy savings in GJ/year) was based on theoretical estimates. in the Energy iop, the absence of baseline data on energy savings potential was reflected in unreliable impact indicators. the result and physical output indicators lacked a measurement methodology, therefore their target values were not justified. 
33. I Italien hade varken referensvärdet för energibesparingspotentialen eller mätmetoden fastställts. I det operativa programmet Basilicata var indikatorn för fysisk output när det gällde energibesparingar antalet projekt, och resultatindikatorn (energibesparingar i gigajoule per år) byggde på teoretiska uppskattningar.
34. in the promotion of cohesion op (Lithuania), the indicators were set for the operational programme, its priority axes and its measures. an increase or decrease in available funding for energy efficiency did not always result in change in the value of the indicators as normally is expected. at priority axis level, the indicators related to the decrease in energy intensity and, at measure level, the indicators regarded the number of projects and the amount of energy saved, but not the cost of energy saved. 
34. I det operativa programmet Främjande av sammanhållning (Litauen) hade indikatorerna fastställts för det operativa programmet, dess prioriterade områden och dess åtgärder. En ökning eller minskning av den tillgängliga finansieringen av energieffektivitet resulterade inte alltid i en ändring av indikatorernas värde, såsom man normalt räknar med.
19 Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency 
19 Särskild rapport nr 21/2012 – Kostnadseffektiviteten i de sammanhållningspolitiska investeringarna i energieffektivitet
35. the commission’s monitoring guidelines did not give recommended or binding indicators concerning energy efficiency25. furthermore, cohesion policy funds promote improved energy efficiency under many other headings in addition to energy efficiency (electricity, gas, petroleum products and various infrastructures). the commission has not monitored the contribution of these measures to the achievement of the 2020 energy savings objective, nor has it envisaged the use of such performance indicators in the energy efficiency sector26. 
Kommissionens riktlinjer för övervakning innehöll inga rekommenderade eller bindande indikatorer om energieffektivitet25. Genom sammanhållningsmedel främjas dessutom förbättrad energieffektivitet under många andra rubriker än energieffektivitet (el, gas, petroleumprodukter och olika infrastruktur). Kommissionen har inte övervakat hur dessa åtgärder har bidragit till uppnåendet av energibesparingsmålet 2020 och den har inte heller planerat att sådana resultatindikatorer ska användas i energieffektivitetssektorn26. genOmförande aV prOjekt för Offentliga byggnader energieffektiVitet Var inte det främSta målet 36.
ImplEmEntatIon of publIc buIldInGs projEcts EnErGy EffIcIEncy not thE maIn objEctIVE 36. the municipalities and regions should have plans based on needs assessments, which should include inventories of all their buildings and their energy costs and prioritise those with the highest energy savings potential. this strategy would give priority to funding energy efficiency measures in buildings with the highest energy savings potential. 
Kommunerna och regionerna ska ha planer som bygger på behovsbedömningar och som ska innehålla förteckningar över alla deras byggnader och energikostnaderna för dem samt prioritera dem som har störst energibesparingspotential. Denna strategi skulle prioritera finansiering av energieffektivitetsåtgärder i de byggnader som har störst energibesparingspotential.
37. the municipalities or regions did not have plans based on proper needs assessments. according to the managing authorities, buildings were typically regarded as being ‘ready’ for funding if they were in need of refurbishment and their documentation complied with the requirements. 
37. Kommunerna eller regionerna hade inte planer som byggde på riktiga behovsbedömningar. Enligt förvaltningsmyndigheterna ansågs byggnader i regel vara ”klara” för finansiering om de behövde renoveras och dokumentationen av dem följde kraven.
38. the projects selected for financing did not have rational objectives in terms of cost-effectiveness, i.e. cost per unit of energy saved. their objectives were to save energy and improve comfort, but they were not selected for financing on the basis of their potential to produce financial benefits through energy savings, thus compensating for the cost incurred (see the Annex II for the payback periods for the audited projects). 
38. De projekt som valdes ut för finansiering hade inga rationella mål för kostnadseffektivitet, det vill säga kostnad per sparad energienhet. Deras mål var att spara energi och öka komforten, men de valdes inte ut för finansiering utifrån sin potential att skapa ekonomiska vinster genom energibesparingar och därmed kompensera för de kostnader som uppkommit (se bilaga II för återbetalningsperioderna för de granskade projekten).
39. none of the audited countries had approved cost-optimal minimum energy performance requirements for buildings and building components, nor did they systematically collect data of the energy consumption profiles of existing buildings. although national construction standards set limits for the thermal values of buildings and construction materials, beneficiaries used flexible approaches, technologies and materials to achieve various energy performance classes. 
39. Inget av de granskade länderna hade godkänt kostnadsoptimala nivåer för minimikrav avseende energiprestanda för byggnader och byggnads-komponenter och de samlade inte heller systematiskt in uppgifter om de befintliga byggnadernas energiförbrukningsprofiler.
25 commission working document no 2 the new programming period 2007-13, indicative Guidelines on Evaluation Methods: Monitoring and Evaluation indicators, august 2006. 
25 Kommissionens arbetsdokument nr 2 The New Programming Period 2007–2013, Indicative Guidelines on Evaluation Methods: Monitoring and Evaluation Indicators (den nya programperioden 2007–2013, vägledande riktlinjer för utvärderingsmetoder: övervaknings-och utvärderingsindikatorer), augusti 2006.
26 commission working document on outcome indicators and targets, towards a new system of monitoring and evaluation in Eu cohesion policy, June 2011, not published. 
26 Kommissionens arbetsdokument Outcome indicators and targets, Towards a new system of monitoring and evaluation in EU Cohesion Policy (utfallsindikatorer och utfallsmål, mot ett nytt system för övervakning och utvärdering i EU:s sammanhållningspolitik), juni 2011, ej offentliggjort.
20 Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency 
20 Särskild rapport nr 21/2012 – Kostnadseffektiviteten i de sammanhållningspolitiska investeringarna i energieffektivitet
40. the managing authorities did not provide guidance for the implementation of energy efficiency measures, such as specifications for works, technologies to be employed and costs or optimal cost-benefit ratios to be achieved. 
40. Förvaltningsmyndigheterna gav ingen vägledning om genomförandet av energieffektivitetsåtgärder, till exempel specifikationer för bygg-och anläggningsarbeten, tekniker som skulle användas och kostnader eller optimala kostnadsnyttoförhållanden som skulle uppnås. energibeSiktningar Var inte alltid ObligatOriSka eller aV gOd kValitet 41.
42. in the czech republic, energy audits were obligatory for public buildings with an energy consumption of more than 1 500 GJ/year. the beneficiaries were fully reliant on the recommendations of these audits. the energy auditor usually recommended a very costly investment option, because it promised higher energy savings than the cheaper options. no cost-effective option was proposed. 
Därför har ett antal medlemsstater infört energibesiktningar i den offentliga sektorn och gjort dem obligatoriska27. 42. I Tjeckien var energibesiktningar obligatoriska för offentliga byggnader med en energiförbrukning på över 1 500 gigajoule per år.
43. in italy, projects were not preceded by an energy audit. the project beneficiary was not required to monitor energy consumption before the project and after its completion. 
43. I Italien föregicks inte projekten av en energibesiktning. Stödmottagaren i projektet var inte skyldig att övervaka energiförbrukningen före projektet och efter dess avslutning.
44. in Lithuania, the energy audits were not sufficiently detailed with regard to measurement data for buildings before renovation. therefore, it was not possible to verify the actual benefits of projects28. similar problems were noticed in the monitoring report on the implementation of the residential building modernisation programme29. 
44. I Litauen var energibesiktningarna inte tillräckligt ingående när det gällde mätuppgifter för byggnader före renovering.
Moreover, no baseline assessment of energy performance before project implementation was required. 
Vidare krävdes ingen referensbedömning av energiprestandan innan projekt genomfördes.
Energy audits had only been performed for two out of eight audited projects before the projects started and the remaining six were energy audited after the start of the refurbishment works. 
Energibesiktningar hade bara genomförts i två av åtta granskade projekt innan projekten startade, och de återstående sex energibesiktigades efter det att renoveringsar-betet hade påbörjats.
27 sEc(2009) 889 final, p. 
27 SEK(2009) 889 slutlig, s.
36 and 59. 
36 och 59.
28 this is not required under the methodology for energy audits and audits of energy resources and cold water use in public buildings approved by the Minister of Economy order no 4-184 of 29 april 2008. 
28 Detta krävs inte enligt den metod för energibesiktningar och besiktningar av energiresurser och kallvattenanvändningen i offentliga byggnader som godkändes av ekonomiministeriet i beslut nr 4-184 av den 29 april 2008.
29 Monitoring of the programme for refurbishment of Multi-apartment residential Buildings. public institution ‘Kompetencijų centras’, ordered by Huda, 2009. 
29 Övervakning av programmet för renovering av flerfamiljshus. Offentlig institution ”Kompetencijų centras”, beslut av HUDA, 2009.
21 Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency 
21 Särskild rapport nr 21/2012 – Kostnadseffektiviteten i de sammanhållningspolitiska investeringarna i energieffektivitet
46. for 18 out of 24 audited projects the managing authorities could not state how far the projects had achieved their objectives in terms of energy savings, because the energy savings had not been reliably measured. in the operational programmes audited in italy and Lithuania, the resulting energy saving was only estimated by the managing authority or beneficiary. only in the czech republic were the measurements carried out by qualified energy auditors. the definitive results of the projects in the czech republic and Lithuania should be evaluated three years after project completion. 
46. I 18 av 24 granskade projekt kunde förvaltningsmyndigheterna inte uppge i vilken utsträckning projekten hade uppnått sina energibesparingsmål, eftersom energibesparingarna inte hade mätts på ett tillförlitligt sätt.
However, at the time of the audit, the monitoring system was not yet operational. 
Vid tidpunkten för granskningen hade övervakningssystemet emellertid ännu inte tagits i drift.
47. according to the energy auditors’ preliminary reports, all but one of the audited projects in the czech republic achieved their objectives of energy consumption reduction30 with the actual energy savings even exceeding those planned. 
47. Enligt energibesiktningsmännens preliminära rapporter uppnådde alla utom ett av de granskade projekten i Tjeckien sina mål för minskad ener-giförbrukning30.
However, all audited projects were costly investments with payback periods exceeding the lifetime of the individual components or buildings. the payback period for the audited projects varied from 27 to 148 years, with an average of 52 years. 
Men alla granskade projekt var kostnadskrävande investeringar med återbetalningsperioder som var längre än de enskilda komponenternas eller byggnadernas livstid. Återbetalningsperioden för de granskade projekten varierade mellan 27 och 148 år och var i genomsnitt 52 år.
48. in Basilicata (italy), it was not possible to assess the benefits of the audited projects in a reliable way. no energy audits had been carried out and no energy consumption data were collected before and after the projects. saving 1 GJ was planned to cost 252 euro on average in the six audited projects. for five out of six projects, the beneficiaries provided the auditors with some energy consumption data which indicated that the projects might result in an average payback period of approximately 50 years. 
Inga energibesiktningar hade gjorts och inga uppgifter om energiförbrukningen hade samlats in före och efter projekten. Att spara 1 gigajoule skulle enligt planerna kosta 252 euro i genomsnitt i de sex granskade projekten. När det gällde fem av sex projekt gav stödmottagarna revisorerna vissa uppgifter om energiförbrukningen som tydde på att projekten skulle kunna resultera i en genomsnittlig återbetalningsperiod på omkring 50 år.
30 project Kladno. Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency 
30 Projektet Kladno. Särskild rapport nr 21/2012 – Kostnadseffektiviteten i de sammanhållningspolitiska investeringarna i energieffektivitet
49. under the Energy iop (italy), only one project had been finalised by the end of 201131. in the project application, the benefits were estimated at 1 million euro/year, which would have resulted in a simple payback period of 10 years. it is estimated that, after completion, the project will only generate energy savings of around 500 000 euro/year (the beneficiary had made a calculation error in the project application), which gives a simple payback period of 19 years. 
Inom det interregionala operativa programmet Energi (Italien) hade endast ett projekt avslutats vid utgången av 201131. I projektansökan uppskattades vinsterna till en miljon euro per år, vilket skulle ha resulterat i en enkel återbetalningsperiod på tio år. Man uppskattar att projektet när det har avslutats endast kommer att ge energibesparingar på omkring 500 000 euro per år (stödmottagaren hade gjort ett räknefel i projektansökan), vilket innebär en enkel återbetalningsperiod på 19 år.
50. in Lithuania (promotion of cohesion op), actual investment costs in the audited projects were between 56 and 488 euro per m2 of heated area, i.e. several times higher than the 31,85 euro per m2 forecast in the national Energy Efficiency action plan for 2006–10. five of the eight audited projects claimed to have achieved their planned energy savings, but these were not reliably measured32. in three cases the results had not been measured yet33. for the audited projects, the planned simple payback period varied from 8 to 156 years, with an average of 58 years (see Annex II for the results of all audited projects). 
50. I Litauen (det operativa programmet Främjande av sammanhållning) uppgick de faktiska investeringskostnaderna i de granskade projekten till mellan 56 och 488 euro per uppvärmd kvadratmeter, det vill säga de var flera gånger högre än de 31,85 euro per kvadratmeter som hade prog-nostiserats i den nationella energieffektivitetsplanen 2006–2010.
32 projects palanga, Gargzdai, Garliava, alytus, and Vilnius university clinics. 
32 Projekten Palanga, Gargzdai, Garliava, Alytus och Vilnius universitetskliniker.
33 projects Klaipeda, Kaunas oncology and Vilnius Mykolas Marcinkevicius. 
33 Projekten Klaipeda, Kaunas onkologi och Vilnius Mykolas Marcinkevičius.
23 Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency 
23 Särskild rapport nr 21/2012 – Kostnadseffektiviteten i de sammanhållningspolitiska investeringarna i energieffektivitet