natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Typical errors include payments for expenditure which was ineligible or for purchases without proper application of public purchasing rules. 
Exempel på typiska fel är betalningar för icke stödberättigande utgifter eller för inköp där reglerna för offentlig upphandling inte hade följts.
Fraud is an act of deliberate deception to gain a benefit. 
Bedrägeri är ett uppsåtligt bedrägligt beteende för att uppnå en fördel.
The ECA reports suspected fraud cases arising during its audit work to OLAF, the European Union’s anti­fraud office, which investigates and follows­up as necessary in co­operation with authorities in the Member States. 
Revisionsrätten rapporterar om misstänkta fall av bedrägeri som dyker upp under granskningsarbetet till Olaf, Europeiska unionens byrå för bedrägeribekämpning, som utreder och följer upp ärendet, vid behov i samarbete med myndigheterna i medlemsstaterna.
A comparison of the estimated error rates for the various spending areas is shown in Diagram 5. 
En jämförelse mellan de uppskattade felprocentsatserna för de olika utgiftsområdena visas i diagram 5.
Increases for research and other internal policies and administrative and related expenditure were offset by decreases in rural development, environment, fisheries and health and external relations, aid and enlargement. 
Ökningar inom forskning, och annan inre politik samt administrativa och därtill sammanhängande utgifter kompenserades av minskningar inom landsbygdsutveckling, miljö, fiske och hälsa och yttre förbindelser, bistånd och utvidgning.
As in 2012, the two most error prone spending areas were regional policy, energy and transport and rural development, environment, fisheries and health. 
Liksom 2012 var de utgiftsområden där det förekommer mest fel regionalpolitik, energi och transport och landsbygds‐ utveckling, miljö, fiske och hälsa.
These two areas, together with the two other shared management areas (agriculture: market and direct support and employment and social affairs), have an estimated error rate of 5.2 %. 
De två områdena, tillsammans med de två andra områdena med delad förvaltning (jordbruk: marknads‐ och direktstöd och sysselsättning och socialpolitik) har en uppskattad felprocent på 5,2 %.
All other operational expenditure (which is mostly directly managed by the Commission) has an estimated error rate of 3.7 %. 
Alla övriga driftsutgifter (som till största delen förvaltas direkt av kommissionen) har en uppskattad felprocent på 3,7 %.
Finally, the ECA found a 1.0 % estimated error rate in administrative expenditure. 
Slutligen konstaterade revisionsrätten en uppskattad felprocent på 1,0 % i administrativa utgifter.
Overall results 10 Comparison between 2012 and 2013 estimated error rates for EU spending areas 8% 6% 4% 2% 0 6.8 % 6.9 % 6.7 % 2012 2013 7.9 % 3.8 % 3.6 % 3.2 % 3.1 % 4.6 % 3.9 % 3.3 % 2.6 % 0% 1.0 % Regional policy, energy and transport Agriculture: market and direct support Employment and social affairs Rural development, environment, fisheries and health Research and other internal policies External relations, aid and enlargement Administrative and related expenditure Diagram 5 
Samlade resultat 10 Jämförelse mellan de uppskattade felprocentsatserna för 2012 och 2013 inom EU:s utgiftsområden 8% 6% 4% 2% 0 6,8 % 6,9 % 6,7 % 2012 2013 7,9 % 3,8 % 3,6 % 3,2 % 3,1 % 4,6 % 3,9 % 3,3 % 2,6 % 0% 1,0 % Regionalpolitik, energi och transport Jordbruk: marknads-och direktstöd Sysselsättning Landsbygds-och utveckling, socialpolitik miljö, fiske och hälsa Forskning och annan inre politik Yttre förbindelser, bistånd och utvidgning Administrativa och därmed sammanhängande utgifter Diagram 5
Overall results 11 Breakdown of the overall estimated error rate by spending area and type of error Regional policy, energy and transport Agriculture: market and direct support Rural development, environment, fisheries and health Employment and social affairs Research and other internal policies External relations, aid and enlargement Administrative and related expenditure 2.1 % 1.1 % 0.7 % 4.7 % 0.3 % 0.3 % 0.1 % 0.1 % 0.2 % Overall error rate Other error types Incorrect declarations of agricultural areas Serious errors in public procurement Ineligible projects, activities or beneficiaries Ineligible costs included in cost claims 0.6 % 1.0 % 1.1 % 1.8 % % Overall estimated error rate for EU budget as a whole % Portion of the overall error rate, expressed in percentage points Contribution to overall error rate by type Contribution to overall error rate by spending area Diagram 6 
Samlade resultat 11 Fördelning av den övergripande uppskattade felprocenten per utgiftsområde och feltyp Regionalpolitik, energi och transport Jordbruk: marknads-och direktstöd Landsbygdsutveckling, miljö, fiske och hälsa Sysselsättning och socialpolitik Forskning och annan inre politik Yttre förbindelser, bistånd och utvidgning Administrativa och därmed sammanhängande utgifter 2,1 % 1,1 % 4,7 % 0,7 % 0,3 % 0,3 % 0,1 % 0,1 % 0,2 % Övergripande felprocent Andra feltyper Felaktigt redovisade jordbruksarealer 0,6 % 1,0 % Allvarliga fel i den offentliga upphandlingen Icke stödberättigande projekt/aktiviteter eller stödmottagare 1,1 % Icke stödberättigande kostnader ingick i ersättningsanspråk 1,8 % % Uppskattad övergripande felprocent för EU-budgeten som helhet % Andel av den övergripande felprocenten, uttryckt i procentenhete Bidrag till den övergripande felprocenten per feltyp Bidrag till den övergripande felprocenten per utgiftsområde Diagram 6
Overall results 12 The ECA analyses the contribution of specific types of error as well as specific spending areas to the overall esti­ mated error rate (see Diagram 6). 
Samlade resultat 12 Revisionsrätten analyserar hur specifika typer av fel och specifika utgiftsområden bidrar till den övergripande upp‐ skattade felprocenten (se diagram 6).
Expenditure that did not fulfil the necessary conditions to be charged to EU funded projects made the greatest con­ tribution to the overall estimated error rate (‘ineligible costs included in cost claims’: 39 % or 1.8 percentage points of the overall estimated error rate). 
Utgifter som inte uppfyllde de nödvändiga villkoren för EU‐finansierade projekt bidrog mest till den övergripande uppskattade felprocenten (icke stödberättigande kostnader i ersättningsanspråk: 39 % eller 1,8 procentenheter av den övergripande uppskattade felprocenten.
Second came projects where either the funded object/activity or the beneficiary were not permitted under the applicable rules (‘ineligible projects/activities or beneficiaries’: 22 %; 1.1 percentage points of the overall estimated error rate). 
På andra plats kom projekt där antingen det mål/den verksamhet eller den stödmottagare som finansierades inte var tillåtna enligt gällande regler (icke stödberättigande projekt/verksamheter eller stödmottagare: 22 % eller 1,1 procentenheter av den övergripande uppskattade felprocenten).
Regional policy, energy and transport is the biggest spending area and has the highest estimated error rate. 
Regionalpolitik, energi och transport är det största utgiftsområdet och har den högsta uppskattade felprocenten.
This combination makes it by far the biggest contributor to the overall estimated error rate (44 %; 2.1 percentage points of the overall estimated error rate). 
Den kombinationen gör att det med råge är det politikområde som bidrar mest till den övergripande uppskattade fel‐ procenten (44 % eller 2,1 procentenheter av den övergripande uppskattade felprocenten).
With a similar volume of spending, agriculture: market and direct support contrib­ utes about half as much to the overall estimated error rate. 
Jordbruk: marknads‐ och direktstöd har en liknande utgiftsvolym men bidrar med ungefär hälften så mycket till den övergripande uppskat‐ tade felprocenten.
Corrective measures have a positive impact on the error rate The Member States and the Commission use corrective measures to protect the EU budget in cases of ineffective control systems or irregular expenditure. 
Korrigerande åtgärder har en positiv effekt på felprocenten Medlemsstaterna och kommissionen använder korrigerande åtgärder för att skydda EU‐budgeten när kontrollsys‐ temen inte är ändamålsenliga kontrollsystem eller det finns oriktiga utgifter.
If such corrective measures had not been applied to the 2013 payments audited by the ECA, the overall estimated error rate would have been 6.3 %, rather than 4.7 %. 
Om sådana korrigerande åtgärder inte hade vidtagits på de betalningar 2013 som revisionsrätten granskade skulle den uppskattade övergripande felpro‐ centen ha varit 6,3 % i stället för 4,7 %.
However, there is still considerable scope to reduce the estimated error rate through better use of existing control systems and corrective measures. 
Men det skulle gå att minska den uppskattade felprocenten mycket mer om befintliga kontrollsystem och korrige‐ rande åtgärder användes bättre.
The ECA found that, for a large proportion of transactions affected by error in the shared management areas, authorities in the Member States had sufficient information available to have detected and corrected the errors before claiming reimbursement from the Commission. 
Revisionsrätten konstaterade att myndigheterna i medlemsstaterna hade tillgång till tillräckligt med information om en stor andel av de transaktioner som innehöll fel på områdena för delad förvalt‐ ning för att upptäcka och korrigera felen innan de krävde ersättning från kommissionen.
For instance, this would have re­ duced the estimated error rate in regional policy, energy and transport from 6.9 to 3.9 %, in rural development, environment, fisheries and health from 6.7 to 2.0 % and in employment and social affairs from 3.1 to 1.9 %. 
Till exempel skulle den uppskattade felprocenten på området regionalpolitik, energi och transport ha minskat från 6,9 till 3,9 %, på området landsbygdsutveckling, miljö, fiske och hälsa från 6,7 till 2,0 % och på området sysselsättning och socialpolitik från 3,1 till 1,9 %.
New challenges in presenting reliable financial information The reporting of the aforementioned corrective adjustments does not clearly distinguish between the main types of corrective adjustments, and the information is largely provided outside the accounting system. 
Nya utmaningar när det handlar om att presentera tillförlitlig finansiell information I rapporteringen av de korrigerande justeringar som nämnts ovan skiljer man inte på ett tydligt sätt mellan de huvudsakliga typerna av korrigerande justeringar och de uppgifter som till stor del tillhandahålls utanför redo‐ visningssystemet.
This makes further analysis difficult and reduces the accuracy of the figures presented in the accounts and in related financial reporting. 
Det försvårar en grundligare analys och gör att de siffror som presenteras i räkenskaperna och i tillhörande finansiell rapportering inte är lika exakta.
Another development is the growing use of financial instruments. 
En annan utveckling är den ökande användningen av finansieringsinstrument.
They provide support for investments by way of loans, guarantees, equity and other risk­bearing mechanisms to projects with potential economic viability. 
De ger stöd till investeringar genom lån, garantier, riskkapital och andra riskbärande mekanismer till projekt med en potentiell ekonomisk bärkraftig‐ het.
Due to their complex structure, financial instruments require particular attention in measuring and recording them in accordance with international public sector accounting standards. 
Eftersom finansieringsinstrumenten har en så komplex struktur krävs det att man är extra uppmärksam så att mätningen och redovisningen av dem sker i enlighet med de internationella redovisningsstandarderna för den of‐ fentliga sektorn.
Overall results 13 Continued increase in sums to be funded from future budgets Key features of EU budgetary and financial management in 2013 included: ο a large increase in the volume of payments that the Commission was allowed to make through amending budgets — 9.6 % of the initial budget; ο a continued growth of obligations to make payments in the future by 2.6 %, in spite of the high level of payments; ο a persistently lengthy period (over 2 years on average) from initial commitment to acceptance by the Com­ mission of spending claims; ο only 37 % of funds paid into financial engineering instruments had been disbursed to final recipients at the end of 2012; and ο a failure to record as revenue €259 million of repayments, interest and dividends that had accumulated since 2008. 
Samlade resultat 13 De belopp som ska finansieras från framtida budgetar fortsätter att öka Centrala inslag i EU:s budgetförvaltning och ekonomiska förvaltning 2013 är följande: ο En kraftig ökning av den betalningsvolym som kommissionen fick göra via ändringsbudgetar: 9,6 % av den ursprungliga budgeten. ο En fortsatt ökning av förbindelserna om framtida betalningar med 2,6 %, trots den stora mängden betalningar. ο En fortsatt utdragen period (i genomsnitt mer än två år) från det ursprungliga åtagandet till kommissionens godkännande av ersättningsanspråk. ο Endast 37 % av de medel som betalats till finansieringstekniska instrument hade betalats ut till slutmottagare vid utgången av 2012. ο 259 miljoner euro i återbetalningar, ränta och vinstutdelningar som samlats på hög sedan 2008 redovisades inte som inkomster.
What are commitments and payments? 
Vad är åtaganden och betalningar?
The EU budget has two components: commitments (amounts to be paid in the current or future years) and payments (covering payments of funds in the current year). 
EU‐budgeten har två komponenter: åtaganden (belopp som ska betalas under det innevarande eller kommande år) och betalningar (som omfattar utbetalningar av medel under det innevarande året).
Payments can only be made against a valid com­ mitment. 
Betalningar kan endast göras om det finns ett giltigt åtagande.
The annual ceilings for commitments and payments are laid down in the multiannual financial frame­ works agreed by the Parliament and the Council. 
De årliga taken för åtaganden och betalningar fastställs i de fleråriga budgetramar som rådet och Europaparlamentet kommer överens om.
The nature of EU spending programmes, in particular the long time lag between commitment and payments, leads to growing pressure on future payments budgets. 
Karaktären på EU:s utgiftsprogram, särskilt den långa tidsfördröjningen mellan åtagande och betalningar, leder till ett ökat tryck på framtida betalningsbudgetar.
This is evidenced by the large increase in the 2013 payments budget and is expected to affect future budgets in a similar way. 
Det bevisas av den kraftiga ökningen i 2013 års betalningsbudget, och denna omständighet förväntas påverka framtida budgetar på ett liknande sätt.
Overall results 14 How to improve budgetary and financial management The ECA considers that the Commission should: ο publish more meaningful information on the operation of corrective mechanisms (timing, origin and nature) and increase assurance on the accuracy of its figures by recording the information within conventional accounting systems; ο record and measure all financial instruments and financial engineering instruments in accordance with in­ ternational public sector accounting standards, in particular through reliable procedures for identifying and recording falls in asset values; ο provide information on cash held pending disbursement to final beneficiaries; and ο prepare and publish a long­range cashflow forecast to be updated annually. This would assist stakeholders in assessing future payment requirements and budgetary priorities. Want to know more? 
Samlade resultat 14 Hur budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen kan förbättras Revisionsrätten anser att kommissionen bör ο offentliggöra mer meningsfull information om hur de korrigerande mekanismerna fungerar (tidpunkt, ur‐ sprung och karaktär) och ge större garantier för att dess uppgifter är exakta genom att registrera informatio‐ nen i traditionella redovisningssystem, ο redovisa och mäta alla finansieringsinstrument och finansieringstekniska instrument i enlighet med de inter‐ nationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn, särskilt genom tillförlitliga förfaranden för att identifiera och redovisa minskningar av värdet på tillgångar, ο ge information om de likvida medel som innehas i väntan på utbetalning till slutliga stödmottagare, ο utarbeta och offentliggöra en långsiktig prognos om kassaflödet och uppdatera den varje år; det skulle hjälpa intressenter att bedöma framtida betalningskrav och budgetprioriteringar. Vill du veta mer?
Full information on the main findings can be found in Chapter 1 ‘The statement of assurance and sup­ porting information’ of the 2013 annual report on the EU budget. 
Fullständig information om de viktigaste granskningsresultaten finns i kapitel 1 ”Revisionsförklaringen och information till stöd för denna” i årsrapporten om EU:s budget för 2013.
Overall results 15 Getting results with EU money EU money should be spent in line with the principles of sound financial management: economy, efficiency and ef­ fectiveness. 
Samlade resultat 15 EU‐budgeten: att uppnå resultat EU:s pengar bör användas i enlighet med principerna för en sund ekonomisk förvaltning, det vill säga sparsamhet, effektivitet och ändamålsenlighet.
Achieving good performance involves inputs (financial, human, material, organisational or regulatory means needed for the implementation of the programme), outputs (the deliverables of the programme), results (the immediate effects of the programme on direct addressees or recipients) and impacts (long­term changes in society that are, at least partly, attributable to the EU’s action). 
Goda resultat omfattar input (de ekonomiska, mänskliga, materiella, organisato‐ riska eller lagstadgade medel som behövs för att genomföra programmet), output (vad programmet förväntas leda till), resultat (programmets omedelbara inverkan på de direkta målgrupperna eller mottagarna) och effekter (lång‐ siktiga förändringar i samhället som åtminstone delvis kan tillskrivas EU‐insatsen).
The ECA assesses these attributes through its performance audits. 
Revisionsrätten bedömer dessa delar via sina effektivitetsrevisioner.
For instance, the choice of projects to receive EU funds focused first on spending the EU money available, secondly on complying with the rules, and only then — and to a limited extent — on achieving results and impact. 
Till exempel har urvalet av projekt i första hand varit inriktat på behovet av att använda de EU‐pengar som finns, i andra hand på behovet av att följa reglerna och först i tredje hand – och då i begränsad omfattning – på att uppnå resultat och effekter.
This lack of focus on performance is a fundamental flaw in the design of much of the EU budget. 
Denna otillräckliga inriktning på resultat är en grund‐ läggande brist i utformningen av en stor del av EU:s budget.
The Commission claims that the 2014–20 programming period has a stronger focus on performance, with the main incentive being performance reserves. 
Kommissionen hävdar att programperioden 2014–2020 är mer inriktad på resultat, och det främsta incitamentet är resultatreserver.
Through these reserves the Commission will withhold 6 % of the funds earmarked for an individual Member State until performance is deemed satisfactory. 
Genom dessa reserver kommer kommissionen att hålla inne 6 % av de öronmärkta medlen till en enskild medlemsstat till dess att resultatet bedömts vara tillfredsställande.
However, input and output indicators will still in practice largely determine the release of the funds. 
Men input‐ och outputindikatorer kom‐ mer i praktiken fortfarande att till stor del avgöra när medlen ska frigöras.
Results indicators will only be used by the Commission in some areas. 
Resultatindikatorer kommer endast att användas av kommissionen på vissa områden.
Making the performance reserves work more effectively will depend on the Commission’s success in negotiating suitable targets and milestones at the start of the programming period and in obtaining accurate, reliable and timely data from Member States to determine whether the targets have been met. 
Hur ändamålsenligt resultatreserverna kommer att fungera hänger på hur kommissionen lyckas med att förhandla fram lämpliga mål och delmål i början av programperioden och inhämta exakta och tillförlitliga uppgifter från med‐ lemsstaterna i tid för att bedöma om målen har uppnåtts.
Reporting not adapted to aspirations of a performance culture Reporting on performance at the level of the entire budget is fragmented into several overall reports. 
Rapporteringen är inte anpassad till den resultatkultur som eftersträvas Rapporteringen om resultat vad gäller hela budgeten är uppdelad på flera övergripande rapporter.
These reports do not cover progress towards the Europe 2020 strategy goals, nor do they provide a comprehensive overview of results in terms of EU added value. 
Rapporterna innehåller ingenting om framsteg mot målen i Europa 2020‐strategin och ger inte heller en heltäckande översikt över resultatet i form av ett europeiskt mervärde.
However, the fourth evaluation report represents a step in the right direction as it tries to establish a link between the main financial programmes and the available performance information relevant to the Europe 2020 strategy. 
Den fjärde utvärderingsrapporten är dock ett steg i rätt riktning eftersom man i den försöker göra en koppling mellan de viktigaste finansieringsprogrammen och tillgänglig infor‐ mation om de resultat som avser Europa 2020‐strategin.
At the level of individual Commission directorates­general, performance objectives are set for their policy respon­ sibilities in management plans and then reported on in their annual activity reports. 
Kommissionens enskilda generaldirektorat fastställer resultatmål för sina politiska ansvarsområden i förvaltnings‐ planer och rapporterar sedan om dem i de årliga verksamhetsrapporterna.
The ECA’s review of the man­ agement plans and annual activity reports of Commission directorates­general revealed that assurance is limited to issues of regularity and internal control and does not address performance issues. 
Revisionsrättens genomgång av förvalt‐ ningsplanerna och de årliga verksamhetsrapporterna från kommissionens generaldirektorat visade att garantierna är begränsade till frågor om korrekthet och internkontroll och att de inte omfattar resultatfrågor.
In addition, objectives were at too high a level to be fit for management purposes and the selected indicators are not always suitable for measur­ ing performance. 
Dessutom ligger målen på en alltför hög nivå för att lämpa sig för förvaltningsändamål, och de utvalda indikatorerna är inte alltid lämpliga för att mäta resultat.
Overall results 16 Added value of EU spending not always demonstrated The 19 special reports adopted by the ECA in 2013 cover a wide range of performance audit subjects which assess whether the EU’s intervention was managed in accordance with the principles of sound financial management (economy, efficiency and effectiveness). 
Samlade resultat 16 Utgifternas europeiska mervärde påvisades inte alltid De 19 särskilda rapporter som revisionsrätten antog 2013 täcker en stor mängd olika ämnen och i dem bedömer vi om EU:s insatser har förvaltats i enlighet med principerna för en sund ekonomisk förvaltning (sparsamhet, effektivi‐ tet och ändamålsenlighet).
The ECA examined the lessons that can be learned from its 2013 special reports for the preparation of new pro­ grammes and projects for the 2014–20 programming period and found that: ο EU added value had not always been secured; ο in several cases there was potential deadweight, meaning that beneficiaries would have undertaken the activity even without the EU funding. 
Revisionsrätten granskade de lärdomar som kan dras från 2013 års särskilda rapporter inför utarbetandet av nya program och projekt för programperioden 2014–2020 och konstaterade följande: ο Det europeiska mervärdet hade inte alltid säkrats. ο I flera fall fanns det potentiella dödviktseffekter, vilket betyder att stödmottagare skulle ha genom‐ fört verksamheten också utan EU‐finansiering.