natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Glossary Executive summary Introduction What is a PPP? Reasons for implementing PPPs The European PPP market PPPs and EU funds Audit Scope and Approach Observations Paragraph I - V 1 - 19 1 - 4 5 - 6 7 - 8 9 - 19 20-23 24-76 24-46 25-27 28-32 33-40 41-43 44-46 47-59 48-53 54-56 CONTENTS The audited PPP projects enabled faster policy implementation and had the potential for good standards of operation and maintenance, but were not always effective in achieving their potential benefits The PPP option allowed public authorities to procure large-scale infrastructure plans through a single procedure Procurement of large PPP projects increased the risk of insufficient competition and was in some cases subject to considerable delays Most of the audited projects were affected by significant construction delays and cost overruns Most of the audited projects have the potential for keeping good standards of service and maintenance PPPs have not protected the public partner from over-optimism regarding future demand and use of the planned infrastructure Delays, cost increases and underuse were partly attributable to inadequate analyses and unsuitable approaches For most of the audited projects, the PPP option was chosen without any prior comparative analysis, to demonstrate that it was the one maximising value-for-money Risk allocation was often inappropriate, resulting in less incentive or excessive risk exposure for the private partner 2 
Anledningar till att genomföra offentlig-privata partnerskap Den europeiska marknaden för offentlig-privata partnerskap Offentlig-privata partnerskap och EU-medel Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod Iakttagelser De granskade offentlig-privata partnerskapsprojekten gjorde att politiken kunde genomföras snabbare och hade förutsättningar för att hålla god standard på drift och underhåll, men de uppnådde inte alltid ändamålsenligt sina potentiella fördelar Alternativet offentlig-privat partnerskap gjorde det möjligt för offentliga myndigheter att upphandla storskaliga infrastrukturplaner genom ett enda förfarande Upphandlingen av stora offentlig-privata partnerskapsprojekt ökade risken för otillräcklig konkurrens och ledde i några fall till stora förseningar I de flesta granskade projekt var byggarbetena mycket försenade och kostnaderna mycket högre än planerat De flesta granskade projekt har förutsättningar för att hålla god standard på tjänster och underhåll Offentlig-privata partnerskap har inte skyddat den offentliga partnern från överoptimism i fråga om framtida efterfrågan och användning av den planerade infrastrukturen Förseningar, kostnadsökningar och underutnyttjande berodde delvis på otillräckliga analyser och olämpliga tillvägagångssätt För de flesta granskade projekten valdes alternativet offentlig-privat partnerskap utan en föregående jämförande analys som visade att det gav mest valuta för pengarna INNEHÅLL 2
4 Blended project: A PPP project that combines EU funds with private financing resources. Connecting Europe Facility (CEF): The Connecting Europe Facility (CEF) provides since 2014 financial aid to three sectors: energy, transport and information and communication technology (ICT). 
4 Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf): Europeiska regionala utvecklingsfonden syftar till att stärka den ekonomiska och sociala sammanhållningen inom EU genom att avhjälpa de största regionala obalanserna via ekonomiskt stöd till infrastruktursatsningar och produktiva jobbskapande investeringar, främst för företag.
In these three areas, the CEF identifies investment priorities that should be implemented in the coming decade, such as electricity and gas corridors, use of renewable energy, interconnected transport corridors and cleaner transport modes, high speed broadband connections and digital networks. Cohesion Fund (CF): The Cohesion Fund aims at strengthening economic and social cohesion within the European Union by financing environment and transport projects in Member States with a per capita GNP of less than 90 % of the EU average. 
Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE): Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE) tillhandahåller sedan 2014 finansiellt stöd till tre sektorer: energi, transport och informations-och kommunikationsteknik (IKT); inom dessa områden identifierar FSE de investeringsprioriteringar som bör genomföras under de kommande årtiondena, till exempel el-och gaskorridorer, användning av förnybar energi, sammanlänkade transportkorridorer och renare transportsätt, snabba bredbandsuppkopplingar och digitala nätverk.
Common provisions regulation (CPR): Regulation (EU) No 1303/2013 of the European Parliament and of the Council of 17 December 2013 laying down common provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund, the Cohesion Fund, the European Agricultural Fund for Rural Development and the European Maritime and Fisheries Fund and laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund, the Cohesion Fund and the European Maritime and Fisheries Fund and repealing Council Regulation (EC) No 1083/20061. 
Förordningen om gemensamma bestämmelser: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs-och fiskerifonden, om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden 5
GLOSSARY 1 OJ L 347, 20.12.2013, p. 
EUT L 347, 20.12.2013, s.
2 OJ L 210, 31.7.2006, p. 
EUT L 210, 31.7.2006, s.
EXECUTIVE SUMMARY I. Public-Private Partnership (PPP) projects harness both the public and the private sector to provide goods and services which are conventionally supplied by the public sector, while easing the stringent budgetary constraints placed on public expenditure. 
SAMMANFATTNING I. Med offentlig-privata partnerskapsprojekt utnyttjas både den offentliga och den privata sektorn för att få fram varor och tjänster som traditionellt tillhandahålls av den offentliga sektorn, samtidigt som de strikta budgetrestriktioner som styr offentliga utgifter kan undvikas.
Since the 1990s, 1 749 PPPs worth a total of 336 billion euro have reached financial close in the EU. 
Sedan 1990-talet har 1 749 offentlig-privata partnerskap värda totalt 336 miljarder euro ingåtts inom EU.
Most PPPs have been implemented in the field of transport, which in 2016 accounted for one third of the entire yearŐs investment, ahead of healthcare and education. 
De flesta offentlig-privata partnerskap har genomförts på transportområdet som 2016 svarade för en tredjedel av hela årets investeringar, framför hälsovård och utbildning.
However, to date EU-funds have been little used for PPPs. 
Men hittills har EU-medel endast i liten utsträckning använts till offentlig-privata partnerskap.
Although the CommissionŐs policy has been encouraging the use of PPPs for some years (e.g. the Europe 2020 strategy) as a potentially effective means of delivering projects, we identified that during the 2000-2014 period just 84 PPPs, with a total project cost of 29.2 billion euro, received 5.6 billion euro in funding from the EU. 
Trots att kommissionens politik sedan några år uppmuntrar användningen av offentlig-privata partnerskap (t.ex. i Europa 2020-strategin) som ett potentiellt effektivt sätt att leverera projekt, konstaterade vi att endast 84 offentlig-privata partnerskap, med en total projektkostnad på 29,2 miljarder euro, fick 5,6 miljarder euro i finansiering från EU under perioden 2000–2014.
Structural and Cohesion Fund grants were the main EU source of funding, followed by financial instruments - often in cooperation with the European Investment Bank (EIB). 
Bidrag från struktur-och sammanhållningsfonderna var den främsta EU-källan till finansiering, följt av finansieringsinstrument – ofta i samarbete med Europeiska investeringsbanken (EIB).
We examined 12 EU co-financed PPPs in France, Greece, Ireland and Spain in the fields of road transport and Information and Communication Technology (ICT). 
Vi granskade tolv EU-medfinansierade offentlig-privata partnerskap inom områdena vägtransporter och informations-och kommunikationsteknik (IKT) i Frankrike, Grekland, Irland och Spanien.
The visited Member States accounted for around 70 % of the total project cost (29.2 billion euro) of EU-supported PPPs. 
De besökta medlemsstaterna stod för omkring 70 % av de totala projektkostnaderna (29,2 miljarder euro) för EU-stödda offentlig-privata partnerskap.
We assessed whether the audited projects were able to exploit the benefits PPPs are expected to deliver, whether they were based on sound analyses and suitable approaches and whether the overall institutional and legal frameworks within the visited Member States were adequate for the successful implementation of PPPs. 
Vi bedömde om de granskade projekten lyckades utnyttja de fördelar som offentlig-privata partnerskap förväntas erbjuda, om de byggde på grundliga analyser och lämpliga tillvägagångssätt och om de övergripande institutionella och rättsliga ramarna i de besökta medlemsstaterna var lämpliga för att framgångsrikt genomföra offentlig-privata partnerskap.
Overall, we found that: - PPPs allowed public authorities to procure large-scale infrastructures through a single procedure, but they increased the risk of insufficient competition and thus putting contracting authorities in a weaker negotiating position. - Procuring PPPs typically requires negotiating on aspects that are usually not part of traditional procurement and therefore takes up more time than traditional projects. 
Vår samlade bedömning är följande: - De offentlig-privata partnerskapen gjorde det möjligt för offentliga myndigheter att upphandla storskaliga infrastrukturer genom ett enda förfarande, men de ökade risken för otillräcklig konkurrens och försvagade därför upphandlande myndigheters förhandlingsposition. 9
9 10 - Similarly to traditional projects, also the majority of the audited PPPs were subject to considerable inefficiencies in the form of delays during construction and major cost increases. 
En tredjedel av de tolv granskade projekten var mycket försenade eftersom upphandlingarna tog mellan fem och sex och ett halvt år. - I likhet med traditionella projekt fanns det även mycket ineffektivitet i merparten av de granskade offentlig-privata partnerskapen i form av förseningar under byggandet och stora kostnadsökningar.
Overall, seven out of the nine completed projects (with aggregate projects costs of 7.8 billion euro) faced delays ranging from two to 52 months. 
Sju av de nio avslutade projekten (med totala projektkostnader på 7,8 miljarder euro) var försenade med mellan två och 52 månader.
Moreover, an additional amount of almost 1.5 billion euro in public funds was necessary to complete the five motorways we audited in Greece and Spain, around 30 % of which was provided by the EU (corresponding to 422 million euro). 
Dessutom krävdes ytterligare närmare 1,5 miljarder euro i offentliga medel för att avsluta de fem motorvägar som vi granskade i Grekland och Spanien, varav EU bidrog med cirka 30 % (motsvarande 422 miljarder euro).
We consider this amount to have been spent ineffectively in terms of achieving the potential benefits. - More importantly, in Greece (which is by far the largest recipient of EU contributions with 59 % of the total EU-amount or 3.3 billion euro), the cost per km of three assessed motorways had increased by up to 69 %, while at the same time the project scopes were reduced by up to 55 %. 
Vi anser att detta belopp användes ineffektivt när det gällde att uppnå de potentiella fördelarna. - Ännu viktigare är att kostnaderna per kilometer för tre granskade motorvägar i Grekland (som är den ojämförligt största mottagaren av EU-stöd med 59 % av det totala EU-beloppet eller 3,3 miljarder euro) ökade med upp till 69 % samtidigt som projektens omfattning minskade med upp till 55 %.
This was mainly due to the financial crisis and to poorly prepared projects by the public partner, resulting in premature and insufficiently effective contracts with private concessionaires. - The large scope, the high cost and the long duration of typical infrastructure PPPs require particular diligence. 
Detta berodde främst på finanskrisen och på att den offentliga partnern hade förberett projekten dåligt, vilket ledde till att kontrakten med privata koncessionshavare ingicks för tidigt och inte var tillräckligt ändamålsenliga. - Den stora omfattningen av, de höga kostnaderna för och den långa varaktigheten på typiska offentlig-privata partnerskap för infrastruktur kräver extra vaksamhet.
However, we found that prior analyses were based on over-optimistic scenarios regarding future demand and use of the planned infrastructure, resulting in project rates of use of up to 69 % (ICT) and 35 % (motorways) below forecasts. 
Vi fann emellertid att föranalyser byggde på överoptimistiska antaganden om framtida efterfrågan och användning av den planerade infrastrukturen, vilket gjorde att utnyttjandet låg upp till 69 % (IKT) och 35 % (motorvägar) under prognoserna.
This does not take into account the pending risk of the heavily underused motorways in Greece after their completion. - On a positive note, nine completed audited projects have shown good levels of service and maintenance and have the potential to keep these levels for the remaining project duration. - For most of the audited projects, the PPP option was chosen without any prior comparative analysis of alternative options, such as Public Sector Comparator, thus failing to demonstrate that it was the one maximising value-for-money and protecting the public interest by ensuring a level playing field between PPPs and a traditional procurement. 
Då ingår inte den överhängande risken för att motorvägarna i Grekland kommer att bli kraftigt underutnyttjade när de är klara. - Det är positivt att nio granskade projekt som hade avslutats tillhandahöll tjänster och underhåll som höll god nivå och har förutsättningar för att behålla samma goda nivå under den resterande projekttiden. 10
11 - The risk allocation between public and private partners was often inappropriate, incoherent and ineffective, while high remuneration rates (up to 14 %) on the private partnerŐs risk capital did not always reflect the risks borne. 
Det var därför inte klarlagt att det offentlig-privata partnerskapet gav mest valuta för pengarna och skyddade allmänintresset genom att säkerställa att ett offentlig-privat partnerskap och en traditionell upphandling fick samma förutsättningar. - Riskfördelningen mellan offentliga och privata partner var ofta olämplig, inkonsekvent och oändamålsenlig, samtidigt som den höga avkastningen (upp till 14 %) på privata partners riskkapital inte alltid återspeglade de tagna riskerna.
In addition, most of the six audited ICT projects were not easily compatible with long contract durations since they were subject to rapid technology changes. 
Merparten av de sex granskade IKT-projekten lämpade sig dessutom inte för långa kontrakt eftersom de var föremål för snabba tekniska förändringar.
Implementing successful PPP projects requires considerable administrative capability that can be ensured only through suitable institutional and legal frameworks and long-lasting experience in the implementation of PPP projects. 
Genomförandet av framgångsrika offentlig-privata partnerskapsprojekt kräver stor administrativ kapacitet som bara kan säkerställas genom lämpliga institutionella och rättsliga ramar och lång erfarenhet av att genomföra offentlig-privata partnerskapsprojekt.
We found that these are currently available only in a limited number of EU Member States. 
Vi konstaterade att detta för närvarande endast finns i ett begränsat antal EU-medlemsstater.
Therefore, the situation does not match the EUŐs aim to implement greater part of EU-funds through blended projects, including PPPs. 
Situationen motsvarar därför inte EU:s mål att genomföra större delen av EU-stödet genom projekt med kombinerad finansiering, bland annat genom offentlig-privata partnerskap.
V. Combining EU funding with PPPs entails additional requirements and uncertainties. 
V. Kombinationen av EU-stöd och offentlig-privata partnerskap leder till ytterligare krav och större osäkerhet.
Moreover, the possibility of recording PPP projects as off-balance-sheet items is an important consideration for the choice of the PPP option, but the practice also risks undermining value-for-money and transparency. 
Möjligheten att redovisa offentlig-privata partnerskapsprojekt utanför balansräkningen spelar dessutom en viktig roll för valet av detta alternativ, men medför också en risk för mindre valuta för pengarna och mindre insyn.
We therefore recommend the following: (a) not to promote a more intensive and widespread use of PPPs until the issues identified are addressed and the following recommendations successfully implemented; (b) to mitigate the financial impact of delays and re-negotiations on the cost of PPPs borne by the public partner; (c) to base the selection of the PPP option on sound comparative analyses on the best procurement option; (d) to establish clear PPP policies and strategies; (e) to improve the EU framework for better PPP project effectiveness. 
Vi rekommenderar därför följande: a) En intensivare och bredare användning av offentlig-privata partnerskap bör inte uppmuntras förrän identifierade problemen har åtgärdats och nedanstående rekommendationer genomförts framgångsrikt. b) De ekonomiska konsekvenserna av förseningar och omförhandlingar för de kostnader som bärs av den offentliga partnern i offentlig-privata partnerskap bör minskas. c) Valet av alternativet offentlig-privat partnerskap bör baseras på grundliga jämförande analyser av det bästa upphandlingsalternativet. 12 d) Det bör fastställas en tydlig policy och strategi för offentlig-privata partnerskap. e) EU:s ram bör förbättras så att offentlig-privata partnerskapsprojekt blir ändamålsenligare.
INTRODUCTION What is a PPP? 
INLEDNING Vad är ett offentlig-privat partnerskap?
The Organisation for Economic Co-operation and Development (OECD) defines Public-Private Partnerships (PPPs) as Ňlong term contractual arrangements between the government and a private partner whereby the latter delivers and funds public services using a capital asset, sharing the associated risksÓ3. 
Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) definierar offentlig-privata partnerskap som långsiktiga kontraktsarrangemang mellan staten och en privat partner där den senare levererar och finansierar offentliga tjänster med användning av en kapitaltillgång och delar den tillhörande risken3.
This broad definition shows that PPPs can be designed to achieve a wide array of objectives in various sectors, such as transport, social housing and healthcare, and can be structured under different approaches. 
Denna allmänna definition visar att offentlig-privata partnerskap kan utformas för att uppnå många varierande mål inom olika sektorer, såsom transport, subventionerade bostäder och hälsovård, och struktureras enligt olika metoder.
PPPs are not different in nature and outcomes from traditionally procured projects, but they exhibit some differences as far as project and contract management are concerned. 
Offentlig-privata partnerskap skiljer sig inte från traditionellt upphandlade projekt i fråga om karaktär eller resultat, men det finns några olikheter som gäller förvaltningen av projekt och kontrakt.
The main difference between PPPs and traditional projects is the risk-sharing between the public and private partner. 
Den största skillnaden mellan offentlig-privata partnerskap och traditionella projekt är hur risken delas mellan den offentliga och den privata partnern.
In principle, risks in a PPP project should be allocated to the party which is best suited to manage them, the aim being to attain the optimum balance between risk shifting and compensation for the risk-bearing party. 
Risker i offentlig-privata partnerskap ska i princip ligga hos den part som är bäst lämpad att hantera dem för att man ska uppnå optimal balans mellan att flytta risken och kompensera den part som bär risken.
The private partner is often responsible for risks, associated with the design, construction, financing, operation and maintenance of the infrastructure, while the public partner usually takes on regulatory and political risks. 
Den privata partnern ansvarar ofta för risker i anslutning till utformning, byggande, finansiering, drift och underhåll av infrastrukturen, medan den offentliga partnern vanligen påtar sig regelverksrelaterade och politiska risker.
The most common form of PPP is the ŇDesign-Build-Finance-Maintain-OperateÓ (DBFMO) contract4. 
Den vanligaste formen av offentlig-privat partnerskap är ett så kallat DBFMO-kontrakt (Design-Build-Finance-Maintain-Operate, dvs. utforma-bygga-finansiera-underhålla-driva)4.
Here, the private partner is entrusted with all project phases from design to construction, operation and maintenance of the infrastructure, including fundraising. 
Den privata partnern ansvarar då för samtliga projektfaser från utformning till byggande, drift och underhåll av infrastrukturen, inklusive mobilisering av finansiering.
This long-term perspective is known as the Ňwhole life approachÓ. 
Detta långsiktiga perspektiv brukar kallas för ”livstidsstrategin”.
Figure 1 provides a graphical representation of the different phases of a DBFMO PPP, which are shown as responsibilities of, respectively, the public and the private partner. 
I figur 1 finns en illustration av de olika faserna i ett offentlig-privat partnerskap i form av ett DBFMO-kontrakt, där den offentliga respektive den privata partnerns ansvar åskådliggörs.
The public partner starts to pay the private party for the use of the service, once the construction OECD, ŇPrinciples of Public Governance of Public-Private PartnershipsÓ, 2012. 
Den offentliga partnern börjar betala den privata partnern för användandet av tjänsten när byggfasen är avslutad.
The three main PPP categories are: (a) concessions, where, typically, final users of the service pay the private partner directly, with no (or reduced) remuneration from the public sector; (b) joint-ventures, or institutional PPPs, where both the public and private sector become shareholders in a third company; (c) contractual PPPs, where the relationship between the parties is governed by a contract. 12 3 4 
Inbetalningarnas storlek varierar vanligen beroende på infrastrukturens tillgänglighet (tillgänglighetsbaserat offentlig-privat partnerskap) eller på hur mycket infrastrukturen används (efterfrågebaserat offentlig-privat partnerskap) för att det ska kunna säkerställas att de nödvändiga kvalitetsnormerna uppfylls under projektets hela livstid. där både offentlig och privat sektor blir aktieägare i ett tredje bolag, och c) avtalsmässiga offentlig-privata partnerskap, där förhållandet mellan parterna styrs av ett avtal.