natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A central part of this approach is the planning system it has developed for assessing Croatia’s capacity-building needs and identifying the necessary assistance to meet these needs, in order to be able to introduce decentralised management, first with ex ante checks by the Delegation and subsequently without these ex ante checks (see paragraph 7). 
En central del i denna metod är det planeringssystem som kommissionen har tagit fram för att bedöma Kroatiens behov i fråga om kapacitetsuppbyggnad och identifiera vilket stöd som behövs för att tillgodose dem så att decentraliserad förvaltning kan införas, först med dele‐ gationens förhandskontroller och därefter utan (se punkt 7).
However, there remains a particular need to focus assistance on helping to build up Croatia’s procurement capacity. 
Dock kvarstår ett särskilt behov av att koncentrera stödet på att hjälpa till att bygga upp Kroatiens upphandlingskapaci‐ tet.
The Court’s financial audits in the framework of its annual Statement of Assurance on the EU budget consistently find that procurement is a major source of irregularities in EU Member States in the area of cohesion11. 
Vid revisionsrättens redovisningsrevisioner inom ramen för dess årliga revisionsförklaring om EU:s budget konstateras genomgående att upphandling ger upphov till många oriktig‐ heter i EU:s medlemsstater på sammanhållningsområdet11.
As Table 2 shows, the EU Delegation in Croatia in the framework of its decentralised management ex ante checks has regularly had to reject the documents submitted because they are not fully compliant with EU procedures. 
Som framgår av tabell 2 har EU:s delegation i Kroatien inom ramen för sina förhandskontroller vid decentraliserad förvaltning re‐ gelbundet varit tvungen att returnera inlämnade dokument eftersom de inte fullt ut överensstämmer med EU:s förfaran‐ den.
While there has been a clear reduction in rejection rates from 2007 to 2010, the Enlargement DG in its 2010 Annual Activity Report stated that they have ‘remained relatively high’ for more complex contracts, mainly relating to public works, due to the ‘inadequate quality of the technical control expertise’12 (see also paragraph 23). 
Andelen dokument som returneras minskade förvisso be‐ tydligt mellan 2007 och 2010 men GD Utvidgning skrev trots det i sin verksamhetsrapport 2010 att andelen fortfarande var relativt hög för komplexa kontrakt, framförallt avseende byggentreprenader, på grund av att kvaliteten på den tekniska kontrollexpertisen var otillräcklig12 (se även punkt 23).
10 Prior to the previous enlargements, the management mode of decentralised management with ex ante checks was used in candidate countries without the Commission first making an assessment of the country’s capacity to effectively manage funding through this system. 
10 Före de tidigare utvidgningarna användes förvaltningssystemet med decentraliserad förvaltning med förhandskontroller i kandidatländerna utan att kommissionen först bedömde ländernas kapacitet att ändamålsenligt förvalta medel med detta system.
11 See,forexample,paragraphs 4.18–4.20 of the Court’s Annual Report concerning the financial year 2009 (OJ C 303, 9.11.2010, p. 1). 
11 Setillexempelpunkterna 4.18–4.20 i revisionsrättens årsrapport för budgetåret 2009 (EUT C 303, 9.11.2010, s. 1).
One of the two main sources of error was ‘serious failures to respect public procurement rules’. 
En av de två viktigaste orsakerna till oriktigheter var ”allvarliga brister i efterlevnaden av reglerna om offentlig upphandling”.
12 Enlargement DG, 2010 Annual Activity Report, p. 
12 GD Utvidgning, årlig verksamhetsrapport 2010, s.
15 TABLE 2 RATE OF TENDER EVALUATION REPORTS AND CONTRACTS SUBMITTED BY CROATIAN AUTHORITIES WHICH WERE REJECTED BY EU DELEGATION IN CROATIA (%) 2007 2008 2009 2010 Evaluation reports Source: Enlargement DG, 2010 Annual Activity Report. 
15 TABELL 2 ANDELEN UTVÄRDERINGSRAPPORTER OCH KONTRAKT VID UPPHANDLING SOM DE KROATISKA MYNDIGHETERNA HADE LÄMNAT IN OCH SOM EU:S DELEGATION I KROATIEN RETURNERADE (I PROCENT) Källa: GD Utvidgning, årlig verksamhetsrapport 2010.
First submission Further submissions 60 22 35 20 14 34 67 20 Contracts First submission 60 20 21 20 Further submissions 34 37,5 33 10 Special Report No 14/2011 – Has EU assistance improved Croatia's capacity to manage post-accession funding? 
2007 2008 2009 2010 Utvärderingsrapporter Första inlämningen 60 22 20 14 Ytterligare inlämningar 34 35 67 20 Kontrakt Första inlämningen 60 20 21 20 Ytterligare inlämningar 34 37,5 33 10 Särskild rapport nr 14/2011 – Har EU‐stödet förbättrat Kroatiens kapacitet att förvalta stöd efter anslutningen?
16 THE AUDITED PROJECTS HAVE ADDRESSED CAPACITY-BUILDING PRIORITIES ALTHOUGH ASSISTANCE SO FAR HAS BEEN LARGELY DIRECTED TO THE CENTRAL AUTHORITIES RATHER THAN THE REGIONAL LEVEL 17. 
16 DE GRANSKADE PROJEKTEN HAR VARIT INRIKTADE PÅ DEN PRIORITERADE KAPACITETSUPPBYGGNADEN MEN STÖDET HAR HITTILLS I STOR UTSTRÄCKNING GÅTT TILL CENTRALA MYNDIGHETER SNARARE ÄN TILL REGIONAL NIVÅ 17.
The Commission has generally ensured, in consultation with the Croatian authorities, that the key capacity needs have been identified. 
Kommissionen har i allmänhet, i samråd med de kroatiska myndigheterna, sett till att de centrala kapacitetsbehoven har identifierats.
There is a systematic approach to assessing and updating Croatia’s needs for Commission funding: top-down from the accession partnership and bottom-up with project proposals from the potential beneficiaries, mainly Croatian ministries. 
Metoden för bedömning och uppdatering av Kroatiens behov av medel från kommissionen är systema‐ tisk: ”uppifrån och ner” för partnerskapet för anslutning och ”nerifrån och upp” för projektförslag från potentiella stödmot‐ tagare, oftast kroatiska ministerier.
The EU assistance in the form of specific projects complemented the Croatian authorities’ own efforts to strengthen ministries’ capacity and set up bodies specifically to manage future EU funding. 
EU‐stöd i form av specifika projekt kompletterade de kroatiska myndigheternas egna ansträngningar att förstärka ministeri‐ ernas kapacitet och inrätta organ specifikt för förvaltning av framtida EU‐medel.
In general, the specific objectives of the 16 audited projects were very much in line with the capacity-building priorities set out in the accession partnership. 
Generellt sätt överensstämde de speci‐ fika målen för de 16 granskade projekten mycket väl med den prioriterade kapacitetsuppbyggnad som anges i partnerskapet för anslutning.
Even where projects did not include direct capacity building through technical assistance and twinning contracts, projects had an important ‘learning by doing’ dimension which provided the opportunity to gain valuable practical experience of managing EU funding before the accession. 
Även när projekten inte innehöll direkt kapa‐ citetsuppbyggnad i form av kontrakt om tekniskt bistånd och partnersamverkan var en viktig aspekt av projekten att ”lära genom att göra”, vilket gav möjlighet till värdefull praktisk erfarenhet av förvaltning av EU‐medel före anslutningen.
In nearly all cases the Commission funding was targeted at Croatian bodies which would be responsible for implementing EU assistance post accession. 
Kommissionens finansiering var så gott som alltid inriktad på de kroatiska organ som ska ansvara för genomförandet av EU‐stöd efter anslutningen.
However, the assistance was largely directed to central bodies who would be responsible for managing post-accession funding and much less to the regional level, although regional bodies have an important role to play in the implementation of post-accession funding. 
Stödet var dock i hög grad riktat till centrala organ som ska ansvara för förvaltningen av stöd efter anslutningen och i mycket mindre utsträckning till den regionala nivån trots att regionala organ spelar en viktig roll vid genomförandet av stöd efter anslutningen.
As a result there is a risk that bodies at regional level will not have had adequate experience in implementing EU assistance by the time of the accession13. 
Det finns därför en risk för att organ på regional nivå vid anslutningen inte har fått tillräcklig erfarenhet av att genomföra EU‐stöd13.
13 A 2009 review of Phare assistance to prepare for the Structural Funds in Croatia carried out by consultants financed by the Commission found that capacity building for local and regional bodies was not receiving sufficient priority. 
13 Vid en granskning 2009 av Pharestöd till förberedelser för strukturfonder i Kroatien, som gjordes av konsulter och finansierades av kommissionen, konstaterades att kapacitetsuppbyggnaden av lokala och regionala organ inte prioriterades tillräckligt.
The review recommended that the experience of new Member States be heeded and that ‘the process of developing the required capacity not be left until it was too late for such bodies to participate effectively’. Special Report No 14/2011 – Has EU assistance improved Croatia's capacity to manage post-accession funding? 
Det rekommenderades att nya medlemsstaters erfarenheter tas till vara och att processen att utveckla nödvändig kapacitet inte sker så sent att sådana organ inte kan medverka på ett ändamålsenligt sätt. Särskild rapport nr 14/2011 – Har EU‐stödet förbättrat Kroatiens kapacitet att förvalta stöd efter anslutningen?
AN IMPORTANT CONTRIBUTION TO BUILDING UP CROATIA’S CAPACITY FOR MANAGING POST-ACCESSION FUNDING, BUT SIGNIFICANT DELAYS AND AREAS WHERE FURTHER PROGRESS IS NEEDED PRE-ACCESSION ASSISTANCE HAS OFTEN NOT BEEN IMPLEMENTED ACCORDING TO THE ORIGINAL TIMETABLE 20. 
ETT VIKTIGT BIDRAG TILL UPPBYGGNADEN AV KROATIENS KAPACITET ATT FÖRVALTA EFTERANSLUTNINGSFINANSIERING MEN STORA FÖRSENINGAR OCH OMRÅDEN DÄR DET MÅSTE SKE YTTERLIGARE FRAMSTEG FÖRANSLUTNINGSSTÖDET HAR OFTA INTE GENOMFÖRTS ENLIGT DEN URSPRUNGLIGA TIDTABELLEN 20.
Table 3 shows the extent to which planned spending has been committed and spent. 
I tabell 3 visas i vilken omfattning det har gjorts åtaganden för de planerade medlen och i vilken omfattning medlen har betalats ut.
The Phare, ISPA and Sapard programmes all experienced difficulties in implementing funds according to the original timetables. 
Phare‐, ISPA‐ och Sapardprogrammen hade alla svårt att genomföra finansieringen enligt de ursprungliga tid‐ tabellerna.
Under IPA slow implementation remains an issue, particularly for the transport and environment operational programmes (IPA III) and the IPARD programme (IPA V), with the risk that funds will have to be decommitted due to these delays14. 
Även med IPA är det långsamma genomförandet ett problem, särskilt när det gäller de operativa programmen för transport och miljö (IPA III) och Ipardprogrammet (IPA V), vilket innebär att det finns risk för att man måste dra tillbaka åtagandena för medlen på grund av förseningarna14.
The implementation of EU assistance in Croatia has suffered several start-up delays following the introduction of new instruments. 
Genomförandet av EU‐stöd i Kroatien har drabbats av flera inledande förseningar när nya instrument har införts.
Croatia became eligible for pre-accession assistance under the Phare, ISPA and Sapard instruments from 1 January 2005. 
Kroatien blev berättigat till föranslutningsstöd via Phare‐, ISPA‐ och Sa‐ pardinstrumenten från den 1 januari 2005.
However, due to the need to determine sectoral objectives which corresponded to the strategic priorities, it then took approximately 12 months for the ISPA and Sapard programmes and 18 months for the Phare programme before the financing agreements could be finalised. 
Eftersom det måste fastställas sektorsvisa mål som motsvarade de strategiska prio‐ riteringarna tog det emellertid lång tid innan finansierings‐ överenskommelserna kunde färdigställas, omkring 12 månader för ISPA‐ och Sapardprogrammen och 18 månader för Phare‐ programmet.
In the case of the 2007 programmes under the different IPA components, financing agreements were not concluded until approximately 16 months after the entry into force of the IPA implementing regulation. 
När det gäller 2007 års program inom de olika IPA‐delarna ingicks inte finansieringsöverenskommelser förrän cirka 16 månader efter det att IPA:s tillämpningsförordning hade trätt i kraft.
This was mainly due to the time required for the conferral of management powers before implementation could begin, a new condition required by the IPA regulation (see paragraph 7). 
Detta berodde främst på den tid som krävdes för att delegera förvaltningsbefogenheter innan genomföran‐ det kunde börja – ett nytt villkor enligt IPA‐förordningen (se punkt 7).
14 Article 166(3) of the financial regulation states that under the ‘N+3’ rule the Commission shall automatically decommit any portion of the budgetary commitment for the programme that has not been paid out by 31 December of the third year following the year in which the budgetary commitment was made (Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 of 25 June 2002 on the financial regulation applicable to the general budget of the European Communities (OJ L 248, 16.9.2002, p. 
14 I artikel 166.3 i budgetförordningen anges att i enlighet med n+3‐regeln ska kommissionen på eget initiativ dra tillbaka den del av budgetåtagandet för program som inte har betalats ut senast den 31 december det tredje året efter det år då budgetåtagandet gjordes (rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget, [EGT L 248, 16.9.2002, s.
17 Special Report No 14/2011 – Has EU assistance improved Croatia's capacity to manage post-accession funding? 
17 Särskild rapport nr 14/2011 – Har EU‐stödet förbättrat Kroatiens kapacitet att förvalta stöd efter anslutningen?
Several pre-IPA projects audited by the Court were not yet ready to be implemented after the financing agreement had been signed. 
Flera av de projekt före IPA som revisionsrätten granskade var ännu inte klara att genomföras när finansieringsöverens‐ kommelsen hade undertecknats.
This was because the necessary terms of reference or technical specifications needed to enable the launch of tenders had not been finalised by the Croatian authorities. 
Orsaken var att de kroatiska myndigheterna inte var klara med de kravspecifikationer el‐ ler tekniska specifikationer som behövdes för att inleda an‐ budsinfordran.
Thus the average time from the financing agreement to the tender launch was 12 months for the contracts audited. 
För de granskade kontrakten tog det därför i genomsnitt 12 månader från finansieringsöverenskommelsen till att anbudsinfordran inleddes.
There was some improvement under IPA, the corresponding time being reduced to 8 months, but there remains scope for better performance in this area. 
Situationen var något bättre under IPA då motsvarande tid sänktes till åtta månader, men det finns utrymme för ytterligare förbättringar.
18 TABLE 3 Programmes in Croatia Budget % of budget contracted % of budget paid1 CARDS 260 97 % 92 % Phare 147 86 % 78 % ISPA 59 96 % 63 % Sapard 25 62 % 48 % IPA I 2007 45 90 % 57 % IPA I 2008 42 27 % 20 % IPA I 2009 42 11 % 11 % IPA II 2007–09 8 64 % 36 % IPA III 2007–09 (of which) 143 29 % 7% – Operational programme (OP) transport 54 20 % 4% – OP environment 54 25 % 2% – OP regional competitiveness 35 48 % 20 % IPA IV 2007–09 — OP human resources development 38 71 % 9% IPA V 2007–09 (IPARD) — Measures 101 and 103 51 12 % 0% Total 860 68 % 55 % IMPLEMENTATION OF EU ASSISTANCE TO CROATIA (MILLION EURO, MARCH 2011) 1 Excluding advance payments of 30 % for Components III, IV, V. Source: EU delegation to Croatia. Special Report No 14/2011 – Has EU assistance improved Croatia's capacity to manage post-accession funding? 
18 TABELL 3 Program i Kroatien Budget Procentandel av budgeten för vilken det ingåtts kontrakt Procentandel av budgeten som betalats ut1 CARDS 260 97 % 92 % Phare 147 86 % 78 % ISPA 59 96 % 63 % Sapard 25 62 % 48 % IPA I 2007 45 90 % 57 % IPA I 2008 42 27 % 20 % IPA I 2009 42 11 % 11 % IPA II 2007–2009 8 64 % 36 % IPA III 2007–2009 (varav) 143 29 % 7% – det operativa programmet för transport 54 20 % 4% – det operativa programmet för miljö 54 25 % 2% – det operativa programmet för regional konkurrenskraft 35 48 % 20 % IPA IV 2007–2009 – det operativa programmet för utveckling av mänskliga resurser 38 71 % 9% IPA V 2007–2009 (Ipard) – åtgärderna 101 och 103 51 12 % 0% Totalt 860 68 % 55 % GENOMFÖRANDET AV EU‐STÖD TILL KROATIEN (MILJONER EURO, MARS 2011) 1 Exklusive förhandsbetalningar av 30 % för delarna III, IV och V. Källa: EU:s delegation i Kroatien. Särskild rapport nr 14/2011 – Har EU‐stödet förbättrat Kroatiens kapacitet att förvalta stöd efter anslutningen?
Once tenders were launched delays frequently also occurred due to the Croatian authorities’ still limited capacity for managing EU procurement procedures (see paragraph 16). 
När upphandlingsförfarandena väl hade inletts uppstod det också ofta förseningar eftersom de kroatiska myndigheternas kapacitet att förvalta upphandlingsförfaranden fortfarande var begränsad (se punkt 16).
This has meant that the EU Delegation has frequently had to reject tender and contract documentation and send it back to the Croatian authorities for the necessary improvements to be made (see Table 2). 
EU:s delegation var därför ofta tvungen att avvisa upphandlings‐ och kontraktdokumentation och returnera den till de kroatiska myndigheterna så att de kunde göra de förbättringar som krävdes (se tabell 2).
This led to delays which would not occur if the documentation were prepared to the set standards. 
Detta ledde till förseningar som inte skulle uppstå om dokumen‐ tationen utformades i enlighet med angivna normer.
The Court examined a sample of 18 contracts and found that contracts were concluded on average 10 months later than the original timetable, which is quite considerable when the normal project time-frame is limited to 3 to 4 years. 
Revi‐ sionsrätten granskade ett urval med 18 kontrakt och fann att kontrakten ingicks i genomsnitt tio månader senare än enligt den ursprungliga tidtabellen, vilket är länge när projektens tidsram normalt är begränsad till mellan tre och fyra år.
In view of the difficulties encountered by Croatia in implementing the EU assistance according to the original timetable, the Commission extended the implementation deadlines by 1 year for projects assisted under Phare 2005, Phare 2006 and Sapard, and by either 1 or 2 years for the ISPA projects. 
På grund av Kroatiens svårigheter att genomföra EU‐stödet enligt den ursprungliga tidtabellen förlängde kommissionen tidsfristerna för genomförande med ett år för projekt som fick stöd från Phare 2005, Phare 2006 och Sapard, och med antingen ett eller två år för ISPA‐projekten.
Based on that experience, longer deadlines were introduced by the Commission for IPA Component I. However, for IPA Components III, IV and V the disbursement deadlines based on the ‘N+3’ rule represent a significant challenge (see footnote 14). 
Baserat på dessa erfarenheter införde kommissionen längre tidsfrister för IPA del 1. För IPA‐delarna III, IV och V utgör dock tidsfristerna för utbetalning som är baserade på n+3‐regeln en stor utmaning (se fotnot 14).
As the following sections demonstrate in relation to specific projects (see paragraphs 26 to 47), delays, mainly resulting from capacity issues within the Croatian administration, have reduced the progress made through pre-accession assistance in building up Croatia’s administrative capacity before accession. 
Såsom visas i följande avsnitt om specifika projekt (se punk‐ terna 26–47) har förseningar, främst till följd av kapacitets‐ problem inom den kroatiska administrationen, reducerat de framsteg som har gjorts med hjälp av föranslutningsstöd för att bygga upp Kroatiens administrativa kapacitet före anslut‐ ningen.
This points to a risk that Croatia will not have the capacity to fully absorb the increased post-accession allocations within the regulatory time-frames. 
Detta pekar på risken för att Kroatien inte kommer att ha kapacitet att till fullo utnyttja anslagen efter anslutning inom de lagstadgade tidsramarna.
STRUCTURAL FUNDS-TYPE PROJECTS: VARIED RESULTS BUT ‘LEARNING BY DOING’ BENEFITS 26. 
PROJEKT AV STRUKTURFONDSTYP: VARIERANDE RESULTAT MEN FÖRDELAR MED ATT ”LÄRA GENOM ATT GÖRA” 26.
The audit examined eight Structural Funds-type projects relating to four key areas (see Figure 2). 
Vid revisionen granskades åtta projekt av strukturfondstyp inom fyra nyckelområden (se figur 2).
The achievement of the projects’ intended results varied, partly due to delays, as did their potential sustainability. 
De planerade resultaten för projekten hade uppnåtts i varierande grad, delvis beroen‐ de på förseningar. Projektens potentiella hållbarhet varierade också.
It was clear that the Croatian authorities are benefiting from ‘learning by doing’ but there are still capacity issues which need attention. 
Det framgick klart att de kroatiska myndigheterna ”lär genom att göra” men det finns fortfarande kapacitetsfrågor som måste uppmärksammas.
19 Special Report No 14/2011 – Has EU assistance improved Croatia's capacity to manage post-accession funding? 
19 Särskild rapport nr 14/2011 – Har EU‐stödet förbättrat Kroatiens kapacitet att förvalta stöd efter anslutningen?
FIGURE 2 20 PREPARATION FOR STRUCTURAL AND COHESION FUNDS IN CROATIA Source: European Court of Auditors. Special Report No 14/2011 – Has EU assistance improved Croatia's capacity to manage post-accession funding? 
FIGUR 2 20 FÖRBEREDELSER INFÖR STRUKTUR‐ OCH SAMMANHÅLLNINGSFONDER I KROATIEN Källa: Europeiska revisionsrätten. Särskild rapport nr 14/2011 – Har EU‐stödet förbättrat Kroatiens kapacitet att förvalta stöd efter anslutningen?
21 several aspects of the monitoring and evaluation of assistance were still in need of improvement 27. 
21 flera aspekter av övervakningen och utvärderingen av stödet behövde fortfarande förbättras 27.
Insufficient use of ‘SMART’15 objectives and related indicators often made it difficult to assess project results, particularly in relation to grant schemes. 
Eftersom det inte i tillräcklig utsträckning hade satts upp SMART‐mål15 med tillhörande indikatorer var det ofta svårt att bedöma projektens resultat, i synnerhet när det gällde bi‐ dragsordningar.
While the follow-up IPA projects which the Court examined were better in this respect than the pre-IPA projects there was still scope for improving the way in which project effectiveness was assessed. 
Även om de uppföljande IPA‐projekt som re‐ visionsrätten granskade var bättre än projekt före IPA i det här avseendet kunde fortfarande bedömningen av projektens ändamålsenlighet förbättras.
The Commission has a well-designed monitoring system which is being implemented by the Croatian authorities although the audit found that on occasion the monitoring reports tended to underestimate the problems faced by projects. 
Kommissionen har ett väl ut‐ format övervakningssystem som de kroatiska myndigheterna tillämpar, men det konstaterades vid revisionen att övervak‐ ningsrapporterna ibland hade en tendens att underskatta de problem som projekten ställdes inför.
The projects have sometimes not been subject to external assessment, particularly in relation to the grant schemes financed. 
Ibland har det inte gjorts någon extern bedömning av projekten; detta gäller särskilt de bidragsordningar som finansierades.
This is partly because the Commission intends to combine an interim evaluation of IPA programmes with an ex ante evaluation of operational programmes for the Structural Funds, but this approach is delaying feedback on possible improvements to IPA project assistance. the sustainability of results for the human resources development projects audited is uncertain 28. 
Detta beror delvis på att kommissionen har för avsikt att kombinera en halvtidsutvärde‐ ring av IPA‐program med en förhandsutvärdering av operativa program för strukturfonderna men härigenom försenas feed‐ back om tänkbara förbättringar av stödet i form av IPA‐projekt. hållbarheten när det gäller resultaten av de granskade projekten för utveckling av mänskliga resurser är osäker 28.