natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Annexes 77 Overview of non‐completed projects Member State Port concerned Non-completed project When was the project expected to end (initial date in the contract)? 
Bilagor 77 Översikt över projekt som inte slutförts Medlemsstat Hamn som berörs Projekt som inte slutförts När förväntades projektet avslutas (första datumet i kontraktet)?
How important is the delay compared to the initial set target (in months, as known now)? 
Hur stor är förseningen i jämförelse med det ursprungliga målet (i månader, enligt aktuella uppgifter)?
EU-amount concerned (euros) Logistics and ports. 
EU-belopp (euro) Logistik och hamnar.
Integrated port Salerno 31.12.2015 13 months 53 262 297 Salerno Road and rail connections of the port of Salerno West Gate, 1st lot 30.6.2014 Minimum 36 months 115 245 000 Italy Road and rail connections of the port of Salerno West Gate, 2nd lot Taranto Rail connection of the port of Taranto to the national rail network 31.12.2015 Minimum 24 months 1 875 000 Dredging and reclaiming of land 31.12.2014 Minimum 26 months 15 000 000 Poland Gdańsk Połączenie Portu Lotniczego z Portem Morskim Gdańsk - Trasa Słowackiego 30.9.2015 Minimum 16 months 273 634 889 Szczecin - Świnoujście Modernisation of the fairway Świnoujście - Szczecin (Kanał Piastowski i Mieliński) - phase II, from east to west 30.9.2015 No delay 65 264 553 Total minimum delay in months already known at time of the audit: 115 524 281 739 Annex III 
Integrerad hamn i Salerno 31.12.2015 13 månader 53 262 297 Salerno Väg-och järnvägsförbindelser till hamnen i Salerno, västra porten, första delen 30.6.2014 Minst 36 månader 115 245 000 Italien Väg-och järnvägsförbindelser till hamnen i Salerno, västra porten, andra delen Taranto Järnvägsförbindelse mellan hamnen i Taranto och det nationella järnvägsnätet 31.12.2015 Minst 24 månader 1 875 000 Muddring och återvinning av land 31.12.2014 Minst 26 månader 15 000 000 Gdańsk Połączenie Portu Lotniczego z Portem Morskim Gdańsk – Trasa Słowackiego 30.9.2015 Minst 16 månader 273 634 889 Polen Szczecin - Świnoujście Modernisering av farleden mellan Świnoujście och Szczecin (Kanał Piastowski i Mieliński) – fas II, från öst till väst 30.9.2015 Ingen försening 65 264 553 Den totala minsta förseningen i månader enligt aktuella uppgifter vid revisionstid-punkten: 115 524 281 739 Bilaga III
Annexes 78 Main characteristics of Member States’ port systems, and overview of EU and EIB 1. 
Bilagor 78 De viktigaste särdragen hos medlemsstaternas hamnsystem, och en översikt över 1.
Germany Germany has about 21 seaports and about 250 inland ports. 
Tyskland Tyskland har cirka 21 kusthamnar och cirka 250 inlandshamnar.
There is a division of responsibilities between Federal Government, the Federal States (Länder) and local authorities and other main port stakeholders (e.g. industry, trade unions) which makes it difficult to identify common goals and strategies. 
Ansvaret är delat mellan förbundsregeringen, delstaterna (förbundsländerna) och lokala myndigheter och andra viktiga hamnaktörer (t.ex. industrin och fackföreningar), vilket gör det svårt att identifiera gemensamma mål och strategier.
The Federal Government is essentially responsible for establishing the regulatory transport framework plan and providing infrastructure links to and from seaports and inland ports (hinterland-connection), whereas the Federal States (and local authorities) are mainly responsible for the port infrastructure and industry and trade unions ensure port operations. 
Förbundsregeringen är i huvudsak ansvarig för utarbetandet av planen för transportregelverket och för tillhandahållandet av infrastruk-turförbindelser till och från kusthamnar och inlandshamnar (inlandsförbindelser), medan förbundsländerna (och lokala myndigheter) i huvudsak ansvarar för hamninfrastrukturen och industrin och fackföreningarna ser till att hamnverksamheten fungerar.
The following main investments (structural funds) have been identified: support for the audited port areas (2000‐2013 period) 1 Annex IV million euros Amrum: EU: 0.3 Helgoland: EU: 11.3 Norddeich: EU: 1.6 Bensersiel: EU: 0.2 Emden: EU: 1.2 Wilhelmshaven: Brake: EU: 22.5 Hamburg: EU: 6.3 EIB: 225 Stade-Bützfleth: EU: 4.2 EU: 40.4 EIB: 325 0 100km Kreis Nordfriesland: EU: 0.3 Administrative boundaries: © EuroGeographics © EEA Cartography: Eurostat - GISCO, 04/2016 Hooge: EU: 0.8 Rendsburg: EU: 1.2 Kiel: EU: 6.5 Lübeck: Rostock: EU: 88.2 Cuxhaven: EU: 37.6 Bremerhaven: EU: 22.7 Wismar: EU: 23.7 EU: 20.8 EIB: 375.5 Flensburg: EU: 0.7 Stadt Barth: EU: 2 Stralsund: EU: 20.8 Sassnitz: EU: 19 Lubmin: EU: 34.3 1 Source: ECA compilation of Commission data and EIB publicly available data (website). 
Följande huvudsakliga investeringar (strukturfonderna) har identifierats: EU:s och EIB:s stöd till de granskade hamnområdena (perioden 2000–2013)1 Bilaga IV miljoner euro Amrum: EU: 0.3 Helgoland: EU: 11.3 Norddeich: EU: 1.6 Bensersiel: EU: 0.2 Emden: EU: 1.2 Wilhelmshaven: Brake: EU: 22.5 Hamburg: EU: 6.3 EIB: 225 Stade-Bützfleth: EU: 4.2 EU: 40.4 EIB: 325 0 100km Kreis Nordfriesland: EU: 0.3 Administrative boundaries: © EuroGeographics © EEA Cartography: Eurostat - GISCO, 04/2016 Hooge: EU: 0.8 Rendsburg: EU: 1.2 Kiel: EU: 6.5 Lübeck: Rostock: EU: 88.2 Cuxhaven: EU: 37.6 Bremerhaven: EU: 22.7 Wismar: EU: 23.7 EU: 20.8 EIB: 375.5 Flensburg: EU: 0.7 Stadt Barth: EU: 2 Stralsund: EU: 20.8 Sassnitz: EU: 19 Lubmin: EU: 34.3 1 Källa: Revisionsrätten, sammanställning av uppgifter från kommissionen och EIB:s allmänt tillgängliga uppgifter (webbplats).
Annexes 79 2. 
Bilagor 79 2.
Spain Spain has one of the longest coastlines in Europe (8 000 km). 
Spanien Spanien har en av de längsta kustlinjerna i Europa (8 000 km).
Its geographical location, being closest to the axis of one of the world’s major maritime routes, also strengthens its position as a strategic area in international shipping and a logistics platform in southern Europe. 
Landets geografiska läge, närmast en av världens största sjöfartsrutter, stärker också dess ställning som strategiskt område för internationell sjöfart och logistisk plattform i södra Europa.
The State-owned Spanish Port System includes 46 ports of general interest, managed by 28 Port Authorities, whose investments; coordination and efficiency are monitored and managed by a government agency Puertos del Estado, a body depending on the Ministry of Public Works which is responsible for implementing the government’s port policy. 
Det statsägda spanska hamnsystemet omfattar 46 hamnar av allmänt intresse som administreras av 28 hamnmyndigheter, vars investeringar, med avseende på samordning och ändamålsenlighet, övervakas och administreras av en statlig byrå, Puertos del Estado, ett organ under ministeriet för offentliga arbeten, som ansvarar för genomförandet av regeringens hamnpolitik.
Spain is the country that has invested most of the EU-money in its ports (almost 40 % of the entire EU amount). 
Spanien är det land som har investerat mest EU-pengar i sina hamnar (nästan 40 % av hela summan).
Annexes 80 3. 
Bilagor 80 3.
Italy The Italian ports system is fragmented. 
Italien Det italienska hamnsystemet är splittrat.
It consists of a multitude of small ports characterised by scale inefficiency and limited market power vis-à-vis global terminal operators. 
Det består av ett stort antal små hamnar som karaktäriseras av mycket ineffektivitet och begränsat marknadsinflytande visavi globala terminaloperatörer.
The Italian government has recently adopted a new law for port reform, amongst others, to merge ports located close to each other and their port authorities to rationalise the ports system, improve coordination, attract additional cargo and investments, and provide more financial autonomy. 
Den italienska regeringen har nyligen antagit en ny lag om en hamnreform, bland annat för att slå samman hamnar som ligger nära varandra och deras hamnmyndigheter för att rationalisera hamnsystemet, förbättra samordningen, locka mera skeppslaster och investeringar och erbjuda större finansiell autonomi.
Investments in the Southern part of the country were mainly from the cohesion policy funds, whereas the northern part was focusing on both EIB and TEN-T money. 
Investeringarna i den södra delen av landet kom i huvudsak från sammanhållningsmedel, medan fokus i den norra delen låg på såväl EIB-och TEN-T-pengar.
The following investments were noted. Annex IV million euros 0 100km Gioia Tauro: EU: 61.3 Messina: EU: 5 Catania: EU: 34.1 Augusta: EU: 50.3 Malta: EU: 4.2 Genova: EU: 12.3 EIB: 100 Savona: EIB: 109.7 € Venezia: EU: 6.5 Ravenna: EU: 3.1 EIB: 30 Livorno: EU: 0.7 Civitavecchia: EU: 0.6 NAPA ports cooperation: Rieka, Venezia, Trieste, Koper: EU: 18.4 Administrative boundaries: © EuroGeographics © EEA Cartography: Eurostat - GISCO, 04/2016 Port of Baia/Bacoli: EU: 0.2 Procida: EU: 0.4 Napoli: EU: 115.7 Port of Ischia: EU: 0.001 Torre del Greco: EU: 0.7 Salerno: EU: 167.4 Brindisi: EU: 25 Taranto: EU: 29 Acciaroli: EU: 3.6 Marina di Pisciotta: EU: 0.5 
Följande investeringar noterades: Bilaga IV miljoner euro 0 100km Gioia Tauro: EU: 61.3 Messina: EU: 5 Catania: EU: 34.1 Augusta: EU: 50.3 Malta: EU: 4.2 Genova: EU: 12.3 EIB: 100 Savona: EIB: 109.7 € Venezia: EU: 6.5 Ravenna: EU: 3.1 EIB: 30 Livorno: EU: 0.7 Civitavecchia: EU: 0.6 NAPA ports cooperation: Rieka, Venezia, Trieste, Koper: EU: 18.4 Administrative boundaries: © EuroGeographics © EEA Cartography: Eurostat - GISCO, 04/2016 Port of Baia/Bacoli: EU: 0.2 Procida: EU: 0.4 Napoli: EU: 115.7 Port of Ischia: EU: 0.001 Torre del Greco: EU: 0.7 Salerno: EU: 167.4 Brindisi: EU: 25 Taranto: EU: 29 Acciaroli: EU: 3.6 Marina di Pisciotta: EU: 0.5
Annexes 81 4. 
Bilagor 81 4.
Poland The 2007 ‘National Strategy on development of Polish ports by 2015’ had the objectives of improving the competitiveness of Polish ports, increasing their contribution to the socioeconomic development of the country and strengthening their significance within the international transport network. 
Polen Den nationella strategin för utveckling av hamnarna i Polen fram till 2015 från 2007 hade som mål att förbättra konkurrenskraften hos de polska hamnarna, öka deras bidrag till den socioekonomiska utvecklingen av landet och stärka deras betydelse inom det internationella transportnätverket.
Three ports were considered key for the functioning of the national economy: Gdańsk, Gdynia and Szczecin-Świnoujście. 
Tre hamnar betraktades som viktiga för den nationella ekonomin: Gdansk, Gdynia och Szczecin-Świnoujście.
The bulk of the public investments therefore are concentrated on these three ports, and their connections to the international corridors, as follows: Annex IV million euros 0 500km Administrative boundaries: © EuroGeographics © EEA Cartography: Eurostat - GISCO, 04/2016 Szczecin: EU: 163.9 Further investments called: “Polish sea”: EU: 47.9 Darlowo: EU: 4.95 Kołobrzeg: EU: 26.9 Gdynia: EU: 80.5 Gdansk: EU: 342.2 Elblag: EU: 7.4 mio € 
Största delen av de offentliga investeringarna koncentreras därför till dessa tre hamnar och deras förbindelser till de internationella korridorerna, se nedan: Bilaga IV miljoner euro 0 500km Administrative boundaries: © EuroGeographics © EEA Cartography: Eurostat - GISCO, 04/2016 Szczecin: EU: 163.9 Further investments called: “Polish sea”: EU: 47.9 Darlowo: EU: 4.95 Kołobrzeg: EU: 26.9 Gdynia: EU: 80.5 Gdansk: EU: 342.2 Elblag: EU: 7.4 mio €
Annexes 82 5. 
Bilagor 82 5.
Sweden The Swedish law provides to the central state the management and financial responsibilities for the fairways outside, but leading to, the ports, and for the connections to the hinterland whereas the area within the port zone is the responsibility of the local or regional authority. 
Sverige Svensk lag ålägger staten att administrera och bära det finansiella ansvaret för farleder utanför och till hamnarna och för förbindelserna till inlandet, medan ansvaret för området inom hamnzonen vilar på den lokala eller regionala myndigheten.
Since 2010, there is a global national investment plan for infrastructure projects for all transport modes in Sweden. 
Sedan 2010 har man en nationell investeringsplan för infrastrukturprojekt som omfattar alla transportformer i Sverige.
The plan covers the period 2010 to 2021, is updated every 4 years, and includes maritime transport, ports and fairways. 
Planen omfattar perioden 2010–2021, uppdateras vart fjärde år och innefattar sjötransporter, hamnar och farleder.
For port infrastructure investments the port authorities, belonging to the local communes, decide and the state has no say in this because of the regional and local autonomy; whereas the dues for the fairways, managed by the Swedish Maritime Administration (SMA), are State responsibility. 
Beslut om investeringar i hamninfrastruktur fattas av hamnmyndigheterna i kommunerna och staten har ingenting att säga till om här på grund av den regionala och lokala autonomin. Däremot står den svenska staten för kostnaderna för farlederna, som administreras av Sjöfartsverket.
The following main EU and EIB investments were noted since 2000: Annex IV million euros Göteborg: EU: 5.6 EIB: 79 Malmö: EU: 6.9 Trelleborg: EU: 1.5, EIB: 48 Administrative boundaries: © EuroGeographics © EEA Cartography: Eurostat - GISCO, 04/2016 Lake Malaren: EU: 2.8 Södertälje: EU: 0.6 Norrköping: EU: 3.5 Stockholm: EU: 14 Karlskrona: EU: 17 Lulea: EU: 3.7 0 700km 
Följande större EU-och EIB-investeringar efter 2000 noterades: Bilaga IV miljoner euro Lake Malaren: EU: 2.8 Södertälje: EU: 0.6 Norrköping: EU: 3.5 Karlskrona: EU: 17 Malmö: EU: 6.9 Trelleborg: EU: 1.5, EIB: 48 Administrative boundaries: © EuroGeographics © EEA Stockholm: EU: 14 Göteborg: EU: 5.6 EIB: 79 Lulea: EU: 3.7 Cartography: Eurostat - GISCO, 04/2016 0 700km
28876 - allegations) 159 768 000 less then 50 % 35 000 000 C21/09 Port Authority of Piraeus 5 2011 6 2011 Latvia Ventspils a) construction of a dry cargo terminal; b) construction of berths c) construction of breakwater; d) dredging; e) construction of railroads; f) renovation of mooring jetties; g) fortification of the coast of the channel Unknown, for confidentiality reasons no figures provided 62.86 % 31 400 000 C39/09 (ex. 
28876 - påståenden) 159 768 000 under 50 % 35 000 000 C21/09 Hamnmyndigheten i Piraeus 5 2011 6 2011 Lettland Ventspils a) uppförande av en torrbulksterminal; b) uppförande av kajplatser; c) uppförande av vågbrytare; d) muddring; e) anläggning av järnvägsspår; f) renovering av förtöjningsbryggor; g) förstärkning av kanalvallen okända, av sekretesskäl lämnas inga 62,86 % 31 400 000 C39/09 (ex.
358/09) Ventspils Port Authority 7 2011 Creation of a multimodal container hub 60 km from Rotterdam Sea terminal. Ablasserdam container transferium Latvia Netherlands Krievu Sala Rotterdam Relocation of freeport Rigo from the city centre to the currently unused port area named Kirevu Sala allowing the expansion of the City of Riga 195 380 916 46 300 000 61.10 % 17.90 % 119 387 658 8 300 000 N 44/2010 SA 32224 Riga Freeport Authority no port project no port project Annex VI 
358/09) Hamnmyndigheten i Ventspils 7 2011 Nederländerna Skapande av ett multimodalt containernav 60 km från terminalen i Rotterdam Ablasserdam container transferium Lettland Krievu Sala Rotterdam Omplacering av frihamnen i Riga från stadens centrum till det oanvända hamnområdet Krievu Sala för att Riga ska kunna växa siffror 195 380 916 46 300 000 61,10 % 17,90 % 119 387 658 8 300 000 N 44/2010 SA 32224 Myndigheten för frihamnen i Riga inget hamnprojekt inget hamnprojekt Bilaga VI
Annex VI Annexes 87 State aid cases in Year Country Seaport concerned Type of good covered, infrastructure (l) and/or superstructure (S) Planned investment costs (in euros) Aid intensity Aid (in euros) Decision number Beneficiary sea ports 16 2014 17 2014 Latvia Greece Ventspils Patras Improvement of soil stability of the embankment of the Venta River channel behind berth 2 and 3 - first decision 6 150 000 52 247 600 38.60 % 100 % 3 775 918 52 247 600 SA.38771 SA.38048 Port Authority of the Free Port of Ventspils 18 2014 19 2014 Italy Latvia Salerno Ventspils a) Expanding Port Entrance; b) Stabilising the dock, c) Dredging 73 000 000 97.28 % 71 016 396 SA.38302 SA.38771 Port Authority of Salerno (PAS) via Ministro deglo Affari esteri P.le della Farnesina 1 I-00194 Roma 20 2015 21 2015 Latvia Ventspils Improvement of soil stability of the embankment of the Venta River channel behind berth 2 and 3 - second decision (see also SA.38771) 6150000 (see first decision in 2014) increase aid from 38.6 % to 85 % updated figure: from 3 775 918 euro up to 5 227 500 euro SA. 
Bilagor 87 Fall av statligt stöd till År Land Kusthamn Föremål för stödet, infrastruktur (l) och/eller suprastruktur (S) Planerade investeringskostna- der (i euro) Stödnivå Stöd (i euro) Beslutsnummer Stödmottagare kusthamnar 16 2014 17 2014 Lettland Grekland Ventspils Patras Förbättring av jordvallarnas stabilitet vid floden Venta bakom kajplatserna 2 och 3 – första beslutet 6 150 000 52 247 600 38,60 % 100 % 3 775 918 52 247 600 SA.38771 SA.38048 Hamnmyndigheten i frihamnen i Ventspils 18 2014 19 2014 Italien Lettland Salerno Ventspils a) Utbyggnad av infarten till hamnen; b) Stabilisering av hamndockan, c) Muddring 73 000 000 97,28 % 71 016 396 SA.38302 SA.38771 Hamnmyndigheten i Salerno (PAS) via Ministro deglo Affari esteri P.le della Farnesina 1 I-00194 Roma 20 2015 Lettland Ventspils Förbättring av jordvallarnas stablitet vid floden Venta bakom kajplatserna 2 och 3 – andra beslutet (se även SA.38771) 6 150 000 (se första beslutet från 2014) ökat stöd från 38,6 % till 85 % uppdaterad siffra: från 3 775 918 euro till 5 227 500 euro SA.
40838 Port Authority of the Free Port of Ventspils 22 2015 23 2015 Expansion of the Port of Calais and build a new cross Channel terminal to allow better operation of cross-Channel sea transport services Germany France Sassnitz Calais Extension of the port by constructing a new berth (No 10) to optimise the use of berths 8 and 9 5 100 000 887 500 000 88.68 % 30.40 % 4 523 000 270 000 000 SA.41865 SA.39688 Fährhafen Sassnitz GmbH Port de Calais Italy Taranto Dredging and disposal of dredging materials due to inadequacy of the infrastructure to accomodate increasingly larger container ships 83 000 000 54 % 38 158 587 SA.39542 Port Authority of Taranto a) upgrading of the port of Patras (5th pier); b) road and rainwater drain works; c) Terminal building 1; d) Terminal building 2; e) Auxiliary building, Patras Port Authority S.A. (OLPa) Soil stabilisation 2 300 000 Annex VI 
10) för att maximera användningen av kajplatserna 8 och 9 5 100 000 887 500 000 83 000 000 88,68 % 30,40 % 54 % 4 523 000 270 000 000 38 158 587 SA.41865 SA.39688 SA.39542 Fährhafen Sassnitz GmbH a) förbättring av hamnen i Patras (5:e piren); b) vägar och regnvattendränering; c) terminalbyggnad 1; d) terminalbyggnad 2; e) sidobyggnad, Hamnmyndigheten i Patras (OLPa) Markstabilisering 2 300 000 Utvidgning av hamnen i Calais och byggande av en ny terminal för kanalöverfart för att möjliggöra bättre sjöfartstjänster över Engelska kanalen Hamnen i Calais Muddring och dumpning av muddermassor på grund av otillräcklig infrastruktur för att ta emot de allt större containerfartygen Hamnmyndigheten i Taranto Bilaga VI
Reply of the Commission 89 Executive summary III First indent The Commission notes that the TEN-T Regulation and the Core Network Corridor Work Plans foresee the developing of strategies at EU level so as to ensure that European priorities are taken into consideration for port developments. 
Kommissionens 89 svar Sammanfattning III Första strecksatsen Kommissionen noterar att framtagning av utvecklingsstrategier enligt TEN-T-förordningen och arbetsplanerna för stomnätskorridoren ska ske på EU-nivå för att säkerställa att EU-prioriteringarna beaktas vid hamnutveckling.
The TEN-T Regulation provides for an EU-wide infrastructure planning since 2013 by establishing a Core and Comprehensive networks associated with technical standards and implementation deadlines. 
TEN-T-förordningen ger sedan 2013 en EU-omfattande infrastrukturplanering genom att upprätta ett stomnät och övergripande nät tillsammans med tekniska standarder och tidsfrister för genomförande.
This regulation results from the analysis of the traffic volumes of EU seaports. 
Denna förordning är ett resultat av analysen av trafikvolymen i EU:s hamnar.
The implementation of the TEN-T Core and Comprehensive networks is supported by governance tools such as the Corridor Work Plans, the support of the European Coordinators, the Corridor Fora that help better monitoring TEN-T implementation and identifying the projects pipeline. 
Genomförandet av TEN-T-stomnätet och det övergripande nätet stöds av styrverktyg såsom arbetsplanerna för korridorerna, stöd från de europeiska samordnarna samt korridorforumen som bidrar till bättre övervakning av genomförandet av TEN-T och fastställande av projektplaneringen.
The Commission also develops a long-term strategy for port activities aiming at increasing the efficiency of port services and the transparency of public funding. 
Kommissionen håller också på att utarbeta en långsiktig strategi för hamnverksamhet som syftar till att effektivisera hamntjänsterna och öka insynen i offentlig finansiering.
In this context, the Commission has put forward a draft regulation1 which is currently being examined by co-legislators. 
Kommissionen har i detta sammanhang lagt fram ett förslag till en förordning1 som för närvarande granskas av medlagstiftarna.
It also monitors the respect of Article 49 TFEU on the freedom of establishment. 
Den övervakar också efterlevnaden av artikel 49 i EUF-fördraget avseende etableringsfrihet.
This should contribute to achieving a better use of the infrastructure capacity in ports and to a better management of both EU and national public funding. 
Detta bör bidra till bättre utnyttjande av hamnarnas infrastrukturkapacitet och bättre förvaltning av både EU-medlen och nationell offentlig finansiering.
In the framework of regional policy, regarding the programming period 2014-2020, the requirement for long-term infrastructure development is one of the ex ante conditionalities in the area of transport (Thematic Objective 7). 
Ett av förhandsvillkoren inom ramen för regionalpolitiken för programperioden 2014–2020 är kravet på långsiktig utveckling av infrastrukturen inom området transport (tematiskt mål 7).
Amongst other requirements, Member States are obliged to approve Comprehensive Transport Plans, which includes developing long-term strategies for ports. 
Medlemsstaterna är förutom andra krav skyldiga att godkänna ”heltäckande transportplaner”, vilket innefattar långsiktiga strategier för hamnar.
III Second indent The Commission considers that port infrastructure is planned and designed with a long-term lookout (10 to 20 years) after its completion. 
III Andra strecksatsen Kommissionen anser att hamninfrastruktur planeras och utformas med ett långsiktigt perspektiv (10 till 20 år) efter färdigställandet.
Investments in ports can therefore not be assessed with a relatively short-term perspective. 
Investeringar i hamnar kan därför inte bedömas med ett relativt kort tidsperspektiv.
The Commission considers that after 3 years of the conclusion of the works, it is premature to conclude that investments in underused ports are ineffective and a waste of money. 
Kommissionen anser att det är för tidigt att tre år efter avslutat arbete dra slutsatsen att investeringar i underutnyttjade hamnar är ineffektiva och slöseri med pengar.
The financial crisis in 2008/2009 has led to a decrease in demand, which has resulted in underused capacity in almost all transport sectors, not only in sea transport. 
Den finansiella krisen 2008/2009 har lett till minskad efterfrågan som har resulterat i att kapaciteten inom nästan alla transportsektorer, och inte bara sjötransportsektorn, är underutnyttjad.
This would have affected the needs assessment. 
Detta bör ha påverkat behovsbedömningen.
The 2014-2020 Cohesion policy has introduced a performance framework to review each operational programme. 
Genom sammanhållningspolitiken för 2014–2020 har en resultatram införts för granskning av varje operativt program.