natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The audit was led by ECA Member Pietro Russo, supported by Chiara Cipriani, Head of Private Office, Benjamin Jakob, Private Office Attaché; Niels-Erik Brokopp, Principal Manager; Ildikó Preiss, Head of Task; Ana Popescu, Angelika Zych, Cristina-Ioana Jianu, Remus Blidar, Sara Pimentel and Zuzana Gullova, Auditors. 
Revisionsarbetet leddes av revisionsrättens ledamot Pietro Russo, med stöd av Chiara Cipriani (kanslichef), Benjamin Jakob (attaché), Niels-Erik Brokopp (förstechef), Ildikó Preiss (uppgiftsansvarig) och Ana Popescu, Angelika Zych, Cristina-Ioana Jianu, Remus Blidar, Sara Pimentel och Zuzana Gullova (revisorer).
From left to right: Chiara Cipriani, Angelika Zych, Benjamin Jakob, Pietro Russo, Niels-Erik Brokopp, Zuzana Gullova, Sara Pimentel. 
Från vänster: Chiara Cipriani, Angelika Zych, Benjamin Jakob, Pietro Russo, Niels-Erik Brokopp, Zuzana Gullova och Sara Pimentel.
Timeline Event Date Adoption of Audit Planning Memorandum (APM) / Start of audit 30.5.2018 Official sending of draft report to Commission (or other auditee) 06.01.2020 Adoption of the final report after the adversarial procedure 26.02.2020 Commission’s official replies received in all languages 23.03.2020 
Tidslinje Händelse Datum Revisionsplanen antogs/Revisionen inleddes 30.5.2018 Den preliminära rapporten skickades till kommissionen (eller andra revisionsobjekt) 6.1.2020 Den slutliga rapporten antogs efter det kontradiktoriska förfarandet 26.2.2020 Kommissionens officiella svar hade tagits emot på alla språk 23.3.2020
PDF ISBN 978-92-847-4551-7 ISSN 1977-5679 doi:10.2865/818662 QJ-AB-20-007-EN-N HTML ISBN 978-92-847-4520-3 ISSN 1977-5679 doi:10.2865/127307 QJ-AB-20-007-EN-Q 
PDF ISBN 978-92-847-4549-4 ISSN 1977-5830 doi:10.2865/728957 QJ-AB-20-007-SV-N HTML ISBN 978-92-847-4529-6 ISSN 1977-5830 doi:10.2865/285627 QJ-AB-20-007-SV-Q
The implementation of the Cohesion policy funds through operational programmes entails a number of activities, which generate costs by the Commission, Member States and beneficiaries. 
Genomförandet av de sammanhållningspolitiska fonderna leder till ett antal åtgärder som medför kostnader för kommissionen, medlemsstaterna och stödmottagarna.
We examined whether the Commission’s and Member States’ costs of implementing Cohesion policy funds are comparable to other similar schemes building on complete, consistent and coherent information, and whether the cost information allows for analysis and decision taking on legislation such as simplifying the rules. 
Vi undersökte om kommissionens och medlemsstaternas kostnader för genomförandet av sammanhållningspolitiska fonder kan jämföras med andra liknande stödordningar och om de baseras på fullständig, konsekvent och samstämmig information samt om uppgifterna om kostnader gör det möjligt att analysera och fatta beslut om lagstiftning om exempelvis förenkling av regler.
We concluded that the overall cost of implementing the Cohesion policy funds presented by the Commission is low compared to other EU funds and internationally funded programmes. 
Vi drog slutsatsen att den samlade kostnad för genomförandet av sammanhållningspolitiska fonder som kommissionen presenterat är låg i jämförelse med andra EU-fonder och internationellt finansierade program.
However, we concluded that the Commission had not collected underlying data on costs that were complete, consistent and coherent enough to allow this data to be used, for example, for assessing the impact of simplifying EU rules on how to implement the Cohesion policy funds. 
Vår slutsats var dock att de underliggande uppgifter om kostnader som kommissionen hade fått in inte var tillräckligt fullständiga, konsekventa och samstämmiga för att kunna användas för att till exempel bedöma effekten av förenklade EU-regler på genomförandet av sammanhållningspolitiska fonder.
EN 2020 08 EU investments in cultural sites: a topic that deserves more focus and coordination Special Report 
SV 2020 08 EU:s investeringar i kulturplatser: ökat fokus och bättre samordning behövs Särskild rapport
Contents Executive summary Introduction Audit scope and approach Observations The existing framework for EU investments in cultural sites lacks focus and coordination is limited The strategic framework for EU action in culture is complex and only partially reflected in EU funding The Commission has developed several initiatives that can promote cultural sites, but coordination with funding arrangements is limited The ERDF is a structuring instrument for Member States’ investments in cultural sites, but such investments are not treated as a priority for the ERDF Mixed effectiveness and sustainability of audited ERDF projects The completed audited projects were operational, their objectives were mostly economic and it is not always possible to know whether they were reached Insufficient attention is given to the sustainability of cultural sites Conclusions and recommendations Annexes Annex I – Overview of general government expenditure on cultural services in 2017 Annex II – Overview of EU funds with cultural objectives Annex III – List of audited priority axes and related operational programmes Annex IV – List of audited projects Annex V – Overview of the 21 audited selection procedures Paragraph I-VIII 01-11 12-16 17-93 17-51 17-24 25-36 37-51 52-93 55-67 68-93 94-105 2 
Innehållsförteckning Sammanfattning Inledning Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod Iakttagelser Punkt I–VIII 01–11 12–16 17–93 17–51 17–24 25–36 37–51 52–93 55–67 68–93 94–105 Den befintliga ramen för EU:s investeringar i kulturplatser saknar fokus, och samordningen är begränsad Den strategiska ramen för EU:s insatser för kultur är komplex och återspeglas endast delvis i EU:s finansiering Kommissionen har utvecklat flera initiativ som kan främja kulturplatser, men samordningen med finansieringsarrangemang är begränsad Eruf är ett instrument för att strukturera medlemsstaternas investeringar i kulturplatser, men sådana investeringar behandlas inte som en prioritering för Eruf Varierande ändamålsenlighet och hållbarhet hos de granskade Eruf-projekten De slutförda, granskade projekten var operativa, deras mål var för det mesta ekonomiska och det gick inte alltid att säga om de hade uppnåtts Otillräcklig uppmärksamhet ägnas åt kulturplatsers hållbarhet Slutsatser och rekommendationer 2
Annex VI – List of the main policy documents relevant for cultural sites Annex VII – Main features of the European Heritage, the World Heritage and the Cultural Routes labels Annex VIII – Evolution of the ERDF Framework for investments in cultural sites Annex IX – Main objectives of the sampled priority axes and their measurement by result indicators Acronyms and abbreviations Glossary Replies of the Commission Audit team Timeline 3 
Bilagor Bilaga I – Översikt över offentliga utgifter för kulturella tjänster 2017 Bilaga II – Översikt över EU-fonder med kulturella mål Bilaga III – Lista över granskade insatsområden och tillhörande operativa program Bilaga IV – Lista över granskade projekt Bilaga V – Översikt över de 21 granskade urvalsförfarandena Bilaga VI – Lista över de viktigaste policydokumenten avseende kulturplatser Bilaga VII – Viktigaste kännetecken för europeiska kulturarvsmärket, världsarvslistan och kulturvägar Bilaga VIII – Utveckling av Eruf-ramen för investeringar i kulturplatser Bilaga IX – Viktigaste målen för insatsområdena i urvalet och mätning av dem med resultatindikatorer Akronymer och förkortningar Ordlista Kommissionens svar Granskningsteam Tidslinje 3
Executive summary I Most Europeans consider cultural heritage to be important to them personally, as well as to their community, region, country and to the EU as a whole. 
Sammanfattning I De flesta européer anser att kulturarvet är viktigt för dem personligen liksom för deras kommun, region och land samt för EU i stort.
Culture is a broad concept that includes various activities. 
Kultur är ett vitt begrepp som inbegriper olika aktiviteter.
In this special report, "cultural sites" means the physical infrastructure where Europeans can experience culture. 
I den här särskilda rapporten avses med ”kulturplatser” den fysiska infrastruktur där européer kan uppleva kultur.
II The EU cultural framework is primarily defined by the Treaties. 
II EU:s kulturella ram definieras primärt i fördragen.
They set an overarching objective for the EU to respect its rich cultural diversity and ensure that Europe's cultural heritage is safeguarded and enhanced. 
Där anges som överordnat mål att EU ska respektera rikedomen hos sin kulturella mångfald och sörja för att det europeiska kulturarvet skyddas och utvecklas.
Culture is mainly a competence of the Member States. 
Kultur är huvudsakligen medlemsstaternas behörighet.
The Union can only encourage cooperation between Member States and support or supplement their actions. 
Unionen kan endast uppmuntra till samarbete mellan medlemsstater och stödja eller komplettera deras insatser.
III We assessed the effectiveness and sustainability of ERDF investments in cultural sites by assessing the suitability of the EU cultural framework, its coordination with funding arrangements and the implementation of ERDF funding. 
III Vi bedömde ändamålsenligheten och hållbarheten i Eruf-investeringar i kulturplatser genom att bedöma hur lämplig EU:s kulturella ram är, hur den samordnas med finansieringsarrangemang och hur Eruf-finansieringen genomförs.
IV The audit focused on the economic, social and cultural effects of these investments and on the financial and physical sustainability of those sites. 
IV Revisionen var inriktad på de ekonomiska, sociala och kulturella effekterna av investeringarna och på kulturplatsernas finansiella och fysiska hållbarhet.
We examined the work of the Commission and assessed 27 projects from seven Member States. 
Vi granskade kommissionens arbete och bedömde 27 projekt i sju medlemsstater.
We also interviewed experts in the area. 
Vi intervjuade även experter på området.
V Overall the audit concluded that the current framework lacks focus and needs more coordination to ensure the effectiveness and sustainability of its ERDF investments in cultural sites. 
V Den samlade slutsatsen av revisionen är att den nuvarande ramen saknar fokus och behöver samordnas bättre för att säkerställa att Eruf-investeringarna i kulturplatser blir ändamålsenliga och hållbara.
VI Regarding the framework for EU investments in cultural sites: o Culture is not addressed in the EU 2020 overarching Commission strategy. 
VI Vad beträffar ramen för EU:s investeringar i kulturplatser: o Kultur behandlas inte i kommissionens övergripande Europa 2020-strategi.
The core EU strategic framework for culture is complex and only partially reflected in EU funding. 
EU:s grundläggande strategiska ram för kultur är komplex och återspeglas endast delvis i EU:s finansiering.
Translating its objectives into policy making at Member State level remains a challenge, according to the Commission. o The Commission has been developing several initiatives that can promote cultural sites, but EU cultural initiatives have a limited impact on the availability of EU funds to beneficiaries. 
Enligt kommissionen är det fortfarande en utmaning att omvandla EU-målen till politiska beslut på medlemsstatsnivå. o Kommissionen har utvecklat flera initiativ som kan främja kulturplatser, men EU:s kulturinitiativ har begränsad effekt på stödmottagares tillgång till EU-medel.
The ERDF Regulation has no provisions to benefit cultural sites that participate in an EU cultural initiative. 
Eruf-förordningen innehåller inga bestämmelser som gagnar kulturplatser som deltar i EU:s kulturinitiativ.
4 o At EU level, infrastructural investments are mainly funded through the ERDF, which is an important source of funding for public investments in cultural sites for around one third of Member States. 
Samordningen mellan EU:s fonder när det gäller investeringar i kulturplatser är också begränsad. o På EU-nivå finansieras infrastrukturinvesteringar framför allt genom Eruf, som för omkring en tredjedel av medlemsstaterna är en viktig källa till finansiering av 4
However, investments in cultural sites are not treated as a priority for the ERDF, which supports a different Treaty objective, that of promoting social and economic cohesion. 
offentliga investeringar i kulturplatser. Men Eruf prioriterar inte investeringar i kulturplatser utan stöder ett annat fördragsmål: främjandet av social och ekonomisk sammanhållning.
At national level, we found examples of initiatives taken by Member States to finance cultural sites building on private funds. 
På nationell nivå fann vi exempel på medlemsstatsinitiativ som gick ut på att finansiera kulturplatser med privata medel.
VII Regarding the effectiveness and sustainability of audited ERDF projects: o Despite the EU’s ambition to increase the social impact of cultural interventions, the objectives of the ERDF OPs and projects are mostly economic. 
VII Vad beträffar ändamålsenligheten och hållbarheten hos de granskade Eruf-projekten: o Trots EU:s ambition att öka kulturinsatsernas sociala effekter är målen för Erufs operativa program och projekt mestadels ekonomiska.
Cultural aspects are the least addressed in the audited OPs and most managing authorities do not even consider cultural aspects as a criterion when selecting projects. o Project performance could be assessed only for some of the completed audited projects. 
I de operativa program som vi granskade ägnades minst uppmärksamhet åt kulturella aspekter, och de flesta förvaltande myndigheter betraktar inte ens kulturella aspekter som ett kriterium när de väljer ut projekt. o Projektens prestation kunde endast bedömas för vissa av de slutförda, granskade projekten.
The projects were operational, but we found several weaknesses in the selection and reporting of indicators that limit the ability to use the reported data to conclude on project performance. o The ERDF cannot fund the preservation of endangered sites unless the work has an immediate economic and social effect; neither can Creative Europe. 
Projekten var operativa, men vi fann flera brister i urvalet och rapporteringen av indikatorer, vilket begränsar möjligheten att använda de rapporterade uppgifterna för att dra slutsatser om projektens prestation. o Varken Eruf eller Kreativa Europa kan finansiera bevarandet av utsatta kulturplatser om inte arbetet har direkta ekonomiska och sociala effekter.
The generation of economic impact, often performed through tourism promotion strategies, could be counterproductive to the preservation of heritage sites. o The audited cultural sites are generally dependent on public subsidies to operate and to finance their investment costs. 
Skapandet av ekonomiska effekter, ofta genom strategier för turismfrämjande, kan vara kontraproduktivt för bevarandet av kulturarvsplatser. o De granskade kulturplatserna är i allmänhet beroende av offentliga subventioner för sin drift och finansiering av investeringskostnader.
Revenue generation is not sufficiently incentivised by the current funding framework. 
Den nuvarande finansieringsramen ger inte tillräckliga incitament till inkomstgenerering.
The ERDF requirements for revenue-generating projects imply that the higher the net revenues generated by the project are, the less EU support is given. 
Eruf-kraven på inkomstgenererande projekt innebär att ju högre nettoinkomster som projektet genererar, desto mindre blir EU-stödet.
Revenue-generating activities were also seldom incentivised in the selection procedures we audited. 
De urvalsförfaranden som vi granskade gav sällan incitament till inkomstgenererande verksamhet.
VIII To ensure sound financial management when investing in cultural sites, we recommend that the Commission should: (a) Improve the current strategic framework for culture within the remit of the Treaties. (b) Encourage the use of private funds to safeguard Europe’s cultural heritage. (c) Strengthen the financial sustainability of cultural sites funded by the ERDF. (d) Take more specific action to preserve heritage sites. 5 
VIII För att säkerställa sund ekonomisk förvaltning i samband med investeringar i kulturplatser rekommenderar vi att kommissionen a) förbättrar den nuvarande strategiska ramen för kultur i enlighet med de befogenheter som anges i fördragen, b) uppmuntrar användning av privata medel för att skydda Europas kulturarv, c) stärker den finansiella hållbarheten för kulturplatser som finansieras av Eruf, d) vidtar mer specifika åtgärder för att bevara kulturarvsplatser. 5
Introduction Culture and cultural sites 01 Most Europeans consider cultural heritage to be important to them personally, as well as to their community, region, country and to the EU as a whole1. 
Inledning Kultur och kulturplatser 01 De flesta européer anser att kulturarvet är viktigt för dem personligen liksom för deras kommun, region och land samt för EU i stort1.
Culture is also a resource. 
Kultur är också en resurs.
It has been identified by the Commission as a driver for growth and jobs, an enabler of social inclusion, and an asset for strengthening the EU’s international relations2. 
Kommissionen har identifierat kultur som en drivkraft för tillväxt och jobb, möjliggörare av social integration och en tillgång för att stärka EU:s internationella relationer2.
According to Eurostat statistics, the culture sector employed 8.7 million people in the EU in 2018: 3.8 %of total employment3. 
Enligt statistik från Eurostat sysselsatte kultursektorn 8,7 miljoner människor i EU 2018 eller 3,8 % av den totala arbetskraften3.
02 Culture is a broad concept that includes various activities (e.g. crafts, arts and audiovisual) in different economic sectors (e.g. manufacturing, services and communications). 
02 Kultur är ett vitt begrepp som inbegriper olika aktiviteter (t.ex. hantverk, konst och audiovisuell verksamhet) inom olika ekonomiska sektorer (t.ex. tillverkning, tjänster och kommunikation).
In this special report, “cultural sites” means the physical infrastructure where Europeans can experience culture. 
I den här särskilda rapporten avses med ”kulturplatser” den fysiska infrastruktur där européer kan uppleva kultur.
We distinguish between heritage sites (ancient historical sites), and new cultural infrastructure (new buildings used to foster art, music, theatre, etc.). 
Vi skiljer mellan kulturarvsplatser (gamla historiska platser) och ny kulturell infrastruktur (nya byggnader som används för att främja konst, musik, teater etc.).
03 EU-level policymaking on culture gained momentum in 2017, with calls for EU leaders to do more in the areas of education and culture4. 
03 Beslutsfattandet på EU-nivå tog fart 2017 när EU:s ledare uppmanades att göra mer inom områdena utbildning och kultur4.
More recently, in its New Strategic Agenda for 2019-24, the European Council committed to "invest[ing] in culture and our cultural heritage, which are at the heart of our European identity"5. 
På senare tid har Europeiska rådet i sin nya strategiska agenda för 2019–2024 åtagit sig att ”investera i kultur och i vårt kulturarv, vilka är centrala för den europeiska identiteten”5.
6 1 2 3 4 5 “Cultural Heritage”, Special Eurobarometer, n°466, survey requested by the European Commission, December 2017. 
Fördragen anger också på vilka områden EU ska vidta åtgärder (spridning av kulturen, kulturarv, icke-kommersiellt kulturutbyte, Cultural Heritage, särskild Eurobarometer, nr 466, enkät gjord på begäran av Europeiska kommissionen, december 2017.
Communication from the Commission on “A European agenda for culture in a globalizing world", COM(2007) 242 final, 10.5.2007. 
Meddelande från kommissionen om en europeisk agenda för en kultur i en alltmer globaliserad värld, KOM(2007) 242 slutlig, 10.5.2007.
Eurostat, “Culture statistics”, fourth edition, 2019, p. 
Eurostat, Culture statistics, fjärde upplagan, 2019, s.
European Council meeting, 14 December 2017, EUCO 19/1/17. 
Europeiska rådets möte, 14 december 2017, EUCO 19/1/17.
A new Strategic Agenda, 2019-2024, European Council. 
En ny strategisk agenda 2019–2024, Europeiska rådet.
They also set a general requirement for actions in other policy areas to take cultural aspects into account, a requirement known as “mainstreaming”8. 
De fastställer också ett allmänt krav på insatser på andra politikområden för att beakta kulturella aspekter, vilket kallas ”integrering”8.
05 The EU has no legislative competence in the area of culture. 
05 EU har ingen lagstiftningsbehörighet på kulturområdet.
Responsibility for policy-making in this area remains with the Member States. 
Ansvaret för beslutsfattandet på detta område ligger hos medlemsstaterna.
In 2017, Member States dedicated 1 %of their government spending to cultural services; in other words, €132 per EU citizen was spent on supporting cultural activities. 
År 2017 anslog medlemsstaterna 1 % av sina offentliga utgifter till kulturella tjänster, vilket innebär att 132 euro per EU-medborgare gick till stöd för kulturella aktiviteter.
Of that amount, roughly 15 % was spent on cultural investments (i.e. the acquisition, construction or restoration of cultural assets, including physical work on cultural sites). 
Av det beloppet användes omkring 15 % till kulturella investeringar (dvs. förvärv, skapande eller restaurering av kulturtillgångar, inbegripet fysiskt arbete på kulturplatser).
Annex I provides more details on government spending on cultural services and cultural investments across the EU. 
Bilaga I innehåller närmare uppgifter om de offentliga utgifterna för kulturella tjänster och kulturella investeringar i EU.
06 The framework for EU cooperation on culture is set by the Commission in the form of the European Agenda for Culture. 
06 Ramen för EU-samarbete på kulturområdet fastställs av kommissionen i den europeiska agendan för kultur.
The Commission adopted the first such agenda in 20079; it adopted a new one in 201810 (the “New Agenda”). The New Agenda has three strategic objectives. — 6 7 8 9 10 Social dimension – harnessing the power of culture and cultural diversity for social cohesion and well-being by promoting cultural participation, the mobility of artists and the protection of heritage. 
Den nya agendan har följande tre strategiska mål: — Den sociala dimensionen – att ta tillvara den inneboende styrkan hos kultur och kulturell mångfald för att främja social sammanhållning och välfärd genom att uppmuntra till kulturellt deltagande, rörlighet bland konstnärer och skydd av kulturarv. — Den ekonomiska dimensionen – att stödja sysselsättning och tillväxt i de kulturella och kreativa sektorerna genom att främja konst och kultur inom utbildning, främja relevant kompetens och uppmuntra innovation inom kulturen. — Den externa dimensionen – att stärka de internationella kulturella förbindelserna genom att till fullo utnyttja kulturens potential att gynna hållbar utveckling och fred.
Article 167(1) TFEU. Article 167(4) TFEU, “The Union shall take cultural aspects into account in its action under other provisions of the Treaties, in particular in order to respect and to promote the diversity of its cultures”. 
Medlemsstaterna anger sina prioriteringar för Artikel 167.4 i EUF-fördraget: ”Unionen ska beakta de kulturella aspekterna då den handlar enligt andra bestämmelser i fördragen, särskilt för att respektera och främja sin kulturella mångfald”.
Communication from the Commission on “A new European Agenda for Culture”, COM(2018) 267 final, 22.5.2018. 7 
10 Kommissionens meddelande En ny europeisk agenda för kultur, COM(2018) 267 final, 22.5.2018. 7 8 9
Member States define their priorities for EU-level cooperation on culture and working methods through Work Plans for Culture adopted by the Council of Ministers. 
8 EU-samarbetet om kultur och arbetsmetoder genom arbetsplaner för kultur som antas av ministerrådet.
The latest Work Plan covers the period from 2019 to 202211. 
Den senaste arbetsplanen omfattar perioden 2019–202211.
Sustainability and culture 08 The EU and its Member States are also active in multilateral forums and organisations that address culture and cultural heritage policies, such as the Council of Europe and UNESCO. 
Hållbarhet och kultur 08 EU och medlemsstaterna deltar också aktivt i multilaterala forum och organisationer som arbetar med kultur-och kulturarvspolitik, till exempel Europarådet och Unesco.