natgillin/translations-raw huggingface dataset:
26 (c) Human resources — Of the small number of public administrations who decided to develop systems themselves, two lacked staff experienced in IT project management resulting in project delays and a high turnover of key personnel. (d)Exogenous — Factors having an impact on deadlines which were not controllable by project beneficiaries (e.g. behaviour of contractors and their ability to deliver products, changes to the national legal framework). 
26 c) Personalresurser – av det lilla antal offentliga förvaltningar som beslutade att utveckla system på egen hand saknade två personal med erfarenhet av förvaltning av IT‐projekt. Detta ledde till att projekt försenades och till att omsätt‐ ningen av nyckelpersonal blev stor. d) Yttre faktorer – faktorer som påverkade tidsfrister och som stödmottagarna inom projektet inte kunde kontrollera (till exempel entreprenörers agerande och deras förmåga att leverera produkter samt förändringar i den nationella lag‐ stiftningen).
The majority of delays were of less than one year and did not affect project deliverables or markedly increase overall costs, as most contracts included a fixed-price clause which protected against cost increases. 
Merparten av förseningarna uppgick till mindre än ett år och påverkade inte projektresultatet och ökade inte heller de to‐ tala kostnaderna påtagligt, eftersom de flesta kontrakt inne‐ höll en fastprisklausul som skyddade mot kostnadsökningar.
However, delays of more than one year combined with the need to finish projects before the closure of the programme had an adverse impact on three projects leading to a reduction in scope (see Box 6). 
Förseningar på mer än ett år i kombination med att man måste slutföra projekten innan programmen avslutades hade en ne‐ gativ effekt på tre projekt och ledde till att projektens omfatt‐ ning minskade (se ruta 6).
Of the 28 projects visited 10 (36 %) used a project management methodology. 
I 10 (36 %) av de 28 projekt som besöktes användes en projekt‐ förvaltningsmetod.
Results from the survey revealed that only 23 % of projects had been implemented using PMM principles. 
Resultatet från enkäten visade att endast 23 % av projekten hade genomförts med hjälp av PMM‐prin‐ ciper.
The Court found that 50 % of visited projects which had used a recognised PMM had been completed on time and 90 % within budget. 
Revisionsrätten konstaterade att 50 % av de besökta projekt som hade använt en erkänd projektförvaltningsmetod hade avslutats i tid och 90 % inom budgetramarna.
In the 18 projects where PMM was not used, only 22 % were on time and 56 % had kept within budget. 
I de 18 pro‐ jekt där PMM inte användes avslutades endast 22 % i tid och 56 % inom budgetramarna.
BOX 6 EXAMPLE OF SCOPE REDUCTION RESULTING FROM DELAYS Electronic office — Online procedures in the Canary Islands, Spain The rules for the 2000–06 programme period required all ERDF co-financed projects to be completed before the end of 2008. 
RUTA 6 EXEMPEL PÅ MINSKAD OMFATTNING TILL FÖLJD AV FÖRSENINGAR Elektroniskt kontor – online‐förfaranden på Kanarieöarna, Spanien Enligt reglerna för programperioden 2000–2006 skulle alla projekt som medfinansierades av Eruf avslutas före utgången av 2008.
Due to poor planning, the project experienced a delay of five years, posing a risk that the ERDF grant would have to be returned. 
På grund av bristfällig planering försenades projektet med fem år, vilket innebar en risk för att Eruf‐bidraget skulle behöva betalas tillbaka.
To avoid the loss of EU co-financing, the original scope of the project had to be significantly modified. 
För att inte gå miste om medfinansiering från EU var man tvungen att göra stora ändringar av projektets ursprungliga om‐ fattning.
Although they had intended to include over 50 procedures for electronic processing, the project managers decided to focus on the main two, accounting for approximately 75 % of the total number of files processed. Special Report No 9/2011 — Have the e-Government projects supported by ERDF been effective? 
Projektledarna hade planerat att ta med över 50 förfaranden för elektronisk behandling men beslutade att koncentrera sig på de två viktigaste som svarade för omkring 75 % av det totala antalet behandlade filer. Särskild rapport nr 9/2011 – Har de e‐förvaltningsprojekt som får Eruf‐stöd varit ändamålsenliga?
In one such case, insufficient focus on organisational issues meant that the IT system that had been developed could not be used. 
I ett sådant fall innebar otillräcklig inriktning på organisato‐ riska frågor att det IT‐system som hade utvecklats inte kunde användas.
The contracts necessary for obtaining the data to be input to the system had not been signed in due time and therefore a technically operational system was redundant. 
De kontrakt som behövdes för insamlingen av de uppgifter som skulle matas in i systemet hade inte underteck‐ nats i tid, vilket innebar att ett system som fungerade tekniskt inte längre behövdes.
Another factor having an impact on the use of systems resulting from e-Government projects was the commitment of management to exploit the new solutions and services. 
En annan faktor som påverkade användningen av de system som hade tagits fram inom e‐förvaltningsprojekt var ledning‐ ens åtagande att utnyttja de nya lösningarna och tjänsterna.
These systems often offered new functions beyond those traditionally provided by public administrations, such as electronic tendering or personalised user profiles for members of the public. 
Dessa system erbjöd ofta nya funktioner som var av ett an‐ nat slag än de som de offentliga förvaltningarna traditionellt tillhandahåller, till exempel elektronisk upphandling eller personliga användarprofiler för allmänheten.
Such features constitute the main added value of new electronic systems and enable the modernisation of public administration. 
Sådana inslag skapar det största mervärdet av nya elektroniska system och bidrar till moderniseringen av den offentliga förvaltningen.
However in some cases the benefits arising from new technology were unrealised (see Box 7). 
I vissa fall utnyttjades dock inte fördelarna med den nya tek‐ niken (se ruta 7).
BOX 7 27 EXAMPLE OF UNUSED FUNCTIONS OF IT SYSTEMS Internet portal of the Maritime Office in Gdynia, Poland The computerised system was designed to provide online access to services for customers of the Maritime Office. 
RUTA 7 27 EXEMPEL PÅ FUNKTIONER I IT‐SYSTEM SOM INTE ANVÄNDES Internetportal vid den nationella sjöfarts‐ och havsmyndigheten i Gdynia, Polen Det datoriserade systemet utformades så att det skulle kunna ge myndighetens kunder tillgång online till tjänster.
The system offered a procurement module which made electronic tendering possible. 
Systemet innehöll en upphandlingsmodul som möjliggjorde elektronisk anbudsgivning.
A feasibility study estimated positive benefits from the use of electronic tendering and an objective of organising 30 online auctions per year was set but despite full system implementation by the time of the audit visit, no Internet auctions had taken place. 
I en genomförbarhetsstudie beräknades användningen av elektronisk anbudsgivning ge positiva re‐ sultat. Målet att hålla 30 online‐auktioner per år fastställdes, men trots att systemet hade genomförts fullt ut hade inga Internetauktioner hållits vid tidpunkten för granskningsbesöket.
ARE THE PROJECTS USEFUL AND DURABLE? 
ÄR PROJEKTEN ANVÄNDBARA OCH BESTÅENDE?
Maintenance of an IT product refers to the processes needed to sustain it throughout its operational life cycle including training for key staff and actions necessary to provide support for users, such as the provision of a help-desk. 
Underhåll av en IT‐produkt avser de processer som krävs för att upprätthålla den under hela dess operativa livscykel, bland annat utbildning av nyckelpersonal och nödvändiga åtgärder för att ge användarna stöd, till exempel genom att tillhanda‐ hålla en hjälpcentral.
For this part of its audit the Court focused on the following issues: (a) Usefulness — The final project stage was examined, focusing on how useful the project outputs were, with an assessment of the actual take-up of new services and the related economic benefits yielded by the project. (b) Maintenance — An assessment of appropriate project maintenance in the foreseeable future without EU intervention and an evaluation of the financial and operational sustainability of projects, taking maintenance into account. 
Vad beträffar denna del av revisionen koncentrerade sig revi‐ sionsrätten på följande frågor: a) Användbarhet – revisionsrätten granskade projektens slut‐ stadium och koncentrerade sig på hur användbar deras output var samt bedömde det faktiska utnyttjandet av nya tjänster och den ekonomiska nytta som projekten hade gett. b) Underhåll – en bedömning av om projekten inom över‐ skådlig framtid kommer att underhållas på lämpligt sätt utan EU:s intervention och en bedömning av projektens ekonomiska och operativa hållbarhet, med hänsyn tagen till underhåll.
28 Special Report No 9/2011 — Have the e-Government projects supported by ERDF been effective? 
28 Särskild rapport nr 9/2011 – Har de e‐förvaltningsprojekt som får Eruf‐stöd varit ändamålsenliga?
29 EXPECTED ADVANTAGES PARTIALLY ACHIEVED 45. Almost all audited projects18 were put into operation shortly after completion, replacing and digitising many existing internal procedures. 
Resultaten av nästan alla granskade projekt18 började använ‐ das kort tid efter det att projekten hade avslutats och innebar att många befintliga interna rutiner ersattes och digitalisera‐ des.
Despite the fact that outputs were achieved projects were less successful at delivering improved results or positive impacts (Figure 4). 
Trots det faktum att outputen uppnåddes, var projekten mindre framgångsrika när det gällde att leverera förbättrade resultat eller positiva effekter (figur 4).
18 The only exception were two cases where due to coordination issues and lack of project ownership the use of systems was indefinitely postponed or completely abandoned. 
18 Det enda undantaget var två fall där användningen av systemen sköts upp på obestämd tid eller slopades helt på grund av samordningsproblem och bristande projektägarskap.
FIGURE 4 3% 2% 7% 6% 11% 23% 60% 31% 18% 16% 31% HAVE ALL PROJECT OBJECTIVES PRESENTED IN THE APPLICATION BEEN ACHIEVED? 
FIGUR 4 3% 2% 7% 6% 11% 23% 60% 31% 18% 16% 31% HAR ALLA DE PROJEKTMÅL SOM ANGAVS I ANSÖKAN UPPNÅTTS?
100 % 90 % 80 % 70 % 60 % N/A Too early to say 50% 4% No 40 % 30 % 20 % 10 % 0% Partially Yes Ingeneral objectives linked to outputs were met, but there was less success with regard to results and especially impact objectives. 
100 % 90 % 80 % 70 % 60 % Ej tillämpligt För tidigt att säga 50% 4% Nej 40 % 30 % 20 % 10 % 0% Delvis Ja De mål som gällde output uppnåddes i regel, medan framgångarna var mindre när det gällde resultat-och särskilt effektmålen.
Special Report No 9/2011 — Have the e-Government projects supported by ERDF been effective? 88% Number of projects Result (e.g. time savings, increased efficiency, higher service quality, cost reduction, etc.) 
Särskild rapport nr 9/2011 – Har de e‐förvaltningsprojekt som får Eruf‐stöd varit ändamålsenliga? 88% Antal projekt Effekt (ökad konkurrenskraft, nya arbetstillfällen, mer investeringar etc.) Resultat (tidsbesparingar, ökad effektivitet, högre tjänstekvalitet, minskade kostnader etc.)
Output (e.g. number of servers, software installed, etc.) 
Output (t.ex. antal servrar eller programvara som installerats etc.)
It is clear that there is interest within public administrations for the development of e-Government services but the take-up on the part of business or the general public has remained below the estimates contained in the project applications. 
Det är uppenbart att det i de offentliga förvaltningarna finns ett intresse för att utveckla e‐förvaltningstjänster, men företa‐ gens eller allmänhetens utnyttjande av dem har varit lägre än vad som uppskattades i projektansökningarna.
The Court considers that there are a number of reasons cited by project promoters when interviewed which could explain this: (a) Electronic identification — Most services carried out by public administrations require identification. 
Revisionsrätten anser att det finns flera skäl, som också de projektansvariga angav när de intervjuades, som skulle kunna förklara detta, nämligen följande: a) Elektronisk identifiering – merparten av de tjänster som utförs av offentliga förvaltningar kräver identifiering.
For digital services electronic identification is normally required but its level of use varies from country to country. 
När det gäller digitala tjänster krävs i regel elektronisk identi‐ fiering men hur mycket den används varierar från land till land.
In certain Member States such as Spain, the electronic signature is embedded in the national identification card, therefore access to identification card readers can become a barrier to its use. 
I vissa medlemsstater, såsom Spanien, är den elektro‐ niska signaturen inbäddad i det nationella identifierings‐ kortet, vilket gör att tillgången till identifieringskortläsare kan utgöra ett hinder för dess användning.
Whereas in Poland, for example, the e-signature is sold as a separate certificate and therefore cost can limit access to digital services. (b) Legal framework — Paper-based transactions are embedded in our culture of administration. 
I exempelvis Polen säljs däremot den elektroniska signaturen som ett separat intyg, vilket gör att kostnaden kan begränsa till‐ gången till digitala tjänster. b) Rättslig ram – pappersbaserade transaktioner är en inte‐ grerad del av vår förvaltningskultur.
There are still executive regulations requiring the presentation of original paper documents, making impossible the full electronic handling of applications and lessening the potential benefits from electronic communication. (c) Access — Although not a problem in some countries and in urban areas, lack of access to computers and broadband networks still impacts on service take-up. 
Det finns fortfarande lagar som kräver att pappersoriginal uppvisas, vilket gör att man inte fullt ut kan behandla ansökningar elektroniskt och att de potentiella fördelarna med elektronisk kommu‐ nikation minskar. c) Tillgång – bristfällig tillgång till datorer och bredbandsnät är visserligen inte ett problem i vissa länder och i städer, men det påverkar fortfarande användningen av tjänster.
Computer literacy can also be a problem affecting demand for electronic services. 
Bristande datorkunskaper kan också vara ett problem som påverkar efterfrågan på elektroniska tjänster.
30 Special Report No 9/2011 — Have the e-Government projects supported by ERDF been effective? 
30 Särskild rapport nr 9/2011 – Har de e‐förvaltningsprojekt som får Eruf‐stöd varit ändamålsenliga?
According to the project promoters interviewed, the benefits are particularly noticeable in organisations where IT systems replaced a significant part of their standard processes and where they are used by the majority of operational departments. 
Enligt de projektansvariga som intervjuades är fördelarna sär‐ skilt märkbara i organisationer där IT‐system har ersatt en stor del av standardförfarandena och där de används av en majo‐ ritet av de operativa avdelningarna.
The benefits stated were the following (Figure 5): (a) Simplification of procedures — IT systems allow for single-access or contact points where requests are automatically directed to the appropriate personnel within an organisation and this makes access more straightforward for the end-user. (b) Better case monitoring — More sophisticated back office systems are a powerful monitoring tool for public bodies. 
Följande fördelar angavs (figur 5): a) Förenklade förfaranden – IT‐system möjliggör gemensam‐ ma anslutnings‐ eller kontaktpunkter där en begäran auto‐ matiskt skickas till behörig personal inom en organisation, vilket underlättar tillgången för slutanvändaren. b) Bättre ärendehantering – mer sofistikerade back‐office system är ett kraftfullt övervakningsverktyg för offentliga organ.
Better information about workloads and available resources allows for more accurate planning and better use of human resources. (c) Time savings — Access to centralised files and digital documents allows quicker response times and eliminates time lag linked to document circulation. 
Bättre information om arbetsbelastning och till‐ gängliga resurser gör att man kan planera exaktare och utnyttja personalresurserna bättre. c) Tidsbesparingar – tillgången till centraliserade filer och digitala dokument möjliggör kortare svarstider och råder bot på de förseningar som hänger samman med dokument‐ cirkulation.
It also facilitates access to both current and archived files (see Box 8). (d) New channels of communication — The Internet and e-mail provided new channels of communication for the exchange of information and allowed the public to access services in a more convenient and user-friendly way. 
Den underlättar även tillgången till såväl ak‐ tuella som arkiverade filer (se ruta 8). d) Nya kommunikationskanaler – Internet och e‐post innebar nya kommunikationskanaler för informationsutbyte och gjorde det möjligt för allmänheten att tillgå tjänster på ett bekvämare och mer användarvänligt sätt.
31 BOX 8 EXAMPLE OF EFFICIENCY GAINS Land information system for the city of Łódź — Phase V, Poland This project consisted of the building of a modern portal and system of databases of geographical information, to provide online land and property information on the city of Łódź. 
31 RUTA 8 EXEMPEL PÅ EFFEKTIVITETSVINSTER Markinformationssystem för Łódźs stad – fas V, Polen Projektet handlade om att bygga en modern portal och ett modernt system med databaser med geografisk information för att tillhandahålla mark‐ och fastighetsinformation online om staden Łódź.
According to calculations made by management, the project has resulted in a considerable increase in efficiency (20 % to 52 %, across the various departments), estimated at having a value of approximately 4,5 million PLN in 2009 (ca. 1,1 million euro). 
Enligt beräkningar som har gjorts av ledningen har projektet resulterat i en betydande effektivitets‐ ökning (på 20–52 % bland de olika avdelningarna) som uppskattades motsvara omkring 4,5 miljoner PLN 2009 (cirka 1,1 miljoner euro).
This was in excess of the 3,2 million PLN (ca. 
Detta var mer än de 3,2 miljoner PLN (cirka 0,8 miljoner euro) som angavs i uppskattningen i genomförbarhetsstudien för 2009.
However the Court considered that in general insufficient attention had been paid to possible project benefits and the advantages offered by advanced technology were not fully exploited. 
Revisionsrätten ansåg dock att man i allmänhet inte hade äg‐ nat tillräcklig uppmärksamhet åt projektens möjliga nytta, och de fördelar som avancerad teknik erbjöd utnyttjades inte fullt ut.
In one Italian project, the software developed was used for internal administrative purposes only although the planned objective of the project was to extend the electronic service to the end-user. 
Den programvara som hade utvecklats i ett italienskt projekt användes enbart för interna, administrativa ändamål, trots att det planerade målet för projektet var att utvidga den elektroniska tjänsten till att även omfatta slutanvändarna.
Moreover, certain projects visited in France and Poland kept paper-based processes running in parallel with IT workflow systems with no defined end-date, leading to duplication and reducing the potential benefits of the IT development. 
Inom vissa projekt i Frankrike och Polen som revisionsrätten besökte fortsatte man dessutom att använda pappersbaserade förfaranden parallellt med IT‐system för arbetsflöde utan nå‐ got fastställt slutdatum. Detta ledde till överlappningar och minskade de potentiella fördelarna med IT‐utvecklingen.
32 FIGURE 5 WHAT WERE THE BENEFITS FROM THE PROJECT AND FOR WHOM? 
32 FIGUR 5 VAD VAR NYTTAN MED PROJEKTET OCH FÖR VEM?
80% 60% 40% 20% No benefits 0% In the opinion of project managers, the projects delivered a wide range of benefits for users. 
80% 60% 40% 20% Inga fördelar 0% Enligt de projektansvarigas uppfattning gav projekten användarna en mängd olika fördelar.
Your organisation End-users of your services Special Report No 9/2011 — Have the e-Government projects supported by ERDF been effective? 
Er organisation Slutanvändarna av era tjänster Särskild rapport nr 9/2011 – Har de e‐förvaltningsprojekt som får Eruf‐stöd varit ändamålsenliga?
17 % 73 % 12 % 49 % 78 % 19 % 12 % 74 % 55 % 84 % 52 % 79 % 71 % 81 % 83 % 53 % 72 % 8% Number of projects 66 % 7% 4% 4% 18 % 63 % Simplified procedures Time saved Better case monitoring and transparancy Increased efficiency of administration Easy access to services offered Increased service quality New services offered New channels of communication 
17 % 73 % 12 % 49 % 78 % 19 % 12 % 74 % 55 % 84 % 52 % 79 % 71 % 81 % 83 % 53 % 72 % Antal projekt 66 % 8% 7% 4% 4% 18 % 63 % Förenklade förfaranden Tidsbesparing Bättre ärendehantering och öppenhet Ökad förvaltningseffektivitet Lätt tillgång till de erbjudna tjänsterna Ökad tjänstekvalitet Nya tjänster erbjuds Nya kanaler för kommunikation
Globally in the absence of project monitoring or measurement of the actual benefits, it is not possible to determine to what extent new services increased the quality of public administration. 
Eftersom projekten inte har övervakats och den faktiska nyttan inte har mätts går det generellt sett inte att avgöra i vilken utsträckning de nya tjänsterna har ökat kvaliteten på den of‐ fentliga förvaltningen.
There was only one project in the sample which could quantify the tangible benefits resulting from the aid granted. 
Det var bara inom ett projekt i urvalet som man kunde kvantifiera den konkreta nytta som det bevil‐ jade stödet hade resulterat i.
Without such measurement, valuable feedback knowledge is not being built up and the experience gained from these projects, which could lead to better planning of future projects, is being lost. 
Utan en sådan mätning bygger man inte upp värdefull feedbackkunskap. De erfarenheter som vunnits inom projekten, och som skulle kunna leda till att framtida projekt planeras bättre, går dessutom förlorade.
IN MOST CASES PROJECT MAINTENANCE WAS ASSURED 50. A significant majority of the projects ensured proper technical and organisational (e.g. help-desk) maintenance for the systems developed. 
I en betydande majoritet av projekten såg man till att det fanns ett lämpligt tekniskt och organisatoriskt (till exempel hjälpcentral) underhåll för de system som hade utvecklats.
Usually maintenance and upgrading were carried out by contractors during the warranty period which lasted from one to three years. 
Underhåll och uppgradering genomfördes i regel av entre‐ prenörer under garantiperioden som varade mellan ett och tre år.
After this period, the IT systems were supervised by in-house IT Departments or the maintenance was outsourced, depending on the availability of IT staff in-house. 
Efter denna period övervakades IT‐systemen av interna IT‐avdelningar eller så lade man ut underhållet på entrepre‐ nad, beroende på tillgången till intern IT‐personal.
The result of the survey provides a similar view to that from the projects visited (Figure 6). 
Resultat av enkäten ger ungefär samma bild som gavs inom de projekt som besöktes (figur 6).
33 FIGURE 6 IS A MAINTENANCE CONTRACT IN PLACE FOR YOUR IT PRODUCT? 
33 FIGUR 6 HAR ETT UNDERHÅLLSKONTRAKT INGÅTTS FÖR ER IT‐PRODUKT?
7% 19 % 7% 25 % 42 % The product is under guarantee Yes, the contract is/will be signed No, the maintenance is ensured by internal IT specialist(s) No, we see no need No, other reasons The maintenance for 86 % of the projects was assured by internal IT Departments or outsourced experts. 
7% 19 % 7% 25 % 42 % Produkten omfattas av garantin Ja, kontraktet har ingåtts/kommer att ingås Nej, underhållet sköts av en eller flera interna IT-specialister Nej, vi anser inte att vi behöver det Nej, av andra skäl Underhållet för 86 % av projekten säkerställdes av interna IT-avdelningar eller kontrakterade experter.