natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For example, public e-Procurement projects were launched in almost all Member States administrations because they had the potential to save billions of euro in the EU’s public sector. 
Exempelvis lanserade nästan alla medlems‐ staters förvaltningar e‐upphandlingspro‐ jekt eftersom dessa kunde spara miljard‐ tals euro för EU:s offentliga sektor.
VI. (a) The Commission agrees on the need for comprehensive e-Government strategies and can confirm that now all Member States have more mature strategies in place. 
VI. a) Kommissionen håller med om behovet av allmänna e‐förvaltningsstrategier och kan bekräfta att samtliga medlemsstaterna nu tillämpar mer utvecklade strategier.
However, such a process takes time and the cost of migrating to e-Government is huge. 
En sådan strategi tar emellertid tid och kost‐ naderna för att migrera till e‐förvaltning är enorma.
Priorities are needed and it is reasonable that they were provided by political statements and declarations, which served as early strategies. 
Det behövs prioriteringar och det är rimligt att dessa tillhandahölls genom politiska uttalanden och deklarationer, som fungerade som tidiga strategier.
Priority setting has improved significantly in the interim. 
Sedan dess har arbetet med att fast‐ ställa prioriteringar förbättrats avsevärt.
VI. (b) The Commission supports the Court’s recommendation that selection should be on the basis of an assessment of likely project costs and benefits, where quantification is feasible or meaningful. 
VI. b) Kommissionen stöder revisionsrättens rekommendation om att urvalet bör ske utifrån en bedömning av projektens san‐ nolika kostnader och nytta, när kvantifi‐ ering är möjlig och meningsfull.
It will continue to encourage Member States to assess projects on the basis of likely costs and benefits. 
Kommis‐ sionen kommer att fortsätta att uppmuntra medlemsstaterna att bedöma projekt uti‐ från troliga kostnader och nytta.
V. (c) The Commission welcomes the Court’s conclusion that most audited projects were technologically sound and developed IT applications providing electronic services to public bodies, businesses and citizens. Special Report No 9/2011 — Have the e-Government projects supported by ERDF been effective? 
V. c) Kommissionen välkomnar revisionsrättens slutsats att merparten av de granskade projekten var tillfredsställande tekniskt sett och utvecklade IT‐applikationer som erbjöd offentliga organ, företag och med‐ borgare elektroniska tjänster. Särskild rapport nr 9/2011 – Har de e‐förvaltningsprojekt som får Eruf‐stöd varit ändamålsenliga?
43 VI. (c) The Commission supports this recommendation and will continue to encourage Member States to assess projects not only on the basis of outputs but also on the basis of improvements to processes and organisation. VI. (d) The Commission supports this recommendation and has worked to capture a large amount of experience and make good practices available, in particular via the ePractice community (http://www. epractice.eu). This community and the portal are resources for good practice exchange, which should help to design sound projects, based on learning from the experience of others across the EU. 
43 VI. c) Kommissionen stöder denna rekommen‐ dation och kommer att fortsätta att upp‐ muntra medlemsstaterna att inte bara grunda sin bedömning av projekt på pro‐ jektens output utan även på i vad mån pro‐ cesser och organisation har förbättrats VI. d) Kommissionen stöder denna rekommen‐ dation och har arbetat för att samla stor erfarenhet och tillhandahålla god praxis, särskilt via nätverket e‐Practice (www. epractic.eu). Detta nätverk och dess portal är bra resurser för att utbyta god praxis, vilket bör göra det lättare att utforma till‐ fredsställande projekt som baseras på erfa‐ renheterna från andra runtom i EU.
The ePractice community includes about 150 000 members with more than 1 500 project cases from 32 countries. 
Nätver‐ ket e‐Practice har för närvarande 150 000 medlemmar och omfattar fler än 1 500 projekt från 32 länder.
The quality of individual project management by recipients remains a concern in some cases which is being addressed through capacity-building programmes. 
I vissa fall kvarstår problemen med kvaliteten på mottagar‐ nas förvaltning av enskilda projekt, men detta åtgärdas genom kapacitetsbyggande program.
VI. (e) To monitor and encourage respect of the EIF principles, the Commission has set up an observatory in 2009 to monitor the development of national interoperability frameworks (NIFO). 
VI. e) För att kontrollera att principerna i den europeiska interoperabilitetsramen res‐ pekterades inrättade kommissionen 2009 ett observationscentrum för att övervaka utvecklingen av nationella interoperabili‐ tetsramar.
Many Member States have already developed such frameworks, notably since the availability of the EIF version 1.0 of November 2004. 
Många medlemsstater har redan tagit fram sådan ramar, framför allt sedan version 1.0 av den europeiska interope‐ rabilitetsramen blev tillgänglig i novem‐ ber 2004.
Moreover the EU e-Government Action Plan includes actions to ensure that Member States align their national interoperability frameworks to the EIF and European interoperability strategy (EIS) adopted by the Commission in December 2010. 
I EU:s handlingsplan för e‐för‐ valtning ingår dessutom åtgärder för att se till att medlemsstaterna harmoniserar sina nationella interoperabilitetsramar med den europeiska interoperabilitets‐ ramen och den europeiska interopera‐ bilitetsstrategi (EIS) som kommissionen antog i december 2010.
Furthermore, actions have been launched since 2007 within the competitiveness and innovation programme (CIP PSP) specifically to address interoperability between Member States. 
Dessutom har man sedan 2007 lanserat åtgärder inom ramprogrammet för konkurrens och inno‐ vation (CIP‐PSP) för att specifikt hantera interoperabiliteten mellan medlemsstater.
The EIF principles were rather well respected in projects developed after 2005. 
Principerna om en europeisk interopera‐ bilitetsram respekterades ganska väl i de projekt som utvecklades efter 2005.
REPLY OF THE COMMISSION VI. (f) The Commission agrees that the recommendation to consider all significant cost when assessing investment decisions represents good practice and would support the development of sustainable projects. 
KOMMISSIONENS SVAR VI.f) Kommissionen håller med om rekommen‐ dationen att den bör beakta alla större kostnader vid bedömningen av investe‐ ringsbeslut i enlighet med god praxis och att detta skulle bidra till utvecklandet av varaktiga projekt.
In 2002 the Commission produced a guide to cost benefit analysis for Structural Funds managing authorities, which has since been revised in 2008 (http://ec.europa.eu/ regional_policy/sources/docgener/guides/ cost/guide2008_en.pdf). 
År 2002 tog kommissionen fram en hand‐ bok i kostnadsnyttoanalys för myndighe‐ ter som förvaltar strukturfondsmedel, som sedan reviderades 2008 (http://ec.europa. eu/regional_policy/sources/docge‐ ner/guides/cost/guide2008_en.pdf).
Under Council Regulation (EC) No 1260/1999 a CBA was a specific requirement in relation to major project defined under Article 25. 
Enligt artikel 25 i rådets förordning (EG) nr 1260/1999 var en kostnadsnyttoanalys ett särskilt krav för stora projekt.
VI. (g) In the framework of shared management, Member States and the Commission share responsibilities for monitoring and evaluating assistance from the funds. 
VI. g) Inom ramen för den delade förvaltningen delar medlemsstaterna och kommissio‐ nen ansvaret för övervakning och utvär‐ dering av stödet från strukturfonderna.
According to Council Regulation (EC) No 1083/2006 of 11 July 2006, Member States are responsible for monitoring and carrying out ex ante and ongoing evaluations of programmes, while the Commission is responsible for ex post evaluations. 
Enligt rådets förordning (EG) nr 1083/2006 av den 11 juli 2006 ska medlemsstaterna göra en förhandsbedömning och en kon‐ tinuerlig utvärdering av programmen, medan kommissionen ska göra efterhands‐ utvärderingar.
In this context, the Commission encourages and supports managing authorities in fulfilling their duties. Special Report No 9/2011 — Have the e-Government projects supported by ERDF been effective? 
I samband med detta upp‐ muntrar och stöder kommissionen förvalt‐ ningsmyndigheterna i deras arbete för att fullgöra sina uppgifter. Särskild rapport nr 9/2011 – Har de e‐förvaltningsprojekt som får Eruf‐stöd varit ändamålsenliga?
44 INTRODUCTION 1. 
44 INLEDNING 1.
The definition of e-Government has evolved in recent years. 
Definitionen av e‐förvaltning har utveck‐ lats de senaste åren.
While in the early 2000s, e-Government was mainly about back office automation in transactional services, today, it encompasses a wider spectrum of activities and services. 
I början av 2000‐talet handlade e‐förvaltning främst om automa‐ tisering av internadministrativa system för transaktionstjänster. I dag är spännvidden på de verksamheter och tjänster som ingår i begreppet betydligt större.
It includes user-driven public services which enhance transparency, participation and accountability, relates also to cross-border services and aims at improving efficiency and effectiveness in public services. 
E‐förvaltning inbegriper användarstyrda tjänster som ger ökad insyn, delaktighet och ansvars‐ skyldighet. Begreppet omfattar även gränsöverskridande tjänster och syftar till att göra de offentliga tjänsterna mer ända‐ målsenliga och effektiva.
At EU level the e-Government policy development had three milestones: in 2003 the first communication on the role of e-Government was produced; in 2005 the first EU e-Government Action Plan was adopted for the period 2006–10; in 2010 a new European e-Government Action Plan has been adopted for the period 2011–15. 
På EU‐nivå har det funnits tre milstolpar i utvecklingen av e‐förvaltningspolitiken. År 2003 utarbetades det första meddelan‐ det om e‐förvaltningens roll, 2005 antogs EU:s första handlingsplan för e‐förvaltning för perioden 2006–2010 och 2010 antogs EU:s nya handlingsplan för e‐förvaltning för perioden 2011–2015.
Implementing the Ministerial Declaration on e-Government (Malmö Declaration) adopted unanimously in November 2009 by the Member States, the EU e-Government Action Plan 2011–2015 includes in one of its priorities ‘Efficiency and effectiveness of governments and administrations’ and related actions notably on the reduction of administrative burdens. 
EU:s handlingsplan för e‐förvaltning 2011–2015 genomför den ministerdekla‐ ration om e‐förvaltning (Malmödeklara‐ tionen) som medlemsstaterna enhälligt antog 2009. En av prioriteringarna i hand‐ lingsplanen är ”En effektivare statlig för‐ valtning och ökad effektivitet inom andra myndigheter” och närbesläktade åtgärder, framförallt för att minska de administra‐ tiva bördorna.
This, however, is only one of the action lines in one of the four priorities. 
Detta är emellertid endast en typ av åtgärd som omfattas av en av de fyra prioriteringarna.
The other three priorities include: user empowerment, internal market and preconditions for developing e-Government. 
De tre övriga priori‐ teringarna är ökad delaktighet för använ‐ darna, den inre marknaden och förutsätt‐ ningar för att utveckla e‐förvaltning.
REPLY OF THE COMMISSION 3. 
KOMMISSIONENS SVAR 3.
In 2004, when the Commission published the European interoperability framework (EIF), Member States could follow the principles included therein, but there was no legal obligation. 
När kommissionen 2004 offentliggjorde den europeiska interoperabilitetsramen (EIF) kunde medlemsstaterna följa de prin‐ ciper som angavs i denna, men de var inte rättsligt skyldiga att göra detta.
In addition, in December 2010, the Commission communication on the EIS (European interoperability strategy) was adopted, including the EIF as an annex. 
I decem‐ ber 2010 antog kommissionen sitt medde‐ lande om den europeiska interoperabili‐ tetsstrategin (EIS), med EIF som bilaga.
Many Member States continue to develop national frameworks for improving interoperability and are also encouraged to align their national interoperability frameworks by the current EU e-Government Action Plan 2011–15. 
Många medlemsstater fortsätter att utveckla nationella ramar för att öka inter‐ operabiliteten och de uppmuntras även att harmonisera sina nationella interoperabili‐ tetsramar med den gällande handlingspla‐ nen för e‐förvaltning 2011–2015.
4-5. The EU developed both the FP6 programme and the e-TEN programme in order to achieve the Lisbon objectives in the field of e-Government, among other fields. 
4–5. EU utvecklade både det sjätte rampro‐ grammet för forskning och utveckling och e‐TEN‐programmet för att bland annat upp‐ fylla Lissabonmålen på e‐förvaltnings‐ området.
For a complete view of developments as of today, the Commission draws attention to the 2010 Digital Agenda for Europe, which provides for nine actions with respect to e-Government, a Ministerial Declaration on e-Government adopted in Malmö in November 2009, and an action plan adopted by the Commission in December 2010 and by the Council on May 2011. 
För en komplett översikt över utvecklingen fram till i dag vill kommissionen uppmärk‐ samma den digitala agendan för Europa från 2010, som innehåller 9 åtgärder som rör e‐förvaltning, en ministerdeklaration om e‐förvaltning som antogs i Malmö i november 2009 och en handlingsplan som kommissionen antog i december 2010 och rådet antog i maj 2011.
Since 2000, the Commission and the Member States have indeed made significant progress in coordinating action and exchanging good practice. 
Sedan 2000 har kommissionen och med‐ lemsstaterna verkligen gjort stora fram‐ steg när det gäller att samordna sin verksamhet och utbyta god praxis.
Benchmarking reports available on the Commission’s Internet portal show significant progress by all Member States in the adoption of new technologies at government level. Special Report No 9/2011 — Have the e-Government projects supported by ERDF been effective? 
Benchmarking‐rapporter på kommissio‐ nen webbplats visar att alla medlemssta‐ ter har gjort stora framsteg när det gäller att införa ny teknik inom den offentliga förvaltningen. Särskild rapport nr 9/2011 – Har de e‐förvaltningsprojekt som får Eruf‐stöd varit ändamålsenliga?
45 Box 1 The Commission worked closely with Member States to see effective implementation of the points of single contact. 
45 Ruta 1 Kommissionen hade ett nära samar‐ bete med medlemsstaterna för att se till att de gemensamma kontaktpunkterna inrättades.
This implied working both at political level and technical level. 
Detta innefattade arbete på såväl politisk som teknisk nivå.
In parallel, in 2008 the Commission launched the large scale pilot project SPOCS (http://www.eu-spocs.eu) within the competitiveness and innovation programme (CIP PSP) which helps to create the next generation of points of single contact. 
Paral‐ lellt med detta lanserade kommissio‐ nen det storskaliga pilotprojektet SPOCS (http://www.eu‐spocs.eu) inom ram‐ programmet för konkurrens och inno‐ vation (CIP‐PSP) som ska hjälpa till att skapa nästa generation gemensamma kontaktpunkter.
The CIP PSP programme is also an important instrument to engage Member States in working closely together to deploy interoperable services in Europe. ePrac-tice, the platform for e-Governmental practitioners, is also a vital tool for the exchange of good practice. 
CIP–PSP‐programmet är även viktigt för att få medlemsstaterna att arbeta närmare varandra för att bygga ut interoperabla tjänster i Europa. E‐Practice, portalen för yrkesverksamma inom e‐förvaltning, är också ett viktigt redskap för att utbyta god praxis.
The Court points out that there are no aggregate figures for EU investment in e-Government in the period 2000–06 across the different EU funded programmes. 
Revisionsrätten påpekar att det saknas aggregerade uppgifter för EU‐investe‐ ringar i e‐förvaltning för perioden 2000– 2006 för de olika EU‐stödda programmen.
In the case of the ERDF, 6 728 million euro was reported as allocated through shared management programmes to ICT measures (infrastructure, e-Government and ICT for businesses). 
I Erufs fall rapporterades att 6 728 miljo‐ ner euro hade anslagits till IKT‐åtgärder (infrastruktur, e‐förvaltning och IKT för företag) genom program för delad förvalt‐ ning.
Within the agreed information system the ICT heading includes several more specific codes where managing authorities are encouraged to provide more precise information on the intended or actual use of funds. 
Inom de överenskomna informations‐ systemen innehåller IKT‐rubriken många fler specifika koder där förvaltningsmyn‐ digheterna uppmuntras att lämna mer detaljerad information om den avsedda eller faktiska användningen av medel.
However there is no specific code limited to e-Government administrative projects — the subject of the Court’s audit. 
Det finns emellertid ingen specifik kod för e‐förvaltningsprojekt – själva föremålet för revisionsrättens granskning.
46 OBSERVATIONS 20. 
46 IAKTTAGELSER 20.
In many Member States, implementation mostly occurred within the period 2005–09. 
I många medlemsstater skedde genomför‐ andet främst under perioden 2005–2009.
As a result, the majority of projects were executed in the framework of better planned strategies. 
Till följd av detta genomfördes majoriteten av projekten inom ramen för bättre plane‐ rade strategier.
Furthermore, it is understandable to a certain extent that early strategies were not fully detailed and determined only broad lines, as the extent of ICT services for e-Government could not be immediately anticipated. 
Dessutom är det i viss mån förståeligt att tidiga strategier inte var helt detaljerade och endast fastställde allmänna riktlin‐ jer, eftersom det var svårt att omedelbart förutse omfattningen av IKT‐tjänster för e‐förvaltning.
Political guidelines are needed to attract funding. 
Det krävs politiska riktlinjer för att dra till sig finansiering.
Nevertheless the declarations were turned into effective actions in 2006. 
Trots det omsattes deklarationerna i effektiva åtgärder under 2006.
In some other Member States not audited they had their own action plans already at the beginning of the programming period, focusing on transforming administration while at the same time deploying ICT infrastructure. 
Några av de medlemsstater som inte granskades hade egna handlingspla‐ ner redan i inledningen av programpe‐ rioden, där man fokuserade på att göra om förvaltningen och samtidigt bygga ut IKT‐infrastruktur.
By way of complementing the observations of the Court the Commission wishes to draw attention to the benchmarking reports on e-Government. 
För att komplettera revisionsrättens iakt‐ tagelser vill kommissionen uppmärksamma benchmarking‐rapporterna om e‐förvalt‐ ning.
In particular the reports of 2005 and of 2006 provide information as to the progress all Member States have made in the implementation of e-Government services (http://ec.europa. eu/information_society/eeurope/i2010/ benchmarking/index_en.htm). 
Framför allt 2005 och 2006 års rap‐ porter innehåller information om vilka framsteg alla medlemsstater har gjort när det gäller att inrätta e‐förvaltningstjäns‐ ter. (http://ec.europa.eu/information_ society/eeurope/i2010/benchmarking/ index_en.htm).
REPLY OF THE COMMISSION 22. (a) At the beginning of 2000, the priorities in administrations were to transform practices and to be online. 
KOMMISSIONENS SVAR 22. a) I början av 2000 prioriterade förvaltning‐ arna att göra om sin verksamhet och bli tillgängliga ”online”.
The assessed needs were about providing information. 
Det behov som ansågs föreligga var att tillhandahålla informa‐ tion.
Only afterwards the services to be developed expanded into offering services where the users’ needs started to become a more central factor. 
Först senare byggdes de tjänster som skulle utvecklas ut till tjänster där använ‐ darnas behov började spela en mer fram‐ trädande roll.
The Commission recognises the initial weaknesses in national strategies. 
Kommissionen erkänner att det inledningsvis fanns brister i de natio‐ nella strategierna.
It also points out that uncertainties in the setting of priorities are not unusual in an area undergoing rapid development. 
Kommissionen påpekar även att osäkerhet i samband med faststäl‐ landet av prioriteringar inte är ovanligt på ett område som genomgår en snabb utveckling.
While keeping up with technological changes was and continues to be a major challenge the Commission notes that significant progress has been made to define European and national strategies. 
Att hänga med i den tekniska utvecklingen var och fortsätter att vara en stor utma‐ ning. Samtidigt konstaterar kommissionen att stora framsteg har gjorts när det gäl‐ ler att fastställa europeiska och nationella strategier.
Since 2006, Member States and the Commission have worked together to coordinate actions better and to exchange good practice. 
Sedan 2006 har medlemssta‐ terna och kommissionen arbetat tillsam‐ mans för att bättre samordna sina åtgärder och för att utbyta god praxis.
22. (b) In order to ensure better coordination of the different measures required for effective e-Government some Member States have nominated a national Chief Information Officer, in charge of coordinating all actions. 
22. b) För att garantera bättre samordning av de olika åtgärder som krävs för effektiv e‐förvaltning har vissa av medlemsstaterna utsett en nationell IT‐direktör, med ansvar för att samordna alla åtgärder.
However, not all Member States support this approach. 
Alla med‐ lemsstaterna följer emellertid inte denna strategi.
Box 3 For the period 2007–13, e-Government actions at the national level are concentrated in the Ministry of Internal Affairs, which is responsible for the Information Society in Poland. 
Ruta 3 För perioden 2007–2013 är e‐förvaltnings‐ åtgärderna på nationell nivå koncentre‐ rade till inrikesministeriet, som har ansvar för IT‐samhället i Polen.
Further coordination of the different efforts to deliver e-Poland between national and regional governments needs to be made. Special Report No 9/2011 — Have the e-Government projects supported by ERDF been effective? 
Det behövs ytter‐ ligare samordning mellan nationella och regionala förvaltningars olika insatser för att skapa ett e‐Polen. Särskild rapport nr 9/2011 – Har de e‐förvaltningsprojekt som får Eruf‐stöd varit ändamålsenliga?
47 Box 4 The Commission also draws attention to examples of methodological support, central coordination and coherent e-Government policy developments in other Member States, beyond Italy and CNIPA. 
47 Ruta 4 Kommissionen uppmärksammar även exempel på metodstöd, central samord‐ ning och konsekvent utveckling av e‐för‐ valtningspolitik i andra medlemsstater, utöver Italien och CNIPA.
For example, in Belgium there is FEDICT, in Estonia there is the e-Government Academy, in Austria there is a Chief Information Officer (CIO) who supervises and coordinates the whole e-Government development, etc. 25. (a) National and regional managing authorities sometimes select ‘strategic projects’ on the basis that a specific project is deemed essential and/or can only be conducted by the responsible public authority (i.e. a land registry). 
I Belgien finns exempelvis FEDICT, i Estland finns e‐för‐ valtningsakademin, i Österrike finns en IT‐direktör som utövar tillsyn över och samordnar hela e‐förvaltningsutvecklingen i landet etc. 25. a) Nationella och regionala förvaltningsmyn‐ digheter väljer ibland ut ”strategiska pro‐ jekt” på grundval av att ett visst projekt anses viktigt och/eller endast kan utföras av den ansvariga offentliga myndigheten (dvs. en lantmäterimyndighet).
In the absence of competition the challenge is to ensure good preparation and timely delivery. 
I avsaknad av konkurrens ligger utmaningen i att se till att projekten förbereds väl och genom‐ förs i tid.
25. (b) Effectively, this procedure aims at selecting the better prepared projects and at ensuring transparency and equal treatment. 
25. b) I praktiken är målet med detta förfarande att se till att de bäst förberedda projekten väljs ut och att insyn och likabehandling garanteras.