natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Figure 1 - Scheme of a typical DBFMO availability-based5 PPP Government starts procurement for both construction and operation of the infrastructure Transfer of the infrastructure to the public sector START Availability payments over the remaining contract life to private partner No availability = no payments AVAILABILITY PAYMENTS OPERATION AND MAINTENANCE (30 years) OPERATIONAND MAINTENANCE (30 years) Operation and maintenance by the private partner END DESIGN The chosen private partner designs a solution and secures funding CONSTRUCTION Construction by the private partner of the i nf ra s truc ture Source: European Court of Auditors. 5 PPPs under which the public partner pays the private partner for the services provided. 
15 Figur 1 – Schema över ett typiskt tillgänglighetsbaserat offentlig-privat partnerskap5 i form av ett DBFMO-kontrakt Staten påbörjar upphandlingen av både byggandet och driften av infrastrukturen Infrastrukturen förs över till den offentliga sektorn START Tillgänglighetsersättning till den privata partnern under återstoden av kontraktets löptid Ingen tillgänglighet = inga betalningar TILLGÄNGLIGHETSERSÄTTNING DRIFT OCH UNDERHÅLL (30 år) DRIFT OCH UNDERHÅLL (30 år) Drift och underhåll sköts av den privata partnern MÅL UTFORMNING Den utvalda privata partnern utformar en lösning och säkerställer finansiering BYGGANDE Den privata partnern bygger infrastrukturen Källa: Europeiska revisionsrätten.
Reasons for implementing PPPs 5. 
Anledningar till att genomföra offentlig-privata partnerskap 5.
According to the relevant literature and research6, PPPs are mainly implemented in order to achieve potential benefits compared to traditional procurement methods. 
Enligt litteratur och forskning på området6 genomförs offentlig-privata partnerskap främst för att man vill uppnå potentiella fördelar jämfört med traditionella upphandlingsmetoder.
These include the following: (a) earlier delivery of a planned capital investment programme, as PPPs can provide an important additional funding to complement traditional budgetary envelopes; (b) the possibility of efficiency gains in project implementation by completing individual projects faster; (c) the possibility of sharing risks with the private partner and optimising costs throughout their life-time; (d) the possibility of better maintenance and service levels than traditional projects through a whole life approach; (e) the possibility of combining public and private expertise in the most effective manner to perform in-depth project assessment and achieve optimisation of the project scope. 
16 a) Tidigare leverans av ett planerat kapitalinvesteringsprogram eftersom offentlig-privata partnerskap kan bidra med viktig ytterligare finansiering som komplement till traditionella budgetanslag. b) Möjligheten till effektivitetsvinster i projektgenomförandet genom att enskilda projekt kan slutföras snabbare. c) Möjligheten att dela risker med den privata partnern och optimera kostnader under projektens livstid. d) Möjligheten till bättre underhålls-och servicenivåer än i traditionella projekt genom en livstidsstrategi. e) Möjligheten att på effektivast möjliga sätt kombinera offentlig och privat sakkunskap för att göra ingående projektbedömningar och optimera projektets omfattning.
Moreover, the EU accounting framework (ESA 2010)7 allows public involvement in PPPs, under certain conditions, to be registered as off-balance sheet items. 
EU:s redovisningsram (ENS 2010)7 tillåter dessutom att offentligt deltagande i offentlig-privata partnerskap under vissa förutsättningar får redovisas som poster utanför balansräkningen.
This incentivises their use for enhanced compliance with the Euro Convergence Criteria, also known as the Maastricht criteria8. 
Detta ger ett incitament att använda dem för att förbättra efterlevnaden av eurons konvergenskriterier, även kända som Maastricht-kriterierna8.
See for instance the World Bank PPP Infrastructure Resource Centre; EPEC, ŇThe Non-Financial Benefits of PPPs-A review of Concepts and methodologyÓ, June 2011; OECD Journal on Budgeting Volume 2011/1, ŇHow To Attain Value for Money: Comparing PPP and Traditional Infrastructure Public ProcurementÓ; EPEC, ŇPPP Motivations and challenges for the Public SectorÓ, October 2015. 
Enligt Europeiska expertcentrumet för offentlig‒privata partnerskap (Epec) ingicks 1 749 offentlig-privata partnerskap till ett värde av totalt 336 miljarder euro på EU:s marknad för infrastruktur) och Epec, PPP Motivations and challenges for the Public Sector (den offentliga sektorns motiv och utmaningar när det gäller offentlig-privata partnerskap), oktober 2015.
Regulation (EU) No 549/2013 of the European Parliament and of the Council of 21 May 2013 on the European system of national and regional accounts in the European Union (ESA 2010) (OJ L 174, 26.6.2013, p. 
Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 549/2013 av den 21 maj 2013 om det europeiska national-och regionalräkenskapssystemet i Europeiska unionen (ENS 2010) (EUT L 174, 26.6.2013, s.
1), applicable to all Member States as of September 2014. 
1), som alla medlemsstater ska tillämpa sedan september 2014.
The Euro Convergence Criteria Đ also known as ÔMaastricht CriteriaŐ Đ are based on Article 140 of the Treaty on the Functioning of the European Union. 
Eurons konvergenskriterier – även kända som Maastricht-kriterierna – bygger på artikel 140 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.
Member States are required to meet these criteria to enter the third stage of the Economic and Monetary Union and adopt the euro 14 6 7 8 
Medlemsstaterna är skyldiga att uppfylla dessa kriterier för att uppnå den tredje etappen av den ekonomiska och monetära unionen och införa euron som sin valuta.
Before the financial and economic crisis, the PPP market was experiencing a sharp increase in volume, but since 2008 the number of new PPP projects has decreased considerably (see Figure 2). 
Före den finansiella och ekonomiska krisen ökade marknaden för offentlig-privata partnerskap kraftigt i volym, men sedan 2008 har antalet nya offentlig-privata partnerskapsprojekt minskat kraftigt (se figur 2).
In 2016, the aggregate value of the 64 PPP transactions that reached financial close in the EU market was 10.3 billion euro. 
Under 2016 var det sammanlagda värdet av de 64 offentlig-privata partnerskapstransaktioner som ingicks på EU-marknaden 10,3 miljarder euro.
Most projects were in the transport sector, which accounted in 2016 for one-third of all PPP investment, followed by the healthcare and education sectors. 
De flesta projekten var inom transportsektorn, som 2016 svarade för en tredjedel av alla offentlig-privata partnerskapsinvesteringar, följt av hälsovård och utbildning.
Figure 2 - EU PPP market from 1990 to 2016 15 30 160 Value of projects (in billion euro) Number of projects 25 20 140 120 100 15 80 10 5 60 40 20 00 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 Year Source: European Court of Auditors based on information provided by EPEC. as their currency. 
Figur 2 – EU:s marknad för offentlig-privata partnerskap från 1990 till 2016 30 160 Projektens värde i miljarder euro Antal projekt 25 20 140 120 100 15 80 10 5 60 40 20 00 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 År Källa: Europeiska revisionsrätten på grundval av information från Epec.
As shown in Figure 3, the EU PPP market is mostly concentrated in the United Kingdom, France, Spain, Portugal and Germany which implemented projects worth 90 % of the entire market over the 1990-2016 period. 
Som framgår av figur 3 är EU:s marknad för offentlig-privata partnerskap främst koncentrerad till Förenade kungariket, Frankrike, Spanien, Portugal och Tyskland, som genomförde projekt värda 90 % av hela marknaden under perioden 1990–2016.
While some Member States implemented numerous PPP projects, such as the United Kingdom with over 1 000 PPP projects worth almost 160 billion euro during the period followed by France with 175 PPPs worth almost 40 billion euro, 13 of the 28 Member States implemented fewer than five PPP projects. 
Några medlemsstater genomförde många offentlig-privata partnerskapsprojekt, som till exempel Förenade kungariket med över 1 000 offentlig-privata partnerskapsprojekt värda närmare 160 miljarder euro under perioden och Frankrike med 175 offentlig-privata Projektens värde i miljarder euro Antal projekt 18 partnerskapsprojekt värda närmare 40 miljarder euro, medan 13 av de 28 medlemsstaterna genomförde färre än fem offentlig-privata partnerskapsprojekt.
Figure 3 - EU PPP market per Member State from 1990 to 2016 180 160 140 120 100 80 60 40 20 Number of projects 1 200 1 100 1 000 900 800 700 600 500 400 300 200 100 Value of projects in billion euro Number of projects Value of projects (in billion euro) 00 Value (EUR billion) Number of projects Source: ECA based on information provided by EPEC. 
Figur 3 – EU:s marknad för offentlig-privata partnerskap per medlemsstat från 1990 till 2016 180 160 140 120 100 80 60 40 20 Antal projekt 1 200 1 100 1 000 900 800 700 600 500 400 300 200 100 Projektens värde i miljarder euro Antal projekt Projektens värde i miljarder euro 00 Källa: Revisionsrätten baserat på information från Epec.
PPPs and EU funds 9. 
Offentlig-privata partnerskap och EU-medel 9.
By blending EU funds in a PPP, the public sector can make a project more affordable by lowering the required financing levels. 
Genom att anslå EU-medel till ett offentlig-privat partnerskap kan den offentliga sektorn göra så att ett projekt kostar mindre att genomföra eftersom det behövs mindre finansiering.
There has been a tendency towards a more intensive leverage of public funds with private finance through PPPs. 
Det har funnits en tendens att i större utsträckning använda offentliga medel för att mobilisera privat finansiering genom offentlig-privata partnerskap.
For instance, the Europe 20209 strategy highlights the importance of PPPs. 
I Europa 2020-strategin9 till exempel understryks de offentlig-privata partnerskapens betydelse.
According to the strategy, leveraging financial means by combining private and public finance and creating innovative instruments to finance the needed investments is one of the key aspects Europe must pursue in order to accomplish its objectives for Europe 2020. 
Enligt strategin är en av de centrala åtgärder som EU måste vidta för att uppnå sina mål för Europa 2020 att öka Meddelande från kommissionen, Europa 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla, KOM(2010) 2020 slutlig.
The 2011 Commission White Paper on Transport10, amongst others, encourages Member States to use more PPPs, while recognising that not all projects are suitable for this mechanism. 
Medlemsstaterna uppmanas bIand annat i kommissionens vitbok om transport från 201110 att oftare använda offentlig-privata partnerskap, samtidigt som det medges att alla projekt inte lämpar sig för denna mekanism.
Furthermore, it recognises that financial instruments can support PPPs financing on a bigger scale. 
Samtidigt noteras att finansieringsinstrument kan stödja finansiering från offentlig-privata partnerskap i större skala.
In the 2014-2020 multi-annual financial framework the Commission has given increased consideration to the more intensive leverage of public funds with private funds and to the role, PPPs can play in that respect. 
I den fleråriga budgetramen för 2014–2020 har kommissionen lagt större vikt vid den ökade användningen av offentliga medel för att mobilisera privata medel och vid den roll som offentlig-privata partnerskap kan spela i det avseendet.
In both the Common Provisions Regulation (CPR) for the 2014-2020 period and the CEF regulation11, PPPs are viewed as a potentially effective means of delivering infrastructure projects which ensure the achievement of public policy objectives by bringing together different forms of public and private resources. 
Både i förordningen om gemensamma bestämmelser för perioden 2014–2020 och i FSE-förordningen11 ses offentlig-privata partnerskap som ett potentiellt effektivt sätt att leverera infrastrukturprojekt som säkerställer att mål för den offentliga politiken uppnås genom att olika slags offentliga och privata resurser sammanförs.
The European Fund for Strategic Investments (EFSI) regulation adopted in 2015 also envisages the use of a wide range of financial products with a view to mobilise private investments. 
I förordningen om Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) som antogs 2015 talas också om användning av många olika finansiella produkter för att mobilisera privata investeringar.
EFSI can also be used to support PPPs12. 
Efsi kan även användas för att stödja offentlig-privata partnerskap12.
Communication from the Commission - EUROPE 2020 A strategy for smart, sustainable and inclusive growth - COM (2010) 2020 final. COM(2011) 144 final of 28 March 2011, ŇWhite Paper: Roadmap to a Single European Transport Area-Towards a competitive and resource efficient transport systemÓ, p. 
När vi samlade in uppgifter om EU-stödda offentlig-privata partnerskap för den här revisionen (i april 2016) identifierade vi 84 offentlig-privata partnerskapsprojekt med KOM(2011) 144 slutlig av den 28 mars 2011, Vitbok: Färdplan för ett gemensamt europeiskt transportområde – ett konkurrenskraftigt och resurseffektivt transportsystem, s.
Regulation (EU) 2015/1017 of the European Parliament and of the Council of 25 June 2015 on the European Fund for Strategic Investments, the European Investment Advisory Hub and the 17 9 10 11 12 EU-supported projects until 2014 15. 
Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/1017 av den 25 juni 2015 om Europeiska fonden för strategiska investeringar, Europeiska centrumet för investeringsrådgivning och portalen för investeringsprojekt på europeisk nivå samt om ändring av förordningarna (EU) nr 1291/2013 och (EU) nr 1316/2013 – Europeiska fonden för strategiska investeringar (EUT L 169, 1.7.2015, s.
When collecting data on EU-supported PPPs for this audit (April 2016), we identified 84 blended PPP projects, with a total project cost of 29.2 billion euro and an EU contribution of 5.6 billion euro, for the 2000-2014 period. 
19 10 11 12 20 kombinerad finansiering till en total projektkostnad på 29,2 miljarder euro och ett EU-bidrag på 5,6 miljarder euro för perioden 2014–2020.
By far the largest recipient of EU contributions was Greece (59 % of the total or 3.3 billion euro). 
Den ojämförligt största mottagaren av EU-stöd var Grekland (59 % av det totala stödet eller 3,3 miljarder euro).
In 13 Member States there have been no EU-supported PPPs at all (see Annex I). 
I 13 medlemsstater har det inte genomförts några EU-stödda offentlig-privata partnerskapsprojekt (se bilaga I).
As indicated in Table 1, the transport sector had the largest share in terms of total cost (88 %), while Information and Communication Technologies (ICT) accounted for around 5 % and all other sectors (leisure, water services, environment, etc.) accounted for 7 %. 
Som framgår av tabell 1 gick den största andelen av de totala kostnaderna (88 %) till transportsektorn, medan informations-och kommunikationsteknik (IKT) stod för cirka 5 % och alla andra sektorer (fritid, vattentjänster, miljö etc.) för 7 %.
Table 1 - Funds allocated to EU-supported PPP projects for the period 2000-2014, in million euro, by sector Source: ECA on the basis of data provided by the Commission, EPEC and selected Member States. 
Tabell 1 – Anslagna medel till EU-stödda offentlig-privata partnerskapsprojekt för perioden 2000–2014, i miljoner euro, per sektor Källa: Europeiska revisionsrätten på grundval av uppgifter från kommissionen, Epec och utvalda medlemsstater.
Structural and Cohesion Funds grants were the main EU source of PPP funding (67 of the 84 projects) during the 2000-2014 period. 
Bidrag från struktur-och sammanhållningsfonderna var den främsta EU-källan till finansiering av offentlig-privata partnerskap (67 av de 84 projekten) under perioden 2000– 2014.
The Commission supported the other 17 PPPs through financial instruments, often in cooperation with the European Investment Bank (EIB): (a) Six PPP projects were supported by the Loan Guarantee Instrument for Trans-European Transport Network Projects (LGTT) and four by Project Bond Initiative (PBI)13 European Investment Project Portal and amending Regulations (EU) No 1291/2013 and (EU) No 1316/2013 Đ the European Fund for Strategic Investments (OJ L 169, 1.7.2015, p. 
Kommissionen stödde de övriga 17 offentlig-privata partnerskapen genom finansieringsinstrument, ofta i samarbete med Europeiska investeringsbanken (EIB): a) Sex offentlig-privata partnerskapsprojekt fick stöd genom instrumentet för lånegarantier till projekt inom det transeuropeiska transportnätet (LGTT) och fyra genom initiativet om projektobligationer (PBI)13, som genomfördes och förvaltades av EIB i enlighet med samarbetsavtal med kommissionen.
Regulation (EC) No 680/2007 of the European Parliament and of the Council of 20 June 2007 laying down general rules for the granting of Community financial aid in the field of the trans-European transport and energy networks (OJ L 162, 22.6.2007, p. 
Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 680/2007 av den 20 juni 2007 om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området transeuropeiska nät på transportområdet och energiområdet (EUT L 162, 22.6.2007, s.
1) as amended by Regulation (EU) No 670/2012 of the European Parliament and of the Council of 11 July 2012. 
1), ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 670/2012 av den 11 juli 2012.
18 Sectors Number of projects Total cost % EU contribution % Transport 24 25 538 87 4 555 81 ICT 28 1 740 6 472 8 All other sectors 32 1 964 7 613 11 Total 84 29 242 100 5 640 100 13 
Sektorer Antal projekt Total kostnad % EU:s bidrag % Transport 24 25 538 87 4 555 81 IKT 28 1740 6 472 8 Alla övriga sektorer 32 1 964 7 613 11 Totalt 84 29 242 100 5 640 100 13
instruments, which were implemented and managed by the EIB under cooperation agreements established with the Commission. (b) Four PPP projects were funded under the Marguerite Fund14 - an initiative of the EIB, national promotional banks and the Commission to undertake equity investments in EU infrastructure projects. (c) Three PPP projects were funded using the Joint European Support for Sustainable Investment in City Areas (JESSICA). 
b) Fyra offentlig-privata partnerskapsprojekt finansierades genom Margueritefonden14, som är ett initiativ av EIB, nationella utvecklingsbanker och kommissionen om att investera kapital i infrastrukturprojekt i EU. c) Tre offentlig-privata partnerskapsprojekt finansierades med hjälp av programmet för ett gemensamt europeiskt stöd till hållbara investeringar i stadsområden (Jessica).
According to the Commission15, financial instruments like the LGTT and direct EU investment in the Marguerite Fund (80 million euro) are expected to increase the rate and pace of deployment of TEN-T infrastructure and leverage the impact of TEN-T funds. 
Enligt kommissionen15 förväntas finansieringsinstrument som LGTT och de direkta EU-investeringarna i Margueritefonden (80 miljoner euro) öka graden och takten på utbyggnaden av TEN-T-infrastruktur och förstärka effekten av TEN-T-medel.
Latest developments 18. 
Den senaste utvecklingen 18.
Later on, in 2015, the Commission and the EIB formally launched the CEF debt instrument, which followed and built on the portfolios previously developed by the LGTT and PBI. 
Senare lanserade kommissionen och EIB formellt FSE:s skuldinstrument 2015, som tog upp och byggde på de portföljer som tidigare hade tagits fram av LGTT och PBI.
The CEF equity instrument, which aims at providing equity or quasi-equity financing to smaller and riskier projects, was under development at the time of the audit. 
FSE:s kapitalinstrument, vars syfte är att tillhandahålla finansiering i form av kapital eller kapital likställt med eget kapital till mindre eller mer riskfyllda projekt, höll på att utformas när vår revision gjordes.
Since 2015 PPP projects have also been funded under the EFSI, which is a Commission-EIB joint initiative. 
Sedan 2015 har offentlig-privata partnerskapsprojekt även finansierats av Efsi, som är ett gemensamt initiativ mellan kommissionen och EIB.
18 out of the total number of 224 projects approved as of June 2017 had been flagged as PPPs. 
18 av de totalt 224 projekt som hade godkänts fram till juni 2017 hade kategoriserats som offentlig-privata partnerskap.
AUDIT SCOPE AND APPROACH 20. 
REVISIONENS INRIKTNING OCH OMFATTNING SAMT REVISIONSMETOD 20.
The main objective of our audit was to examine whether EU-funded PPP projects had been effectively managed and provided adequate value-for-money, account being taken of Commission decision C(2010) 941 of 25 February 2010 on European Union participation in the 2020 European Fund for Energy, Climate Change and Infrastructure (the Marguerite Fund). 
Vårt främsta revisionsmål var att undersöka om EU-finansierade offentlig-privata partnerskapsprojekt hade förvaltats ändamålsenligt och gett tillräcklig valuta för pengarna mot bakgrund av trenden mot en ökad användning av offentliga medel för att mobilisera privat finansiering genom offentlig-privata partnerskap. Vi undersökte framför allt Kommissionens beslut C(2010) 941 av den 25 februari 2010 om Europeiska unionens deltagande i 2020-fonden för energi, klimatförändringar och infrastruktur (Margueritefonden).
Commission decision C(2010) 796 final of 2010 establishing an annual work programme for granting financial aid in the field of trans-European Transport network (TEN-T) for 2010. 
Kommissionens beslut C(2010) 796 slutlig från 2010 om antagandet av ett årligt arbetsprogram för beviljande av finansiellt stöd på området transeuropeiska nät på transportområdet (TEN-T) för 2010.
19 14 15 
21 14 15
In particular, we examined whether: (a) the audited projects have been able to exploit the benefits PPPs are expected to deliver (see paragraphs 24 to 46); (b) the audited projects were based on sound analyses and suitable approaches (see paragraphs 47 to 59); (c) the overall institutional and legal frameworks within the audited Member States were adequate for the successful implementation of PPPs (see paragraphs 60 to 76). 
22 a) om de granskade projekten lyckades utnyttja de förväntade fördelarna med offentlig-privata partnerskap (se punkterna 24–46), b) om de granskade projekten byggde på grundliga analyser och lämpliga tillvägagångssätt (se punkterna 47–59), c) om de övergripande institutionella och rättsliga ramarna i de granskade medlemsstaterna var lämpliga för att genomföra offentlig-privata partnerskap framgångsrikt (se punkterna 60–76).
The audit work was carried out between May-2016 and September-2017 both at the Commission (DGs MOVE, REGIO, ECFIN and ESTAT) and in four Member States: France, Ireland, Greece and Spain. 
Revisionsarbetet utfördes mellan maj 2016 och september 2017 vid kommissionen (GD Transport och rörlighet, GD Regional-och stadspolitik, GD Ekonomi och finans samt Eurostat) och i fyra medlemsstater: Frankrike, Irland, Grekland och Spanien.
We examined the relevant policies, strategies, legislation and project documentation; held interviews with the Commission and with the public authorities and private partners in the four Member States, and performed on-the-spot checks of 12 EU co-financed PPP projects in the fields of road transport (six projects) and ICT (six projects16) (see Figure 4 and Annex III) selected from the identified population of 84 EU-supported PPPs (see paragraph 15). 
Vi gick igenom policyer, strategier, lagstiftning och projektdokumentation som gäller offentlig-privata partnerskap, intervjuade kommissionen samt offentliga myndigheter och privata partner i de fyra medlemsstaterna och gjorde kontroller på plats vid tolv EU-medfinansierade offentlig-privata partnerskapsprojekt på områdena vägtransporter (sex projekt) och IKT (sex projekt16) (se figur 4 och bilaga III) som valdes ut från den identifierade populationen med 84 EU-stödda offentlig-privata partnerskap (se punkt 15).