natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Baltic Sea is bordered by nine countries: eight EU Member States (Denmark, Germany, Estonia, Latvia, Lithuania, Poland, Finland and Sweden) and Russia. 
Östersjön omges av nio länder: åtta EU-medlemsstater (Danmark, Tyskland, Estland, Lettland, Litauen, Polen, Finland och Sverige) och Ryssland.
Belarus is another large country within the Baltic Sea catchment area. 
Vitryssland är ett annat stort land som ligger i Östersjöns avrinningsområde.
02 Eutrophication is a process that occurs when excess nutrients generated mostly by human activity, mainly nitrogen and phosphorus, enter a body of water. 
02 Eutrofiering är den process som uppstår när ett överskott av näringsämnen, främst kväve och fosfor, som huvudsakligen orsakas av mänsklig verksamhet, rinner ut i en vattenförekomst.
High nutrient concentrations lead to intense, potentially toxic, algal blooms (see Picture 1). 
Höga halter av näringsämnen leder till intensiva och potentiellt giftiga algblomningar (se bild 1).
1 European Environment Agency, ‘Nutrients in transitional, coastal and marine waters (CSI 021)’. 
1 Europeiska miljöbyrån, Nutrients in transitional, coastal and marine waters (CSI 021) (näringsämnen i vatten i övergångszon, kustområden och havsvatten).
Assessment published March 2013. 
Bedömning som publicerades i mars 2013.
Picture 1 — Eutrophic marine water Source: Helcom, photo by Samuli Korpinen. 
Bild 1 – Eutrofierat marint vatten.
Introduction 09 03 Eutrophication can significantly reduce the utility of the sea by reducing biodiversity, spoiling the appearance of the coast and depleting fish stocks. 
Inledning 09 03 Eutrofiering kan markant minska havets nytta genom att den minskar den biologiska mångfalden, försämrar kustens utseende och utarmar fiskbestånden.
The most affected sea sub-basins are the Gulf of Finland, the Gulf of Riga and the central deepest zone of the Baltic Sea, called Baltic Proper (see Figure 1). 
De värst drabbade delavrinningsområdena är Finska viken, Rigabukten och det centrala och djupaste området av Östersjön, kallat egentliga Östersjön (se figur 1).
Eutrophication in the Baltic Sea Figure 1 Gulf of Finland Denmark Lithuania Norway Finland Estonia Latvia Russia Germany Poland HELCOM 2010 Eutrophication status GOOD BAD Sweden Gulf of Riga Baltic Proper Source: Helcom. 
Eutrofiering i Östersjön Figur 1 Gulf of Finland Denmark Lithuania Norway Finland Estonia Latvia Russia Germany Poland HELCOM 2010 Eutrophication status GOOD BAD Sweden Gulf of Riga Baltic Proper Källa: Helcom.
Pyhälä Minna, Frias Vega Manuel, Laamanen Maria, Fleming-Lehtinen Vivi, Nausch Günther and Norkko Alt (2010). 
Pyhälä Minna, Frias Vega Manuel, Laamanen Maria, Fleming-Lehtinen Vivi, Nausch Günther and Norkko Alt (2010).
Introduction 10 04 The main sources of nutrients released to the sea are waterborne loads coming from inland via rivers and direct discharges from the coast. 
Belarus Inledning 10 04 De största källorna till näringsämnen i havet är vattenburen belastning från inlandet via floder och direkta utsläpp från kusten.
Waterborne loads account for 78 % of the overall nitrogen and 95 % of the overall phosphorus which enter the Baltic Sea2. 
Den vattenburna belastningen står för 78 % av det sammanlagda kväve och 95 % av den sammanlagda fosfor som rinner ut i Östersjön2.
The two most significant sources of waterborne nutrient loads are: diffuse sources, mainly agriculture (45 % of overall nitrogen and 45 % of overall phosphorus), and point sources, mainly urban waste water (12 % of overall nitrogen and 20 % of overall phosphorus)3. 
De två största källorna till den vattenburna näringsämnesbelastningen är diffusa källor, främst jordbruket (45 % av den totala kvävehalten och 45 % av den totala fosforhalten), och punktkällor, främst avloppsvatten från tätbebyggelse (12 % av den totala kvävehalten och 20 % av totala fosforhalten)3.
05 Climate change adds two further challenges. 
05 Med klimatförändringarna tillkommer två andra utmaningar.
Firstly it is predicted that shorter and wetter winters will lead to less snow and ice cover and thus to greater run-off from rivers’ catchment areas. 
För det första förutspår man att kortare och blötare vintrar kommer att medföra mindre snö och tunnare istäcke och därmed ökad avrinning från flodernas avrinningsområden.
This will result in increasingly high nutrient loads entering the sea, which will aggravate eutrophication4. 
Det kommer i sin tur att leda till en ökande näringsämnesbelastning i havet, vilket förvärrar eutrofieringen4.
Secondly, increased sea temperatures will provide better conditions for the growth of algal blooms, as well as leading to a prolonged growing period. 
För det andra kommer högre havstemperaturer att ge bättre förutsättningar för tillväxten av algblommor och även leda till en förlängd växtperiod.
EU legal instruments addressing nutrient pollution of waters 06 The quality of EU marine waters is governed by the 2008 marine strategy framework directive5, the objective of which is to ensure that the EU’s marine waters reach a good environmental status by 2020. 
EU:s rättsliga instrument för att åtgärda vattenföroreningar orsakade av näringsämnen 06 Kvaliteten på EU:s marina vatten regleras av ramdirektivet om en marin strategi från 20085 där målet är att uppnå god miljöstatus i EU:s marina vatten till 2020.
The directive is still in an early stage of its implementation: by October 2012, Member States had to report to the Commission on their determination of a good environmental status for marine waters, based on the descriptors proposed by the directive (one of them being eutrophi-cation), an initial assessment of their marine water status and their environmental targets and associated indicators. 
Man har ännu inte kommit särskilt långt med genomförandet av direktivet: senast i oktober 2012 skulle medlemsstaterna rapportera till kommissionen hur de fastställde en god miljöstatus för marina vatten, utifrån de deskriptorer som föreslås i direktivet (varav en är eutrofiering) och en första bedömning av sin vattenstatus och sina miljömål och tillhörande indikatorer.
07 The implementation of the directive is a responsibility of the Member States. 
07 Genomförandet av direktivet är medlemsstaternas ansvar.
By the end of 2015, they had to prepare a programme of measures to achieve the good environmental status. 
Senast till utgången av 2015 var de tvungna att utarbeta ett åtgärdsprogram för att uppnå god miljöstatus.
These programmes must be sent to the Commission by March 2016. 
Programmen måste skickas till kommissionen senast i mars 2016.
As a general principle, Member States should, as far as possible, build on the objectives and activities of the existing regional sea conventions. 
Som en allmän princip bör medlemsstaterna så långt det är möjligt bygga vidare på målen och verksamheterna i de befintliga regionala havskonventionerna.
2 Helcom, updated Fifth Baltic Sea Pollution Load Compilation (PLC-5.5) — 2015 (2010 data). 
2 Helcom, uppdaterad Fifth Baltic Sea Pollution Load Compilation (femte sammanställningen av föroreningensbelastningen i Österjön) (PLC-5.5) – 2015 (uppgifter för 2010).
3 Helcom, Fifth Baltic Sea Pollution Load Compilation (PLC-5) — 2011 (2006 data). 
3 Helcom, Fifth Baltic Sea Pollution Load Compilation (PLC-5) – 2011 (femte sammanställningen av föroreningsbelastningen i Östersjön (uppgifter för 2006).
4 ‘Second Assessment of Climate Change for the Baltic Sea Basin’, the BACC II Author Team, Regional Climate Studies, Springer International Publishing, 2015. 
4 Second Assessment of Climate Change for the Baltic Sea Basin, BACC II Author Team (andra bedömningen av klimatförändringarna i Östersjöns avrinningsområde), Regional Climate Studies (regionala klimatundersökningar), Springer International Publishing, 2015.
5 Directive 2008/56/EC of the European Parliament and of the Council of 17 June 2008 establishing a framework for Community action in the field of marine environmental policy (OJ L 164, 25.6.2008, p. 
5 Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG av den 17 juni 2008 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (Ramdirektiv om en marin strategi) (EUT L 164, 25.6.2008, s.
Introduction 11 08 For the Baltic Sea, a regional convention was signed back in 1974: the Helsinki Convention on the Protection of the Marine Environment of the Baltic Sea Area. 
Inledning 11 08 Den regionala konventionen för Östersjön undertecknades 1974: Helsingforskonventionen om skydd av den marina miljön i Östersjöområdet.
The current signatories are Denmark, Estonia, the European Union, Finland, Germany, Latvia, Lithuania, Poland, Russia and Sweden. 
De nuvarande signatärerna är Danmark, Estland, Europeiska unionen, Finland, Tyskland, Lettland, Litauen, Polen, Ryssland och Sverige.
In 2007, the Helsinki Commission (Helcom) governing that convention proposed the Baltic Sea action plan (BSAP) to restore the Baltic Sea to a good environmental status by 2021. 
År 2007 föreslog Helsingforskommissionen (Helcom), som reglerar konventionen, en handlingsplan för Östersjön för att återställa Östersjön till en god miljöstatus senast 2021.
This plan was adopted by the signatories. 
Planen antogs av signatärerna.
The 2000 water framework directive6 provides a framework for inland, transitional and coastal water protection. 
Ramdirektivet för vatten från 20006 innehåller en ram för skydd av inlandsvatten, transnationellt vatten och kustvatten.
Its aim is to ensure the good status of surface water and groundwater by 2015 or, in certain exceptional cases, by 2021 or 2027. 
Syftet med ramen är att säkerställa att en god yt-och grundvatten-status uppnås till 2015 eller i undantagsfall till 2021 eller 2027.
Member States were first required to devise river basin management plans by December 2009, identifying bodies of water at risk of not reaching that objective by 2015, and specifying the most significant pressures affecting them. 
Först skulle medlemsstaterna senast i december 2009 utforma förvaltningsplaner för avrinningsdistrikt, och fastställa de vattenförekomster där målet kanske inte skulle uppnås till 2015 samt ange den största påverkan som de är utsatta för.
Similarly to the marine strategy framework directive, these river basin management plans include a programme of measures to contribute to achieving the water framework directive’s objectives. 
I likhet med ramdirektivet för marina vatten innehåller förvaltningsplanerna för avrinningsdistrikt ett åtgärdsprogram som ska bidra till att målen i ramdirektivet för vatten uppnås.
10 These programmes must at least include the necessary measures for a full implementation of the already existing directives aimed at the preservation of water quality and other measures made compulsory by the water framework directive (and in particular measures to control diffuse sources of pollution)7. 
10 Programmen måste minst innehålla de åtgärder som krävs för ett fullständigt genomförande av de direktiv som redan finns och som syftar till att bevara vattenkvaliteten och andra åtgärder som har blivit obligatoriska genom ramdirektivet för vatten (och särskilt åtgärder för att reglera diffusa källor till föroreningar)7.
The already existing directives include notably: — the 1991 urban waste water treatment directive8 regarding the collection and treatment of waste water from agglomerations; — the 1991 nitrates directive9 concerning the adoption of measures to ensure that farmers in agricultural areas which cause or are at risk of causing nitrate pollution in water (referred to as ‘nitrate vulnerable zones’) respect minimum requirements concerning the use of nitrogen fertilisers. 
De direktiv som redan finns är bland annat följande: — Direktivet om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse från 19918 om insamling och rening av avloppsvatten från tätbebyggelse. — Nitratdirektivet från 19919 om antagande av åtgärder för att se till att jordbrukare i jordbruksområden som orsakar eller riskerar att orsaka nitratföroreningar i vatten (så kallade nitratkänsliga områden) uppfyller minimikraven för spridning av kvävegödselmedel.
11 Finally, the EU strategy for the Baltic Sea region (EUSBSR) was adopted by the European Council in 2009. 
11 EU:s strategi för Östersjöområdet, slutligen, antogs av Europeiska rådet 2009.
This strategy addresses various objectives under three themes: ‘Save the Sea’, ‘Connect the Region’ and ‘Increase Prosperity’. 
Strategin har flera mål inom tre teman: ”skydda havet”, ”sammankoppla regionen” och ”öka välståndet”.
One of the sub-objectives of the ‘Save the Sea’ theme, named ‘Clear water in the Baltic Sea’, adopted the targets set out in the BSAP as regards the reduction of nutrient inputs. 
Ett av delmålen inom temat ”skydda havet”, kallat ”rent vatten i Östersjön”, övertog de mål för minskning av tillförseln av näringsämnen som fastställdes i handlingsplanen för Östersjön.
The EU’s action is designed to promote cooperation among neighbouring countries, both EU Member States and non-EU countries. 
EU:s åtgärder är utformade så att de främjar samarbete mellan grannländerna, både EU-medlemsstater och länder utanför EU.
6 Directive 2000/60/EC of the European Parliament and of the Council of 23 October 2000 establishing a framework for Community action in the field of water policy (OJ L 327, 22.12.2000, p.1). 
6 Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (EGT L 327, 22.12.2000, s. 1).
7 Article 11.3(h) of the water framework directive. 
7 Artikel 11.3 h i ramdirektivet för vatten.
8 Council Directive 91/271/EEC of 21 May 1991 concerning urban waste water treatment (OJ L 135, 30.5.1991, p. 
8 Rådets direktiv 91/271/EEG av den 21 maj 1991 om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse (EGT L 135, 30.5.1991, s.
9 Council Directive 91/676/EEC of 12 December 1991 concerning the protection of waters against pollution caused by nitrates from agricultural sources (OJ L 375, 31.12.1991, p. 1). 
9 Rådets direktiv 91/676/EEG av den 12 december 1991 om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (EGT L 375, 31.12.1991, s. 1).
Introduction 12 EU budgetary instruments available for addressing 12 The European Regional Development Fund and the Cohesion Fund under the cohesion policy10 can be used to co-finance infrastructure projects in the field of waste water as part of the Member States’ operational programmes. 
De tre andra medlemsstaterna med kust mot Östersjön (Danmark, Finland och Sverige) fick inga EU-medel till avloppsvatten-relaterade projekt. vattenföroreningar orsakade av näringsämnen 12 Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden inom sammanhållningspolitiken10 kan användas till att medfinansiera infrastrukturprojekt på området avloppsvatten som en del av medlemsstaternas operativa program.
The total EU contribution to waste water collection and treatment projects in the Member States bordering the Baltic Sea11 was 4.6 billion euro in the 2007-2013 period: Poland, 3.4 billion euro; Latvia, 0.6 billion euro; Lithuania, 0.4 billion euro; Estonia, 0.2 billion euro and Germany, 0.04 billion euro. 
EU:s totala bidrag till projekten för insamling och rening av avloppsvatten i de medlemsstater som gränsar till Östersjön11 uppgick till 4,6 miljarder euro under perioden 2007–2013: Polen, 3,4 miljarder euro, Lettland, 0,6 miljarder euro, Litauen, 0,4 miljarder euro, Estland, 0,2 miljarder euro och Tyskland, 0,04 miljarder euro.
13 The European Agricultural Fund for Rural Development12 can be used to finance a number of rural development programme measures which may have either a direct or an indirect impact on water quality (mainly measures related to ‘improving the environment and countryside’13). 
13 Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling12 kan användas till att finansiera ett antal landsbygdsutvecklingsåtgärder som kan ha antingen direkt eller indirekt effekt på vattenkvaliteten (främst åtgärder som handlar om att ”förbättra miljön och landskapet”13).
For that type of measure, an amount of 9.9 billion euro was allocated to all eight Baltic Sea coastal Member States in the 2007-2013 period14. 
Till den typen av åtgärd fördelades ett belopp på 9,9 miljarder euro till alla åtta medlemsstater som har kust mot Östersjön under perioden 2007–201314.
14 As regards non-EU countries, the European neighbourhood policy offers Russia and Belarus a number of opportunities to cooperate in the field of the environment. 
14 När det gäller länder utanför EU erbjuder den europeiska grannskapspolitiken Ryssland och Vitryssland flera möjligheter till samarbete på miljöområdet.
These include the non-nuclear window of the Northern Dimension Environmental Partnership, to which the EU has so far contributed 44 million euro, bilateral/regional assistance and cross-border cooperation, to which the EU contributed 14.5 million and 3.5 million euro respectively during the 2003-2013 period15. 
De omfattar den del som inte gäller kärnkraft i partnerskapet för miljön inom den nordliga dimensionen, som EU hittills har bidragit med 44 miljoner euro till, det bilaterala/regionala stödet och det gränsöverskridande samarbetet, som EU bidrog med 14,5 miljoner euro respektive 3,5 miljoner euro till under perioden 2003–201315.
The other three Baltic Sea coastal Member States (Denmark, Finland and Sweden) did not receive EU funds for waste water-related projects. nutrient pollution of water 12 Council Regulation (EC) No 1698/2005 of 20 September 2005 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) (OJ L 277, 21.10.2005, p. 
12 Rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av den 20 september 2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (EUT L 277, 21.10.2005, s.
1) and Regulation (EU) No 1305/2013 of the European Parliament and of the Council of 17 December 2013 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) and repealing Council Regulation (EC) No 1698/2005 (OJ L 347, 20.12.2013, p. 
1) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 av den 17 december 2013 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1698/2005 (EUT L 347, 20.12.2013, s.
13 Axis 2 of the 2007-2013 rural development programmes. 
13 Insatsområde 2 i landsbygdsprogrammen för 2007–2013.
Under this axis, the main aspects to take into account include biodiversity, the management of Natura 2000 sites, actions linked to the water framework directive, water and soil protection and climate change mitigation. 
Inom det området beaktas främst följande aspekter: biologisk mångfald, förvaltningen av Natura 2000-områden, åtgärder kopplade till ramdirektivet för vatten, vatten-och markskydd och minskning av klimatförändringar.
14 Poland (4.4 billion euro), Finland (1.5 billion euro), Sweden (1.3 billion euro), Germany (1.1 billion euro), Lithuania (0.6 billion euro), Latvia (0.4 billion euro), Denmark (0.3 billion euro) and Estonia (0.3 billion euro). 
14 Polen (4,4 miljarder euro), Finland (1,5 miljarder euro), Sverige (1,3 miljarder euro), Tyskland (1,1 miljard euro), Litauen (0,6 miljarder euro), Lettland (0,4 miljarder euro), Danmark (0,3 miljarder euro) och Estland (0,3 miljarder euro).
15 Source: ECA. 
15 Källa: Revisionsrätten.
Amounts of EU funds allocated to Russia and Belarus through TACIS and ENPI by the end of 2013. 
Det belopp som EU hade fördelat till Ryssland och Vitryssland via Tacis och EGPI vid utgången av 2013.
Audit scope 13 and approach 15 In this audit, the Court examined the extent to which nutrient loads into the Baltic Sea have been reduced, and assessed the effectiveness of EU actions implemented by Member States to achieve nutrient reductions. 
Revisionens inriktning 13 och omfattning samt revisionsmetod 15 Vid revisionen undersökte vi i vilken utsträckning näringsämnesbelastningen har minskats och bedömde hur ändamålsenliga de EU-åtgärder som medlemsstaterna genomför för att minska näringsämneshalten har varit.
We addressed the following audit questions: (a) Have Member States been successful overall in reducing nutrient inputs into the Baltic Sea? (b) Have EU actions regarding urban waste water been effective in reducing nutrient pollution into the Baltic Sea? (c) Have EU actions regarding agriculture been effective in reducing nutrient pollution into the Baltic Sea? (d) Has the EUSBSR provided added value as regards existing actions for the reduction of nutrient inputs into the Baltic Sea? 
Vi ställde följande frågor: a) Har medlemsstaterna överlag lyckats minska tillförseln av näringsämnen till Östersjön? b) Har EU:s åtgärder för avloppsvatten från tätbebyggelse varit ändamålsenliga när det gäller att minska föroreningar orsakade av näringsämnen i Östersjön? c) Har EU:s åtgärder för jordbruk varit ändamålsenliga när det gäller att minska föroreningar orsakade av näringsämnen i Östersjön? d) Har EU:s strategi för Östersjöområdet gett ett mervärde när det gäller de åtgärder som finns för att minska tillförseln av näringsämnen till Östersjön?
16 Our questions were answered on the basis of evidence collected by the means listed below: — The EU actions to reduce pollution from agriculture were examined in Finland, Latvia and Poland, while EU actions to reduce pollution from urban waste water were only examined in Latvia and Poland (in particular, three treatment plants in Latvia and seven in Poland), as Finland did not receive EU funds for this purpose (see footnote 11). 
16 Vi besvarade frågorna med hjälp av bevis som vi samlade in på följande sätt: — Vi granskade EU:s åtgärder för att minska föroreningar från jordbruket i Finland, Lettland och Polen medan vi endast undersökte EU:s åtgärder för att minska föroreningar från avloppsvatten från tätbebyggelse i Lettland och Polen (särskilt tre reningsverk i Lettland och sju i Polen), eftersom Finland inte fick några EU-medel för det ändamålet (se fotnot 11).
EU support to waste water-related projects in Russia and Belarus were examined on the basis of documents held by the Commission. — Reviews of performance data concerning 18 additional urban waste water treatment plants in the main cities of the Baltic Sea catchment area. — Questionnaires sent to the five Baltic Sea Member States that were not visited (Denmark, Germany, Estonia, Lithuania and Sweden), dealing with their plans for enforcing Helcom nutrient reduction targets. — Analysis of documents and interviews with Commission staff, the Helcom Secretariat and experts from the Baltic Nest Institute16. — Interviews with representatives from the Estonian Audit Office, which carried out a similar audit in Estonia. 
EU:s stöd till avloppsvat-tenrelaterade projekt i Ryssland och Vitryssland granskades utifrån dokument som fanns vid kommissionen. — Vi gick igenom resultatuppgifter avseende 18 ytterligare reningsverk för avloppsvatten från tätbebyggelse i de största städerna i Östersjöns avrinningsområde. — Vi skickade ut enkäter till de fem medlemsstater runt Östersjön som vi inte besökte (Danmark, Tyskland, Estland, Litauen och Sverige) om ländernas planer för att stärka Helcoms mål för att minska näringsämnena. — Vi analyserade dokument och intervjuade kommissionspersonal, Helcoms sekretariat och experter från Baltic Nest Institute16. — Vi intervjuade företrädare för Estlands revisionsorgan som gjorde en liknande revision i Estland.
17 The criteria we used for answering the questions were developed from legislation, Commission guidelines and the Helcom agreements, as well as from our previous audits in the field of water protection17. 
17 Vi tog fram de kriterier som vi använder för att besvara frågorna med hjälp av lagstiftningen, kommissionens riktlinjer och Helcoms avtal och också våra tidigare revisioner på området vattenskydd17.
They are explained further in the various sections of this report. 
Vi förklarar dem närmare i de olika avsnitten av rapporten.