natgillin/translations-raw huggingface dataset:
We thus analysed each examined Member State against: • the Commission recommendation on regulated access to ‘next generation access’ networks34, • the directive on universal service and users’ rights relating to electronic communications networks and services35, and • the Commission recommendation on consistent non-discrimination obligations and costing methodologies to promote competition and enhance the broadband investment environment36. 
38 32 33 39 • kommissionens rekommendation om reglerat tillträde till nästa generations accessnät34, • direktivet om samhällsomfattande tjänster och användares rättigheter avseende elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster35, • kommissionens rekommendation om enhetliga krav på icke-diskriminering och kostnadsberäkningsmetoder för att främja konkurrensen och förbättra klimatet för bredbandsinvesteringar36.
We found that Hungary, Italy and Poland had adequate regulatory and competitive environments for broadband. 
Vi fann att Ungern, Italien och Polen hade lämpliga reglerings-och konkurrensmässiga ramar för bredband.
In the case of Ireland and Germany, we found weaknesses that result in competitive issues. 
När det gäller Irland och Tyskland fann vi brister som leder till konkurrensproblem.
In Ireland, ComReg, the National Regulatory Authority (NRA), documented in 2015 and 2016 multiple complaints from operators which related to network access and to its pricing, for instances from 2010 onwards. 
I Irland dokumenterade ComReg, den nationella regleringsmyndigheten, under 2015 och 2016 flera klagomål från operatörer som gällde nätåtkomst och priset på den, som gällde ärenden från 2010 och framåt.
The process of analysing the complaints was lengthy and in some cases resulted in legal action (the outcomes of which were unknown at the time of the audit), since the incumbent did not comply with the decision or remedy. 
Processen för att analysera klagomålen tog lång tid och ledde i några fall till rättsliga åtgärder (vars resultat inte var kända när revisionen gjordes) eftersom den etablerade ägaren inte rättade sig efter beslutet eller genomförde den korrigerande åtgärden.
Ireland’s ability Commission recommendation 2010/572/EU. 
Kommissionens rekommendation 2010/572/EU.
Directive 2002/22/EC of the European Parliament and of the Council of 7 March 2002 on universal service and users' rights relating to electronic communications networks and services (Universal Service Directive) (OJ L 108, 24.4.2002, p. 
Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/22/EG av den 7 mars 2002 om samhällsomfattande tjänster och användares rättigheter avseende elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (direktiv om samhällsomfattande tjänster) (EGT L 108, 24.4.2002, s.
38 34 35 36 Commission recommendation 2013/466/EU. 
34 35 36 Kommissionens rekommendation 2013/466/EU.
In Germany, we found three weaknesses affecting the competitive environment: • Despite a legal obligation that existed for more than four years to make changing operator easy, as indicated by the number of complaints received by the NRA, changing broadband supplier remains problematic for customers, as it is lengthy and often disruptive. • An independent test, performed in 2015 and 2016, highlighted that only 12 % of users were receiving the maximum data transfer rate as stated in their contract.37 • Alternative operators have complained about the type of services they can offer using VULA and, the method of regulating the vectoring technology (paragraphs 47 to 48). 
40 • Ett oberoende test som gjordes 2015 och 2016 visade att endast 12 % av användarna fick den högsta dataöverföringshastighet som angavs i deras kontrakt37. • Alternativa operatörer har klagat på den typ av tjänster som de kan erbjuda med hjälp av VULA-produkten och på den metod som reglerar vektoriseringstekniken (se punkterna 47–48).
As a result some operators have decided to build their own fibre network. 
Det har lett till att några operatörer har beslutat sig för att bygga ett eget fibernät.
State aid for broadband investments 67. 
Statligt stöd till bredbandsinvesteringar 67.
Public investment in broadband by Member States, like other forms of investment, is subject to State aid rules, designed to limit any distortion of competition from public sector support38. 
Medlemsstaternas offentliga investeringar i bredband ska, liksom andra former av investeringar, följa reglerna för statligt stöd som är utformade för att begränsa varje form av snedvridning av konkurrensen till följd av det offentliga stödet38.
The broadband State aid guidelines were adopted in 2009 and revised in January 2013. 
Riktlinjerna för statligt stöd till bredband antogs 2009 och ändrades i januari 2013.
They set out the scope of possible State intervention for broadband in relation to speeds of 30 Mbps, by defining different areas as black, grey or white, depending on the extent of competition to provide coverage39. 
De anger omfattningen på möjliga statliga insatser för bredband när det gäller hastigheter på 30 Mbit/s, genom att områden definieras som svarta, grå eller vita beroende på konkurrensen om att tillhandahålla täckning39.
The white areas are in principle eligible for State aid. 
De vita områdena är i princip berättigade till statligt stöd.
In grey areas the Commission must carry out a more detailed analysis in order to The Transparency Regulation of June 2017 aims to address this issue as it will require fixed and mobile providers to provide more information about, among other things, the actual data transfer rate. 
Några medlemsstater tolkar dock riktlinjerna för statligt stöd annorlunda: de anser att Syftet med förordningen om öppenhet från juni 2017 är att åtgärda detta problem eftersom den föreskriver att leverantörer av fast och mobilt internet måste ge mer information om bland annat den verkliga dataöverföringshastigheten.
Articles 26 and 107 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU). 
Artiklarna 26 och 107 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).
In white areas no provider of broadband access services currently is operating and there is no such provider to be expected in the coming three years either. 
I vita områden tillhandahåller för närvarande ingen leverantör bredbandstjänster och någon sådan leverantör förväntas inte heller under de tre närmaste åren.
In grey areas there is one (infrastructure-based) provider already active, however, another network is unlikely to be developed in the next three years. 
I grå områden är en (infrastrukturbaserad) leverantör redan aktiv, men det är osannolikt att ett ytterligare nät kommer att byggas under de tre närmaste åren.
In black areas there are or there will be in the next three years at least two basic broadband networks of different operators. 
I svarta områden finns det redan eller kommer det inom de tre närmaste åren att finnas minst två olika operatörer av basbredbandsnät.
39 37 38 39 
37 38 39
However, some Member States interpret the State aid guidelines differently: they take the view that public funding is prohibited when the intervention increases the speed beyond 30 Mbps in black and grey areas. 
offentlig finansiering är förbjuden när insatsen ökar hastigheten till över 30 Mbit/s i svarta och grå områden.
This difference of interpretation has led to Member States choosing not to use public investment to support operators in black and grey areas. 
De olika tolkningarna har gjort att medlemsstater valt att inte använda offentliga investeringar för att stödja operatörer i svarta och grå områden.
Crowding out of public investment 69. 
Offentliga investeringar trängs undan 69.
There is currently no legal obligation for the operators to implement their deployment plans made during the mapping process. 
Operatörerna är för närvarande inte juridiskt skyldiga att genomföra de utbyggnadsplaner som upprättades under kartläggningsprocessen.
An operator can decide not to deploy broadband in an area it had previously planned to invest in. 
En operatör kan besluta att inte bygga ut bredband i ett område där den tidigare hade planerat att göra investeringar.
Conversely, an operator can also decide to deploy broadband in an area where it previously planned not to invest, potentially crowding out public investments (see Box 8). 
Omvänt kan en operatör också besluta att bygga ut bredband i ett område där den tidigare hade planerat att inte investera och därigenom potentiellt tränga undan offentliga investeringar (se ruta 8).
40 Box 8 - Crowding out of public infrastructure by private investments in under-served areas After the identification of the market failure areas was completed, some Member States tried to ensure private financing in commercially viable areas through agreements with the operators. 
41 Ruta 8 – När privata investeringar tränger undan offentlig infrastruktur i områden med dålig täckning När de områden där marknaden hade misslyckats hade identifierats försökte några medlemsstater säkerställa privat finansiering i kommersiellt lönsamma områden genom överenskommelser med operatörerna.
However the mapping results are not binding in all Member States and the public consultation on the white and grey areas is very time-consuming. 
Resultatet av kartläggningarna är dock inte bindande i alla medlemsstater, och det offentliga samrådet om vita och grå områden är mycket tidskrävande.
In a case in Germany, the incumbent operator decided to invest in areas previously categorized as “market failure areas” once public investment was planned or had started. 
I ett fall i Tyskland beslutade sig den etablerade operatören för att investera i områden som tidigare hade klassificerats som ”områden där marknaden misslyckats” när de offentliga investeringarna hade planerats eller inletts.
The incumbent chose to connect the most profitable premises – an example of ‘cherry-picking’. 
Den etablerade operatören valde att ansluta de lönsammaste områdena – eller ”plocka russinen ur kakan”.
As a result, the public funded project was left with the most difficult and most costly premises to connect, increasing the cost of the public support. 
Det offentligt finansierade projektet kunde därför bara ansluta de svåraste områdena som var dyrast att ansluta, vilket gjorde att det offentliga stödet blev dyrare.
Some Member States improved the process of coordinating broadband investments but we found a lack of coordination across programme periods in one examined Member State 70. 
Några medlemsstater förbättrade processen för att samordna bredbandsinvesteringar men vi fann att samordningen mellan olika programperioder var bristfällig i en granskad medlemsstat 70.
We checked whether the Member States managed and coordinated the broadband projects at the right level and ensured economies of scale, together with appropriate technical and administrative capacity. 
Vi kontrollerade om medlemsstaterna förvaltade och samordnade bredbandsprojekten på rätt nivå och säkerställde stordriftsfördelar, samtidigt med lämplig teknisk och administrativ kapacitet.
We also verified whether the Member States coordinated their measures across programme periods in order to contribute best to the Member States’ strategy. 
Vi kontrollerade även om medlemsstaterna samordnade sina åtgärder över programperioderna för att på bästa sätt bidra till sina strategier.
Broadband investment process coordination 71. 
Processen för samordning av bredbandsinvesteringar 71.
In three of the examined Member States, Ireland, Italy and Hungary, we found that the appropriate level of coordination supported broadband deployment and ensured economies of scales. 
I tre av de granskade medlemsstaterna – Irland, Italien och Ungern – konstaterade vi att en lämplig grad av samordning var ett stöd för bredbandsutbyggnaden och säkerställde stordriftsfördelar.
For example, in Ireland, the implementation of the National Broadband Plan is supervised by the Department of Communications, Climate Action and Environment (DCCAE). 
I Irland till exempel övervakas genomförandet av den nationella bredbandsplanen av ministeriet för kommunikationer, klimatåtgärder och miljö (DCCAE).
The DCCAE ensures that the broadband strategy is implemented with public subsidies (ERDF and national budget), and it manages the related tendering process at national level. 
DCCAE ser till att bredbandsstrategin genomförs med offentliga bidrag (från Eruf och den nationella budgeten) och förvaltar den tillhörande upphandlingsprocessen på nationell nivå.
In Italy, in the 2007-2013 programme period, the funding sources for broadband were not coordinated across the ERDF, EAFRD and national funds in the early years. 
I Italien samordnades inte källorna till bredbandsfinansiering mellan Eruf, Ejflu och nationella medel under de första åren av programperioden 2007–2013.
In the 2014-2020 programme period, the implementation of the national broadband plan is under the responsibility of a single entity, Infratel, a company wholly-owned by the Economic Development Ministry. 
För programperioden 2014–2020 har en enhet, Infratel, ansvaret för att samordna genomförandet av den nationella bredbandsplanen. Infratel är ett bolag som helt ägs av ministeriet för ekonomisk utveckling.
Infratel is in charge of implementing and monitoring the national broadband plan and this includes managing the tendering process. 
Bolaget ansvarar för att genomföra och övervaka den nationella bredbandsplanen, vilket även inbegriper förvaltningen av upphandlingsprocessen.
Infratel is also coordinating the funding from the national and, regional sources, and from ERDF and EAFRD. 
Infratel samordnar även finansieringen från de nationella och regionala källorna, och från Eruf och Ejflu.
The different sources of financial support are thus contributing in a coordinated manner to achieving the broadband targets. 
De olika källorna till finansiellt stöd bidrar därmed samordnat till att bredbandsmålen uppnås.
In Hungary, the government issued its national broadband plan in 2014 (National Infocommunication Strategy) and the Superfast Internet Programme (SZIP) was launched in 2015 to ensure fast broadband deployment. 
I Ungern utfärdade regeringen sin nationella bredbandsplan 2014 (den nationella infokommunikationsstrategin), och programmet för supersnabbt internet lanserades 2015 för att garantera utbyggnaden av snabbt bredband.
For the broadband infrastructure deployment, the ERDF and national funding are centrally managed for the 2014-2020 programme period. 41 
När det gäller utbyggnaden av bredbandsinfrastruktur förvaltas Eruf och den nationella finansieringen centralt för programperioden 2014–2020.
In Poland, we found that the coordination of funding sources improved. 
I Polen fann vi att samordningen av finansieringskällor förbättrades.
The ERDF was used together with national funding in the 2007-2013 programme period. 
Eruf användes tillsammans med nationell finansiering under programperioden 2007–2013.
While demarcation lines were clearly set-up between national and regional OPs, there were delays in notifying the aid scheme for backbone infrastructure in each regional OP, delaying in turn the implementation of the ‘last mile’. 
Nationella och regionala operativa program var tydligt avgränsade, men meddelandet om stödsystemet för basinfrastruktur i varje regionalt operativt program kom sent, vilket i sin tur försenade genomförandet av den enskilda sträckan till slutanvändare.
In 2014-2020, since the support is channelled under single ERDF OP, we did not find overlapping problems. 
För 2014–2020 tillhandahålls stödet genom ett enda operativt program inom Eruf, vilket gjorde att vi inte fann några överlappningsproblem.
In Germany, we found a lack of coordination in the use of the various funding sources. 
I Tyskland såg vi att användningen av de olika finansieringskällorna var dåligt samordnad.
Responsibility for implementation of broadband deployment is at regional (Länder) and municipal level, while the financing support is at national and regional level, resulting in a fragmented broadband infrastructure. 
Ansvaret för genomförandet av bredbandsutbyggnaden ligger på regional (delstats-) och kommunal nivå, medan det finansiella stödet kommer från nationell och regional nivå, vilket leder till en uppsplittrad bredbandsinfrastruktur.
In addition to the EU funds made available through two EAFRD programmes and eight ERDF programmes, and federal funding from the Digital Agenda 2014-2017 national plan, 16 Länder and the federal investment bank40 have their own funding programmes (paragraph 56). 
Utöver de EU-medel som tillhandahålls från två Ejflu-program och åtta Eruf-program, och delstatsfinansieringen från den nationella planen om den digitala agendan 2014–2017, har 16 delstater och den federala investeringsbanken40 sina egna finansieringsprogram (se punkt 56).
At the end of December 2017, although more than 3 billion euro had been allocated to regional governments, no projects had been finalized. 
I slutet av december 2017 hade inga projekt avslutats trots att över 3 miljarder euro hade anslagits till regionala regeringar.
Coordination across programme periods in Poland 76. 
Samordningen över programperioder i Polen 76.
In Poland, we found that the authorities failed to ensure a coordinated use of funds in the previous and current programme period. 
I Polen såg vi att myndigheterna inte säkerställde att medlen användes samordnat under den föregående och den innevarande programperioden.
In the 2007-2013 programme period, 240 million euro of EU funding was used to build broadband infrastructure in under-served areas in five different regions in eastern Poland, with a total project cost of 347 million euro. 
Under programperioden 2007–2013 användes 240 miljoner i EU-medel till att bygga bredbandsinfrastruktur i områden med dålig täckning i fem olika regioner i östra Polen till en total projektkostnad av 347 miljoner euro.
The projects were treated as major projects and approved directly by the Commission. 
Projekten behandlades som större projekt och godkändes direkt av kommissionen.
They were also subject to a State aid decision by the Commission. 
De var även föremål för ett beslut om statligt stöd som fattades av kommissionen.
The national and regional authorities expected that the last mile connections would be carried out by private operators directly, or that private operators would be supported by funding from the Digital Poland OP in the 2014-2020 programme period. 
De nationella och regionala myndigheterna förväntade sig att anslutningen av den enskilda sträckan till slutanvändare skulle göras direkt av privata operatörer, eller att privata operatörer skulle få bidrag från det operativa programmet för ett digitalt Polen under programperioden 2014–2020.
However, the calls for proposals of the Digital Poland OP did not incentivize bidders to connect to the backbone infrastructure financed in the 2007-2013 period. 
I förslagsinfordringarna för det operativa programmet för ett digitalt Polen fick dock anbudsgivarna inga incitament att ansluta sig till den basinfrastruktur som finansierades under perioden 2007–2013.
At the time of the audit in June 2017, less than 1 % of backbone capacity was being used. 
När revisionen gjordes i juni 2017 utnyttjades mindre än 1 % av baskapaciteten.
We were not provided with evidence of effective action taken by Poland to address this under-use. 
Vi fick inga bevis på att Polen hade vidtagit ändamålsenliga åtgärder för att komma till rätta med underutnyttjandet.
CONCLUSION AND RECOMMENDATIONS 79. 
SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER 79.
We conclude that, despite progress, not all broadband targets will be achieved by 2020. 
Vår slutsats är att alla bredbandsmål inte kommer att uppnås senast 2020, trots framstegen.
All Member States achieved the basic broadband coverage target by 2016. 
Alla medlemsstater uppnådde målet om tillgång till basbredband senast 2016.
Two of the five examined Member States may achieve the 30 Mbps coverage target by 2020 but rural areas remain problematic in most Member States. 
Två av de fem granskade medlemsstaterna kanske uppnår målet om tillgång till 30 Mbit/s senast 2020, men landsbygdsområdena är fortfarande ett problem i de flesta medlemsstater.
Finally, while none of the examined Member States is likely to achieve the take-up target by 2020, three of the examined Member States may, based on their current plans, be in a good position to achieve the 2025 targets. 
Även om ingen av de granskade medlemsstaterna sannolikt uppnår utnyttjandemålet senast 2020 har tre av de granskade medlemsstaterna, att döma av deras nuvarande planer, goda förutsättningar att uppnå 2025-målen.
The support provided by the Commission was assessed as positive by Member States, but its monitoring is uncoordinated across Directorates-General (paragraphs 16 to 34). 
Stödet från kommissionen bedömdes som positivt av medlemsstaterna, men dess övervakning är inte samordnad mellan generaldirektoraten (punkterna 16–34).
Although all Member States developed broadband strategies, some were published later than the 2012 deadline and there were weaknesses in the Member State strategies we examined. 
Även om alla medlemsstater utarbetade bredbandsstrategier offentliggjordes några efter tidsfristen 2012, och de medlemsstatsstrategier som vi granskade hade brister.
Strategies were not always consistent with the EU 2020 targets: while some set targets that were more demanding than those in the EU 2020 strategy, none of the Member States we examined included in their strategy a national target relating to Target 3, take-up by 50 % of households to ultra-fast broadband (paragraphs 36 to 40). 
Strategierna överensstämde inte alltid med EU 2020-målen: några hade mer krävande mål än EU 2020-strategin men ingen av de medlemsstater som vi granskade hade ett nationellt mål för mål 3 i sin strategi – det vill säga att 50 % av hushållen utnyttjar ultrasnabbt bredband (punkterna 36–40).
Under the ex ante conditionality arrangements governing the ESI Funds for 2014-2020, Member States are required to have national or regional plans in place with details on planned investments. 
Enligt de former för förhandsvillkor som reglerar ESI-fonderna för 2014– 2020 är medlemsstaterna skyldiga att ha nationella eller regionala planer med närmare uppgifter om planerade investeringar.
The Commission assessed that these conditions had been fulfilled for all of the Member States examined, but we found an example where a key element was missing: Germany had not developed data of sufficient quality to form the basis of a comprehensive investment plan, although the quality of mapping data has improved in recent years (paragraph 41). 
Kommissionen bedömde att alla granskade medlemsstater uppfyllde dessa villkor, men vi fann ett exempel där ett centralt element saknades: Tyskland hade inte tagit fram uppgifter av tillräcklig kvalitet som kunde ligga till grund för en heltäckande investeringsplan, även om kvaliteten på kartläggningsuppgifter har förbättrats de senaste åren (punkt 41).
Member States’ decisions on broadband investments are affected by their existing legacy infrastructure. 
Medlemsstaternas beslut om bredbandsinvesteringar påverkas av deras befintliga infrastruktur.
Unlike Poland and Hungary, the legacy of the telephone systems means that Italy, Ireland and Germany had well-developed copper infrastructure. 
De befintliga telefonsystemen gjorde att Italien, Irland och Tyskland hade en väl utvecklad befintlig infrastruktur med kopparledningar, vilket inte var fallet i Polen och Ungern.
Italy and Ireland designed their investments to incentivise bidders to move away from copper to fibre, capable of much faster speeds. 
Italien och Irland utformade sina investeringar så att anbudsgivare fick incitament att övergå från kopparledningar till fiber som är mycket snabbare.
Germany, in contrast, is making extensive use of ‘vectoring’ 43 
Tyskland använder däremot vektoriseringsteknik i stor utsträckning.
This has the advantage of increasing speed over copper, but it does not offer the future proof speed of fibre and also potentially limits the scope for competition (paragraphs 45 to 48). 
Fördelen är att hastigheten ökar jämfört med kopparledningar, men den har inte fiberns framtidssäkrade hastighet, och den begränsar även potentiellt konkurrensen (punkterna 45–48).