natgillin/translations-raw huggingface dataset:
One initially under-addressed area was law enforcement, although the EU Law Enforcement Emergency Response Protocol took effect in December 2018165. 
Ett område som inledningsvis inte berördes tillräckligt var brottsbekämpning, trots att EU:s beredskapsprotokoll för brottsbekämpning började gälla i december 2018165.
110 Effective response is about more than damage containment; assigning responsibility for attacks is also pivotal. 
110 Ändamålsenlig hantering handlar om mer än skadereducering. Det är också avgörande att tillskriva ansvar för angrepp.
Tracking and identifying perpetrators, above all in a hybrid attack, can be very difficult due to the growing abuse of anonymisation tools, cryptocurrencies and encryption. 
Det kan vara väldigt svårt att spåra och identifiera förövare, särskilt i ett hybridangrepp, på grund av det växande missbruket av anonymiseringsverktyg, kryptovalutor och kryptering.
This is known as the attribution problem. 
Detta kallas för tillskrivningsproblemet.
Remedying this problem is not just a technical issue; it is also a criminal justice challenge. 
Att komma till rätta med det här problemet är inte bara en teknisk fråga, utan också en straffrättslig utmaning.
Legal and procedural differences between countries may impede criminal investigations and the prosecution of suspects. 
Rättsliga och förfarandemässiga skillnader mellan länder kan påverka rättsliga utredningar och lagföring av misstänkta.
Addressing the attribution problem will need a more formalised operational exchange of information through clearer procedures with Europol or Eurojust’s European Judicial Cybercrime Network, for example. 
För att hantera tillskrivningsproblemet krävs till exempel ett mer formaliserat operativt informationsutbyte genom tydligare förfaranden med Europol eller Eurojusts europeiska rättsliga nätverk mot it-brottslighet.
111 At the political level, the cyber diplomacy toolbox (see Box 6) has been developed in order to support the settlement of international disputes in cyberspace by peaceful means. 
111 På politisk nivå har verktygslådan för cyberdiplomati (se ruta 6) utvecklats i syfte att stödja fredlig internationell tvistlösning i cyberrymden.
The creation of cyber rapid response teams and an initiative for mutual assistance in cyber security are two projects fostering enhanced information sharing which are being developed under the PESCO framework166. 
Inrättandet av snabbinsatsteam och ett initiativ för ömsesidigt bistånd på området för cybersäkerhet är två projekt som främjar förbättrat informationsutbyte och som utvecklas inom ramen för Pesco166.
43 Box6 The cyber diplomacy toolbox The EU Joint EU Diplomatic Response to Malicious Cyber Activities 167, or “cyber diplomacy toolbox”, grew out of the 2015 Council conclusions on cyber diplomacy168. 
47 Ruta6 Verktygslådan för cyberdiplomati En gemensam diplomatisk respons från EU mot skadlig it-verksamhet167, eller ”verktygslådan för cyberdiplomati”, växte fram ur rådets slutsatser om cyberdiplomati från 2015168.
Cyber diplomacy aims to develop and implement a common and comprehensive approach to cyberspace based on EU values, the rule of law, capacity-building and partnerships, promotion of the multi-stakeholder model of internet governance, and the mitigation of cybersecurity threats and greater stability in international relations. 
Cyberdiplomati syftar till att utveckla och genomföra en gemensam och heltäckande strategi för cyberrymden baserat på EU:s värden, rättsstatsprincipen, kapacitetsuppbyggnad och partnerskap, främjande av flerpartsmodellen för förvaltning av internet, begränsning av cybersäkerhetshot och ökad stabilitet i internationella relationer.
The toolbox allows the EU and its Member States to mount a joint diplomatic response to malicious cyber activities making full use of measures within the Common Foreign and Security Policy. 
Verktygslådan möjliggör för EU och medlemsstaterna att utforma en gemensam diplomatisk respons mot skadlig it-verksamhet som fullt ut utnyttjar åtgärderna inom den gemensamma utrikes-och säkerhetspolitiken.
These can include preventive (e.g. awareness-raising, capacity-building), cooperative, stability and restrictive measures (e.g. travel bans, arms embargoes, freezing funds), or support to Member States’ responses 169. 
Det kan handla om förebyggande åtgärder (t.ex. ökad medvetenhet, kapacitetsuppbyggnad), åtgärder som främjar samarbete och stabilitet samt begränsande åtgärder (t.ex. reseförbud, vapenembargon, fryst finansiering) eller stöd till medlemsstaternas respons mot skadlig it-verksamhet169.
The idea is that further cooperation to mitigate threats and clearly signalling the likely consequences of a joint response may deter (potentially) aggressive behaviour. 
Tanken är att ytterligare samarbete för att minska hot och tydligt signalera de troliga konsekvenserna av gemensam hantering (eventuellt) kan avskräcka från aggressivt beteende.
Integral to the success of the toolbox will be how well it is interwoven with the blueprint and IPCR (see paragraph 106), how well situational awareness is established through the quick and continuous sharing of information (including on 
Avgörande för verktygslådans framgång är hur väl den integreras i planen och IPCR (se punkt 106), hur väl situationsmedvetenhet upprättas genom snabbt och kontinuerligt informationsutbyte (inbegripet om tillskrivningselement)170 och slutligen ändamålsenligt samarbete.
So far, the toolbox has been used twice: to start a dialogue with the United States after the Wannacry attack171, and to develop Council conclusions condemning the malicious use of ICT172. 
Hittills har verktygslådan använts två gånger: för att inleda en dialog med Förenta staterna efter Wannacry-angreppet171 och för att utveckla slutsatser från rådet som fördömer missbruk av IKT172.
The operationalisation of the toolbox is ongoing; it remains to be seen how effective it will be in achieving its objectives. 
Det operativa genomförandet av verktygslådan pågår och det återstår att se hur ändamålsenlig den är när det gäller att uppnå målen.
Challenge 10: protecting critical infrastructure and societal functions Protecting infrastructure 112 Much of the EU’s critical infrastructure is operated through industrial control systems (ICS)173. 
Utmaning 10: skydda kritisk infrastruktur och kritiska samhällsfunktioner Skydda infrastruktur 112 En stor del av EU:s kritiska infrastruktur drivs genom industriella styrsystem173.
Many of these were designed as stand-alone systems, with limited connectivity to the outside world. 
Många av dessa utformades som autonoma system med begränsad koppling till världen utanför.
As components of ICS have been connected to the internet, they have become more vulnerable to outside interference. 
När komponenter i de industriella styrsystemen har anslutits till internet har de blivit känsligare för intrång utifrån.
Maintaining and patching existing systems may no longer be possible, but upgrading them does not come quickly or cheaply. 
Underhåll och reparation av befintliga system kanske inte längre är möjligt, och att uppgradera dem är inte billigt och går inte snabbt.
Efforts to enhance the security of critical infrastructure must therefore include the upgrading of ICS. 
Insatserna för att förbättra säkerheten i kritisk infrastruktur måste därför inbegripa uppgradering av de industriella styrsystemen.
113 As industry continues to digitise (commonly known as “Industry 4.0”), the impact of a large-scale incident in one industrial sector may have knock-on effects elsewhere. 
113 I takt med att industrin fortsätter att digitaliseras (kallas vanligen ”Industri 4.0”) kan påverkan från en storskalig incident i en industrisektor ha indirekta återverkningar på andra ställen.
ENISA has noted the importance of mapping the impact of critical sectors’ mutual dependencies 174. 
Enisa har noterat vikten av att kartlägga påverkan från kritiska sektorers ömsesidiga beroenden174.
This is essential to understanding the potential spread of an incident and underpins well-coordinated responses. 
Det här är avgörande för att förstå hur en incident eventuellt kan spridas och ligger till grund för väl samordnad hantering.
114 The NIS Directive aims to enhance readiness in key sectors responsible for critical infrastructure. 
114 NIS-direktivet syftar till att förbättra beredskapen i viktiga sektorer som ansvarar för kritisk infrastruktur.
However, not all sectors are covered (see Table 1)175, which “reduces the effectiveness of the strategy”176: of particular concern in this regard is protecting the democratic integrity of elections from interference in electoral infrastructure and disinformation (see Box 7). 
Dock omfattas inte alla sektorer (se tabell 1)175, vilket minskar strategins ändamålsenlighet176. Ett stort bekymmer är att skydda valens demokratiska integritet från inblandning i valinfrastrukturen och desinformation (se ruta 7).
Aside from revising existing legislation, therefore, a key challenge will be seeing how to engage these sectors in effective responses to large-scale incidents. 
Förutom att se över den befintliga lagstiftningen är därför en viktig utmaning att undersöka hur dessa sektorer kan involveras i ändamålsenlig hantering av storskaliga incidenter.
115 Vulnerabilities in critical infrastructure do not stop at Europe’s borders. 
115 Säkerhetsbristerna i kritisk infrastruktur upphör inte vid Europas gränser.
A particular challenge for the Commission is encouraging candidate countries to adopt the same standards as Member States, for example in such areas as cyber-related legislation or the protection of critical infrastructure. 
En särskild utmaning för kommissionen är att uppmuntra kandidatländerna att anta samma standarder som medlemsstaterna, till exempel på områden såsom cyberrelaterad lagstiftning eller skydd av kritisk infrastruktur.
45 Box7 Protecting critical societal functions: fighting election interference In May 2019, some 400 million voters will go to the polls in the European parliamentary elections, the first to take place under the GDPR. 
49 Ruta7 Skydda kritiska samhällsfunktioner: bekämpa inblandning i val I maj 2019 kommer omkring 400 miljoner väljare att gå till röstlokalerna i valet till Europaparlamentet, det första som sker inom ramen för GDPR.
These come in the wake of scandals surrounding the abuse of personal data for political micro-targeting and unprecedented coordinated disinformation (“Fake News”) campaigns. 
Valet sker i kölvattnet av de skandaler som omger missbruket av personuppgifter för politisk microtargeting och samordnade desinformationskampanjer (”falska nyheter”) som saknat motstycke.
The Commission has warned of likely cyber interference in these elections 177; fighting this will require a whole-of-government and whole-of-society approach. 
Kommissionen har varnat för att cyberinblandning i valet är sannolikt177, och att bekämpa detta kräver ett tillvägagångssätt som inbegriper hela statsförvaltningen och hela samhället.
Election infrastructure Organising elections is complex, and ensuring their protection and integrity is the Member States’ responsibility. 
Valinfrastruktur Det är komplext att organisera val och det är medlemsstaternas ansvar att säkerställa deras skydd och integritet.
Interference in elections and electoral infrastructure may seek to influence voter preferences, turnout or the election process itself, including actual voting, and vote tabulation and communication. 
Inblandning i val och valinfrastruktur kan syfta till att påverka väljarnas preferenser, valdeltagandet eller själva valprocessen, inbegripet den faktiska röstningen samt rösträkning och rapportering.
In the European Parliament elections, protecting the so-called “last mile” (the communication of results from the national capitals to Brussels) is a particularly critical challenge, given that no common security approach exists or has been tested for this178. 
I valet till Europaparlamentet är det en särskilt viktig utmaning att skydda den så kallade ”sista kilometern” (rapporteringen av resultat från de nationella huvudstäderna till Bryssel), mot bakgrund av att någon gemensam säkerhetsstrategi inte finns eller har testats178.
The Commission’s recent election package included measures to strengthen electoral cybersecurity, such as the appointment of national contact points to coordinate and exchange information in the run-up to the election. 
Kommissionens senaste valpaket innefattade åtgärder för att stärka cybersäkerheten för val. Till exempel utsågs nationella kontaktpunkter för att samordna och utbyta information inför valet.
The sharing of best practices and lessons learned is of particular importance179. 
Utbyte av bästa praxis och lärdomar är extra viktigt179.
Election systems are not considered part of critical infrastructure180, nor are they covered by the NIS Directive. 
Valsystem anses inte ingå i kritisk infrastruktur180 och de omfattas inte heller av NIS-direktivet.
Despite this, the Cooperation Group has developed practical guidance on election technology security to support public authorities. 
Trots det har samarbetsgruppen utvecklat en praktisk vägledning om säkerhet för valteknik till stöd för offentliga myndigheter.
The national contact points are expected to meet in early 2019181. 
De nationella kontaktpunkterna förväntas sammanträda i början av 2019181.
Member States are also encouraged to perform risk assessments on cyber threats to their electoral processes. 
Medlemsstaterna uppmanas också att göra riskbedömningar av cyberhot mot sina valprocesser.
Disinformation Disinformation is an increasingly important element of hybrid attacks that involves cyberattacks and the hacking of networks. 
50 Desinformation Desinformation är ett allt viktigare element i hybridangrepp som inbegriper cyberangrepp och hackning av nätverk.
These can be used to divide societies, sow mistrust and undermine confidence in democratic processes or other issues (for example, anti-vaccination or climate change). 
Syftet kan vara att dela samhällen, skapa misstro och undergräva förtroendet för demokratiska processer eller andra frågor (till exempel antivaccination eller klimatförändringar).
It has grown in scale, speed and range, and poses a genuine security threat to the EU. 
Problemet har ökat i skala, hastighet och omfattning och utgör ett genuint säkerhetshot mot EU.
The EU has taken a number of measures to address disinformation. 
EU har vidtagit ett antal åtgärder för att bekämpa desinformation.
Starting in 2015, the EEAS-based East StratCom Task Force was set up to challenge Russian disinformation campaigns 182. 
År 2015 inrättades arbetsgruppen East Stratcom inom Europeiska utrikestjänsten för att bekämpa ryska desinformationskampanjer182.
Experts have praised its work in promoting EU policies, supporting independent media in the Neighbourhood, and forecasting, tracking and tackling disinformation.183. 
Experter har hyllat dess arbete med att främja EU:s politik, stödja oberoende medier i grannskapet samt göra prognoser för, följa upp och hantera desinformation183.
Still, the Task Force’s resources are limited relative to the scale and complexity of disinformation campaigns 184. 
Dock är arbetsgruppens resurser begränsade i förhållande till desinformationskampanjernas skala och komplexitet184.
A more systematic interaction with existing EU structures and improved strategic communication cooperation is 46 needed185 A new action plan186 was endorsed by the European Council in December 2018. 
Ett mer systematiskt samspel med befintliga EU-strukturer och ett förbättrat samarbete för strategisk kommunikation krävs.185 En ny åtgärdsplan186 godkändes av Europeiska rådet i december 2018.
More recently, the Commission, on the back of its April 2018 communication on tackling online disinformation187, has developed a voluntary, self-regulatory code of practice188, based on existing policy instruments, to which online platforms and the advertising industry have signed up189. 
På senare tid har kommissionen, mot bakgrund av sitt meddelande om att bekämpa desinformation online från april 2018187, utvecklat en frivillig, självreglerande uppförandekod188, baserad på befintliga politiska instrument, som onlineplattformar och reklambranschen har undertecknat189.
Action includes helping to increase the trust-worthiness of content and supporting efforts to increase media and news literacy. 
Åtgärderna består bland annat av att bidra till att öka innehållets tillförlitlighet och stödja insatser för att öka medie-och nyhetskompetens.
An independent European network of fact-checkers has also been launched. 
Ett oberoende europeiskt faktagranskarnätverk har också startats.
The Commission has stated that further regulatory measures may follow if the code of practice is not observed. 
Kommissionen har angett att ytterligare lagstiftningsåtgärder kan följa om uppförandekoden inte beaktas.
Determining the effectiveness of measures will prove crucial, particularly deciding how to measure improvements in trust, transparency and accountability. 
Det kommer att vara av avgörande vikt att fastställa åtgärdernas ändamålsenlighet, i synnerhet genom att avgöra hur förbättringar av tillit, transparens och ansvarstagande ska mätas.
Another challenge will be finding ways to improve the detection, analysis and exposure of disinformation190. 
En annan utmaning blir att hitta sätt att förbättra detektering, analys och avslöjande av desinformation190.
Active and strategic monitoring and analysis of open data sources is also needed191. 
Aktiv och strategisk övervakning och analys av öppna datakällor behövs också191.
Attempts to gain a better understanding of the threat environment should also cover emerging trends, such as “deepfakes” (fake videos made with the help of artificial intelligence and deep machine learning), as well as the tools needed to detect them. 
Försök att få en bättre förståelse av hotmiljön bör också omfatta framväxande tendenser, till exempel ”deepfakes” (falska videor som är gjorda med hjälp av artificiell intelligens och djup maskininlärning) och sluten kryptering, samt de verktyg som krävs för att upptäcka dem.
Enhancing autonomy 116 The EU is a net importer of cybersecurity products and services, increasing the risk of technological dependence on, and vulnerability to, non-EU operators 192. 
Förbättra autonomin 116 EU är en nettoimportör av produkter och tjänster som rör cybersäkerhet, vilket ökar risken för tekniskt beroende av, och sårbarhet för, operatörer utanför EU192.
In particular, this reality undermines the security of the EU’s critical infrastructure, which is also supported by complex global supply chains. 
I synnerhet är det här en realitet som undergräver säkerheten i EU:s kritiska infrastruktur, som också stöds av komplexa globala leveranskedjor.
The risk is further exacerbated where non-EU operators acquire European cybersecurity firms. 
Risken förvärras ytterligare om operatörer utanför EU förvärvar europeiska cybersäkerhetsföretag.
Member States are responsible for screening Foreign Direct Investments (FDI), and there is currently no EU-wide screening mechanism193. 
Medlemsstaterna ansvarar för att granska utländska direktinvesteringar och för närvarande finns det inte någon EU-omfattande granskningsmekanism193.
117 Greater strategic autonomy is an objective in the EU Global Strategy and the 2017 communication Resilience, Deterrence and Defence194. 
117 Större strategisk autonomi är ett mål i EU:s globala strategi och meddelandet Resiliens, avskräckning och försvar194 från 2017.
47 Reflection points – Effective response - How has the NIS Directive improved notification of cyber incidents in critical sectors and beyond? - How well are the EU institutions internalising crisis response coordination for a major cyber incident? - How can cyber diplomacy play a more prominent role in the EU external actions? - Are the current EU structures and actions to tackle disinformation proportionate to the scale and complexity of the problem? 
51 Reflektionspunkter – ändamålsenlig hantering - Hur har NIS-direktivet förbättrat rapporteringen av cyberincidenter i kritiska sektorer och andra sektorer? - Hur väl internaliserar EU:s institutioner samordning av krishantering för en stor cyberincident? - Hur kan cyberdiplomati spela en mer framträdande roll i EU:s yttre åtgärder? - Är EU:s nuvarande strukturer och åtgärder för att bekämpa desinformation proportionerliga till problemets skala och komplexitet?
Concluding remarks 118 In recent years the EU and its Member States have advanced cybersecurity up the agenda in order to improve overall cyber resilience. 
Avslutande kommentarer 118 På senare år har EU och medlemsstaterna prioriterat upp cybersäkerhet på agendan i syfte att förbättra den övergripande cyberresiliensen.
Yet achieving a greater level of cybersecurity in the Union remains a monumental undertaking. 
Trots det är det ett stort projekt att uppnå en högre cybersäkerhetsnivå i unionen.
In this briefing paper, we have sought to highlight some of the main challenges to the EU’s ambition of becoming the world’s safest digital environment. 
I det här briefingdokumentet har vi försökt lyfta fram några av de främsta utmaningarna för EU:s ambition att bli världens säkraste digitala miljö.
119 Our review shows that a shift towards a performance culture with embedded evaluation practices is needed to ensure meaningful accountability and evaluation. 
119 Vår granskning visar att det krävs en övergång till en resultatkultur med inbyggda utvärderingsmetoder för att säkerställa meningsfullt ansvarstagande och meningsfull utvärdering.
Some gaps in the law remain, and existing legislation is not consistently transposed by Member States. 
Vissa luckor i lagstiftningen finns kvar och den befintliga lagstiftningen har inte införlivats konsekvent av medlemsstaterna.
This can make it difficult for legislation to reach its full potential. 
Det kan göra det svårt att utnyttja lagstiftningen fullt ut.
Another challenge identified concerns the alignment of investment levels with the strategic goals, which calls for the scaling up of investment levels and its impact. 
En annan identifierad utmaning rör anpassning av investeringsnivåerna till de strategiska målen, vilket kräver ökade investeringar och ökad effektivitet.
This is more demanding when the EU and its Member States do not have a clear overview of EU spending in cybersecurity. 
Det här är mer krävande om EU och medlemsstaterna inte har en tydlig översikt över EU:s utgifter för cybersäkerhet.
There are also reported constraints in the adequate resourcing of the EU’s cyber-relevant agencies, including difficulties attracting and retaining talent. 
Det har också rapporterats om begränsade resurser för EU:s byråer med cyberrelaterad verksamhet, inbegripet svårigheter att attrahera och behålla talanger.
120 Available studies conclude that cybersecurity governance can be strengthened to boost the global community’s ability to respond to cyberattacks and incidents. 
120 I tillgängliga studier dras slutsatsen att styrningen av cybersäkerheten kan stärkas för att främja det globala samfundets förmåga att hantera cyberangrepp och - incidenter.
At the same time, preventing all attacks is impossible. 
Samtidigt är det omöjligt att förhindra alla angrepp.
Therefore, rapid detection and response and the protection of critical infrastructure and societal functions, together with better Information exchange and coordination between the public and private sectors are key challenges to be addressed. 
Viktiga utmaningar som måste hanteras är därför snabb detektering och hantering och skydd av kritisk infrastruktur och kritiska samhällsfunktioner samt bättre utbyte och samordning av information mellan den offentliga och den privata sektorn.
Finally, the growing global cybersecurity skills shortfall means that raising skills and awareness across all sectors and levels of society is also a vital challenge. 48 
Slutligen innebär den växande globala kompetensbristen inom cybersäkerhet att det också är en viktig utmaning att öka kompetensen och medvetenheten i alla sektorer och på alla samhällsnivåer. 52