natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In this, the Council made recommenda‐ tions to the Commission and Member States to set up the ‘Youth Guarantee’, which is defined to ensure sys‐ tematically, throughout the EU, that all young people under 25 receive a ‘good quality’ offer of employment, continued education, apprenticeship or traineeship within 4 months of becoming unemployed or leaving formal education. 
Rådet rekommenderade kommissionen och medlemsstaterna att inrätta en ungdomsgaranti som innebär att man i hela EU systematiskt ser till att alla unga under 25 år får ett ”högkvalitativt” erbjudande om sysselsättning, vidareutbildning, lärlingsutbildning eller praktik inom fyra månader efter att de blivit arbetslösa eller avslutat sin formella utbildning.
III The Scheme will be financed from the EU budget through the European Social Fund and a dedicated Youth Employment Initiative with an estimated alloca‐ tion of 12,7 billion euro for 2014–20. 
III Systemet ska finansieras från EU:s budget genom Europeiska socialfonden (ESF) och ett särskilt ungdomssysselsättningsinitiativ med ett beräknat anslag på 12,7 miljarder euro för perioden 2014–2020.
Complementary national funding will be required, since in addition to measures directed at individuals, structural reforms are also needed. 
Kompletterande nationell finansiering kommer att behövas eftersom det utöver åtgärder riktade till individer även krävs strukturreformer.
The Court’s audit assessed whether the Commission has provided appropriate support to Member States in setting up their Youth Guarantee schemes and reviewed possible implementation risks. 
Vi bedömde om kommissionen gav lämpligt stöd till medlemsstaterna när de inrättade sina ungdomsgarantisystem och gick igenom möjliga risker med genomförandet.
The Court concluded that the Commission provided timely and appropriate support to the Member States. 
Vi kom fram till att kommissionen gav medlemsstaterna lämpligt stöd vid rätt tidpunkt.
However, three potential risks to the effective implementation of the scheme were identified, namely, the adequacy of the total funding, how a good quality offer is defined and the way in which the Commission mon‐ itors and reports on the results of the scheme. 
Men vi identifierade tre potentiella risker för att genomförandet av ungdomsgarantin inte blir ändamålsenligt, nämligen en otillräcklig total finansiering, definitionen av ett högkvalitativt erbjudande och det sätt på vilket kommissionen övervakar och rapporterar om systemets resultat.
V The Court recommends that: ο Member States should provide a clear and com‐ plete overview of the cost of all planned measures to combat youth unemployment under the Youth Guarantee scheme in order that the Commission can assess the overall funding needs. ο The Commission should promote a set of qualita‐ tive attributes that should be fulfilled for jobs, traineeships and apprenticeships to be supported from the EU budget. 
V Vi rekommenderar följande: ο Medlemsstaterna bör tillhandahålla en tydlig och fullständig översikt över kostnaderna för alla planerade åtgärder för att bekämpa ungdomsarbetslösheten inom ungdomsgarantisystemet så att kommissionen kan bedöma det totala finansieringsbehovet. ο Kommissionen bör främja ett antal kvalitetskrav på arbete, praktik och lärlingsutbildning som ska vara uppfyllda för att stöd ska ges från EU:s budget.
This could be based on the elements which define a good quality offer in the Commission Guidance for evaluation of the Youth Employment Initiative. ο The Commission should put in place a comprehen‐ sive monitoring system for the Youth Guarantee scheme, covering both structural reforms and measures targeting individuals. 
Kraven skulle kunna baseras på de faktorer som utmärker ett högkvalitativt erbjudande enligt kommissionens riktlinjer för utvärdering av ungdomssysselsättningsinitiativet. ο Kommissionen bör inrätta ett heltäckande övervakningssystem för ungdomsgarantisystemet, som omfattar både strukturreformer och åtgärder som riktas till enskilda personer.
The results of this monitoring should be reported to the European Parliament and the Council. 
Resultatet av övervakningen bör rapporteras till Europaparlamentet och rådet.
Introduction 09 Youth unemployment in the EU 01 Over the last decade, and in particular since the beginning of the economic and financial crisis, the number of unemployed people in the EU has in‐ creased considerably. 
Inledning 09 Ungdomsarbetslösheten i EU 01 Under det senaste årtiondet, och särskilt sedan den ekonomiska och finansiella krisen började, har antalet arbetslösa i EU ökat avsevärt.
The risk of being unemployed is even higher for young people (15–24 years): for example, as young people are less experienced, they are often the first targets of job cuts. 
Risken för att bli arbetslös är ännu högre för unga människor (15–24 år); till exempel drabbas ungdomar ofta först av nedskärningar eftersom de är mindre erfarna.
In some Member States, during the height of the economic and finan‐ cial crisis this resulted in a situation where the transition of young people from school to the job market was almost impossible1. 02 Youth unemployment is also more sensitive to the economic cycle than overall unemployment, and young people are also more likely to be employed in economic sectors more exposed to economic downturns, such as the manufacturing, construction, retail or hospitality sectors. 
När den ekonomiska och finansiella krisen var som värst resulterade det i några medlemsstater i en situation där det blev praktiskt taget omöjligt för ungdomar att gå från skola till arbetsmarknad.1 02 Ungdomsarbetslösheten är mer känslig för konjunkturcykeln än den totala arbetslösheten, och ungdomar är också oftare anställda i ekonomiska sektorer som är mer utsatta för ekonomiska nedgångar, t.ex. tillverkningsindustrin, byggnadsverksamheten, detaljhandeln eller servicenäringen.
In the last 4 years, the overall employment rates for young people have fallen by three times as much as for adults. 
Under de fyra senaste åren har den totala sysselsättningsgraden för ungdomar minskat tre gånger så mycket som för vuxna.
According to the International Monetary Fund (IMF), cyclical factors explain about 50 % of the changes in youth unem‐ ployment rates across Europe, but 70 % of the increase in unemployment rates in stressed euro area countries2. 03 In 2010, the Commission launched the ‘Youth on the Move’3 Europe 2020 flagship initiative, which advocated better education and training, more successful labour market integra‐ tion and greater mobility as tools to combat youth unemployment. 
Enligt Internationella valutafonden (IMF) ligger cykliska faktorer bakom ungefär 50 % av ökningen av ungdomsarbetslösheten i hela Europa, men 70 % av den ökade arbetslösheten i de krisdrabbade euroländerna.2 03 År 2010 lanserade kommissionen det ledande initiativet Unga på väg inom Europa 2020 som ska främja bättre utbildning, mer framgångsrik integration på arbetsmarknaden och ökad rörlighet som verktyg för att bekämpa ungdomsarbetslösheten.3 Kommissionen uppmanade också medlemsstaterna att se till att alla ungdomar arbetar, genomgår vidareutbildning eller deltar i annan aktiveringsåtgärd inom fyra månader efter avslutad skolgång och tillhandahålla detta som en ”ungdomsgaranti”.
04 In December 2011, the Commission proposed a ‘Youth Opportunities Initiative’4 and in January 2012 it an‐ nounced that it would work with the eight Member States most affected by youth unemployment by establishing ‘Youth Action Teams’ (YATs) with a view to making better use of the EU fund‐ ing still available during the 2007–13 programming period. 
04 I december 2011 föreslog kommissionen Initiativet Bättre möjligheter för unga4, och i januari 2012 tillkännagav kommissionen att den skulle arbeta tillsammans med de åtta medlemsstater som drabbats värst av ungdomsarbetslöshet genom att inrätta insatsgrupper för ungdomars sysselsättning (Youth Action Team, YAT) i syfte att bättre utnyttja de EU-medel som fortfarande fanns tillgängliga under programperioden 2007–2013.
05 In December 2012, in its ‘Youth Em‐ ployment Package’5, the Commission proposed a Council Recommendation to establish a ‘Youth Guarantee’. 
05 I december 2012 föreslog kommissionen i sitt ungdomssysselsättnings-paket5 en rådsrekommendation om att inrätta en ”ungdomsgaranti”.
This proposal was adopted by the EU’s Council of Ministers in April 20136 and further endorsed by the June 2013 European Council7. 
Förslaget antogs av EU:s ministerråd i april 20136 och godkändes av Europeiska rådet i juni 2013.
1 United Nations Regional Information Centre for Western Europe ‘Youth: the hardest hit by the global financial crisis’ (http://www. unric.org). 
7 1 Förenta nationernas regionala informationskontor för Västeuropa ”Youth: the hardest hit by the global financial crisis” (ungdomar: de som drabbats hårdast av den globala finanskrisen), (http:// www.unric.org).
2 International Monetary Fund, Country Report No 14/199 ‘Euro Area Policies’, July 2014, Part ‘Youth Unemployment in Europe: Okun’s Law and Beyond’. 
2 Internationella valutafonden, landrapport nr 14/199 Euro Area Policies (politiken inom euroområdet), juli 2014, avsnittet Youth Unemployment in Europe: Okun’s Law and Beyond” (ungdomsarbets-lösheten i Europa: bortom Okuns lag).
3 COM(2010) 477 final of 15 September 2010 ‘Youth on the Move’. 
3 COM(2010) 477 final, 15.9.2010, Unga på väg.
4 COM(2011) 933 final of 20 December 2011 ‘Youth Opportunities Initiative’. 5 COM(2012) 729 final of 5 December 2012 ‘Proposal for a Council Recommendation on establishing a Youth Guarantee’. 
4 COM(2011) 933 final, 20.12.2011, Initiativet Bättre möjligheter för unga 5 COM(2012) 729 final, 5.12.2012 Förslag till rådets rekommen­ dation om att inrätta en ungdomsgaranti.
6 Council Recommendation of 22 April 2013 on establishing a Youth Guarantee (OJ C 120, 26.4.2013, p. 
6 Rådets rekommendation av den 22 april 2013 om att inrätta en ungdomsgaranti (EUT C 120, 26.4.2013, s.
7 European Council Conclusions, 27–28 June 2013, EUCO 104/2/13 (http://www. consilium.europa.eu). 
7 Europeiska rådets slutsatser av den 27–29 juni 2013, EUCO 104/2/13 (http://www. consilium.europa.eu).
Introduction 10 06 In 2014, youth unemployment within the EU as a whole was still at alarming‐ ly high levels (see Box 1 and Annex I). 
Inledning 10 06 År 2014 låg ungdomsarbetslösheten i EU som helhet fortfarande på en alarmerande hög nivå (se ruta 1 och bilaga I).
07 Moreover, the gap between the coun‐ tries with the highest and the lowest unemployment rates for young people is extremely high (see Figure 1). 
07 Dessutom är klyftan mellan de länder som har den högsta och den lägsta arbetslösheten bland unga mycket hög (se figur 1).
There is a gap of nearly 50 percent‐ age points between the Member State with the lowest rate of youth unemployment (Germany at 7.8 % in June 2014) and the one with the high‐ est rate (Spain at 53.4 % in June 2014). 
Det skiljer nästan 50 procentenheter mellan den medlemsstat som har den lägsta ungdomsarbetslösheten (Tyskland 7,8 % i juni 2014) och den med den högsta (Spanien 53,4 % i juni 2014).
Youth unemployment in the EU — some figures on the situation in 2014 Just under 5 million young people (under 25) were unemployed in the EU‐28 area in June 2014, of whom over 3.3 million in the euro area. 
Ungdomsarbetslösheten i EU – några uppgifter om läget 2014 Nästan 5 miljoner ungdomar (under 25 år) var arbetslösa i EU-28 i juni 2014, varav över 3,3 miljoner i euroområdet.
This represents an unemployment rate of 22 % in the EU. 
Det innebär en arbetslöshet på 22 % i EU.
More than one in five young EU citizens on the labour market cannot find a job; in Greece and Spain it is one in two. 
Mer än en av fem unga EU-medborgare på arbetsmarknaden kan inte få jobb. I Grekland och Spanien gäller det varannan ung person.
Youth (15–24 years old) unemployment rates in EU Member States (June 2014) Spain Greece Italy Croatia Cyprus Portugal Slovakia Romania Ireland Poland France Sweden Bulgaria Belgium EU (28 countries) Lithuania Latvia Hungary Finland Slovenia Czech Republic United Kingdom Luxembourg Estonia Denmark Malta Netherlands Austria Germany Source: Eurostat. 
Arbetslösheten bland ungdomar (15–24 år) i EU:s medlemsstater (juni 2014) Spanien Grekland Italien Kroatien Cypern Portugal Slovakien Rumänien Irland Polen Frankrike Sverige Bulgarien Belgien EU (28 länder) Litauen Lettland Ungern Finland Slovenien Tjeckien Storbritannien Luxemburg Estland Danmark Malta Nederländerna Österrike Tyskland Källa: Eurostat.
0 10 20 30 40 50 60 Figure 1 Box 1 
0 10 20 30 40 50 60 Figur 1 Ruta 1
Introduction 11 08 Youth unemployment also has a signif‐ icant socioeconomic cost. 
Inledning 11 08 Ungdomsarbetslösheten har också stora socioekonomiska kostnaderna.
A 2012 Euro‐ found8 study concluded that young Europeans between 15 and 24 who are not employed, not in education and not in training (NEETs) are estimated to have a cost (in terms of unemploy‐ ment benefits and foregone earnings and taxes) of around 153 billion euro (around 1.2 % of EU GDP) per year. 
I en studie från 2012 kom Eurofound8 fram till att unga européer mellan 15 och 24 år som inte arbetar och inte studerar (NEET) beräknas kosta cirka 153 miljarder euro (cirka 1,2 % av EU:s BNP) per år (i arbetslöshetsersättning och uteblivna inkomster och skatter).
In addition, there is a long‐term cost of youth unemployment to the economy, to society and to the individuals con‐ cerned, such as increased risk of future unemployment (as a result of the skills deterioration and demotivation which result from protracted unemployment and inactivity) and poverty. 
Dessutom medför ungdomsarbetslösheten på lång sikt kostnader för ekonomin, samhället och för de berörda personerna, såsom ökad risk för framtida arbetslöshet (till följd av de försämrade färdigheter och den bristande motivation som är ett resultat av långvarig arbetslöshet och inaktivitet) och fattigdom.
In 2014, a total of 7.5 million young people were NEETs. 
Under 2014 fanns det totalt 7,5 miljoner ungdomar som varken arbetade eller studerade.
The EU’s role in employment policy 09 The EU’s role in employment policy is to ensure that the employment policies of the Member States are coordinated, in particular by defining guidelines for these policies. 
EU:s roll i sysselsättningspolitiken 09 EU:s roll i sysselsättningspolitiken är att se till att medlemsstaternas sysselsättningspolitik samordnas, särskilt genom att fastställa riktlinjer för politiken.
The Com‐ mission may also support and, if neces‐ sary, complement national actions to combat unemployment9. 10 In the context of the European Semes‐ ter, the Commission also has a role in proposing recommendations to the Council following its multilateral sur‐ veillance of Member States’ economic policies, including employment10. 
Kommissionen kan också stödja och vid behov komplettera de nationella åtgärderna för att bekämpa arbetslösheten.9 10 I samband med den europeiska planeringsterminen har kommissionen också till uppgift att föreslå rekommendationer till rådet som en del av sin multilaterala övervakning av medlemsstaternas ekonomiska politik, inbegripet sysselsättning.10 Kommissionen anser att dessa rekommendationer, som kallas ”landsspecifika rekommendationer” (CSR) är politiskt bindande så snart de har godkänts av Europeiska rådet.
The Commission considers that these recommendations known as ‘coun‐ try‐specific recommendations’ (CSRs) are politically binding, once they are endorsed by the European Council. Ultimately they may lead to sanctions: if they are addressing weaknesses considered as putting the Member States in a situation of macro‐econom‐ ic imbalance and/or excessive deficit where the European Council considers that they are not subsequently suffi‐ ciently addressed by the Member State concerned11. 
Rekommendationerna kan i sista hand leda till sanktioner om de avser brister som anses försätta medlemsstaten i en situation med makroekonomiska obalanser och/eller alltför stora underskott och om Europeiska rådet anser att den berörda medlemsstaten inte vidtar tillräckliga åtgärder.11 8 Eurofound (2012), NEETs – Young people not in employment education or training: Characteristics, cost and policy responses in Europe (NEET – unga som varken arbetar eller studerar: utmärkande drag, kostnader och politiska åtgärder i Europa), Europeiska unionens publikationsbyrå, Luxemburg.
9 Article 5(2) and 147 of Consolidated Version of the Treaty on the Functioning of the European Union (OJ C 115, 9.5.2008, p. 
9 Artikel 5.2 och artikel 147 i den konsoliderade versionen av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUT C 115, 9.5.2008, s.
10 Article 148 of Consolidated Version of the Treaty on the Functioning of the European Union (OJ C 115, 9.5.2008, p. 
10 Artikel 148 i den konsoliderade versionen av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUT C 115, 9.5.2008, s.
11 Regulation (EU) No 1176/2011 of the European Parliament and of the Council of 16 November 2011 on the prevention and correction of macroeconomic imbalances (OJ L 306, 23.11.2011, p. 
11 Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (EUT L 306, 23.11.2011, s.
Introduction 12 Youth Guarantee: a measure to support young people in finding a job and structural reform to improve school‐to‐work transitions 11 The 2013 Council recommendation outlines the concept of the Youth Guarantee (see Box 2) and addresses specific recommendations to both the Member States and the Commission regarding the setting up and the im‐ plementation of the Youth Guarantee. 
Inledning 12 Ungdomsgarantin: En åtgärd för att underlätta för ungdomar att hitta ett arbete och en strukturreform för att underlätta övergången från skola till arbete 11 I rådets rekommendation från 2013 beskrivs begreppet ungdomsgaranti (se ruta 2), och man riktar särskilda rekommendationer till både medlemsstaterna och kommissionen om att inrätta och genomföra ungdomsgarantin.
12 Unlike previous measures, the Youth Guarantee aims to provide one of four alternative offers (job, apprenticeship, traineeship or continued education) to young persons neither in employment, nor in any education or training across the EU in a systematic way. 
12 Till skillnad från tidigare åtgärder syftar ungdomsgarantin till att ge ett av fyra alternativa erbjudanden (jobb, lärlingsplats, praktikplats eller vidareutbildning) till ungdomar som varken arbetar eller studerar på ett systematiskt sätt i hela EU.
According to the Council, Member States should deliver the Youth Guarantee ‘in accor‐ dance with national, regional and local circumstances’12. 13 The implementation of the Youth Guarantee requires a mix of mea‐ sures which can be implemented in the short, medium and longer term. 
Enligt rådet bör medlemsstaterna genomföra ungdomsgarantin ”i enlighet med nationella, regionala och lokala förhållanden”.12 13 För genomförandet av ungdomsgarantin krävs en kombination av åtgärder som kan vidtas på kort, medellång och lång sikt.
While some results relating to actions directed at individuals can be achieved quickly, others will require some time to have a positive impact. 
En del resultat av åtgärder som riktar sig till enskilda personer kan uppnås snabbt, medan det vid andra åtgärder tar en viss tid innan de ger några positiva effekter.
Examples of long‐term measures include: structural reforms in relation to public employ‐ ment services (PES) and, adjustments to labour legislation. 
Exempel på långsiktiga åtgärder är strukturreformer av offentliga arbetsförmedlingar och anpassningar av arbetslagstiftningen.
12 Recommendation 1 of Council Recommendation of 22 April 2013 on establishing a Youth Guarantee. 
12 Rekommendation 1 i rådets rekommendation av den 22 april 2013 om att inrätta en ungdomsgaranti.
What is the ‘Youth Guarantee’? 
Vad är ”ungdomsgarantin”?
Under the Youth Guarantee Member States should ensure that, within 4 months of leaving school or losing a job, young people under the age of 25 can either find a ‘good quality’ job suited to their education, skills and experience or acquire the education, skills and experience required to find a job in the future through an apprenticeship, a traineeship or continued education. 
Enligt ungdomsgarantin bör medlemsstaterna säkerställa att unga under 25 år inom fyra månader efter att de avslutat sin formella utbildning eller blivit arbetslösa antingen får ett ”högkvalitativt” arbete som passar deras utbildning, färdigheter och erfarenhet eller den utbildning, de nya färdigheter eller den erfarenhet som krävs för att få arbete i framtiden genom lärlingsutbildning, praktik eller vidareutbildning.
Introduction 13 Funding of the Youth Guarantee scheme 14 The Youth Guarantee scheme is financed from the EU budget, in partic‐ ular through the Youth Employment Initiative (YEI)13 and the European Social Fund (ESF) for the 2014–20 pro‐ gramming period, and from national budgets (see Figure 2). 
Inledning 13 Finansiering av ungdomsgarantisystemet 14 Ungdomsgarantin finansieras från EU:s budget, främst genom ungdomssys-selsättningsinitiativet13 och Europeiska socialfonden (ESF) för programperioden 2014–2020, och från nationella budgetar (se figur 2).
This public funding can be com‐ plemented by private funding (e.g. investments by companies on appren‐ ticeships schemes or training schemes financed by private foundations). 
Denna offentliga finansiering kan kompletteras med privat finansiering (t.ex. företags investeringar i lärlingsutbildningar eller utbildningar som finansieras av privata stiftelser).
Good-quality offers for: Employment - Continued Education - Apprenticeship - Traineeship 13 European Council conclusions, 8 February 2013, EUCO 37/13 (http://www.consilium. europa.eu). 
13 Europeiska rådets slutsatser av den 8 februari 2013, EUCO 37/13 (http://www.consilium. europa.eu).
Introduction 14 European Social Fund 15 The ESF is by far the most important source of EU funding for the Youth Guarantee scheme. 
Inledning 14 Europeiska socialfonden 15 ESF är den i särklass viktigaste källan till EU-finansiering för ungdomsgarantisystemet.
In February 2015, the Commission estimated that the ESF funding will total around 9.5 bil‐ lion euro including the 3.2 billion euro required to match the YEI funding, where appropriate (see paragraph 16). 
I februari 2015 uppskattade kommissionen att ESF-anslagen totalt kommer att uppgå till cirka 9,5 miljarder euro, inklusive de 3,2 miljarder euro som krävs för att vid behov komplettera finansieringen av ungdomssysselsättningsinitiativet (se punkt 16).
The ESF can finance measures specif‐ ically targeting individuals as well as those relating to structural reforms (see Box 3). 
ESF kan finansiera både åtgärder som särskilt riktar sig till enskilda personer och de som rör strukturreformer (se ruta 3).
Examples of activities that can be supported by the ESF Examples of activities that can be supported by the ESF include: development of specialised youth services, set‐up of one‐stop‐shops (e.g. within Public Employment Services (PES) and on the Internet), enhanced data‐ bases, support to employment and schools careers services, awareness‐raising campaigns, support to volun‐ tary organisations providing mentors, setting up centres for analysis and developing policy models. 
Exempel på konkreta aktiviteter som kan få stöd av ESF Följande är exempel på konkreta aktiviteter som kan stödjas av ESF: utvecklingen av specialiserade ungdoms-tjänster, upprättande av gemensamma kontaktpunkter (t.ex. inom de offentliga arbetsförmedlingarna och på internet), bättre databaser, stöd till sysselsättning och yrkesrådgivning på skolor, kampanjer för att öka medvetenheten, stöd till frivilligorganisationer som tillhandahåller handledare, inrättande av centrum för analys och utformning av politiska modeller.