natgillin/translations-raw huggingface dataset:
CHANGES TO THE ORIGINAL FINANCING PLANS 21 SURVEY OF PROJECT MANAGERS Replies Changes to the original financing plan Maintenance of the original financing plan 123 66 % 34 % TEXTBOX 8 TEXTBOX 9 In Latvia, in a railway project, due to price increases, the ISPA grant was not sufficient to cover all the elements initially foreseen. 
ÄNDRINGAR AV DE URSPRUNGLIGA FINANSIERINGSPLANERNA 21 ENKÄT BLAND PROJEKTLEDARE Svar Ändringar av den ursprungliga finansieringsplanen Bibehållande av den ursprungliga finansieringsplanen 123 66 % 34 % TEXTRUTA 8 TEXTRUTA 9 I ett järnvägsprojekt i Lettland var Ispabidraget på grund av prisökningar inte tillräckligt för att täcka alla de delar som ursprungligen planerats.
The remaining work had to be funded from national resources. 
Det återstående arbetet måste finansieras med nationella medel.
In Latvia, in a project to develop water services, the contractor repudiated the contract because he was no longer in a position to work at the agreed prices as rapid inflation occurred shortly after the start of the works. 
I ett projekt i Lettland för att utveckla vattentjänster vägrade kontraktsparten att fullgöra kontraktet, eftersom han inte längre kunde arbeta till de överenskomna priserna med anledning av att en snabb inflation uppstod kort tid efter det att arbetena inletts.
This led to a revision of the contract, with an increased cost. 
Detta ledde till en ändring av kontraktet, med en ökad kostnad.
The replies to the survey of project managers indicated that the reasons for cost overruns can be explained mainly by two categories of factors (see Figure 7): (a) problems in project preparation, such as inadequate cost estimates; (b) implementation problems, such as weak monitoring or time delays. 
Svaren i enkäten bland projektledare pekade på att kostnadsöverskridanden framför allt kan förklaras av två kategorier av faktorer (se figur 7): a) Problem med utformningen av projekten, till exempel otillräckliga kostnadsberäkningar. b) Problem med genomförandet, till exempel bristfällig övervakning eller förseningar.
22 FIGURE 7 Planning-related reasons Implementation-related reasons COST OVERRUNS Inadequate cost estimates 20 % Modifications to the project 26 % Other 19 % In case of overruns, what were the main reasons? 
22 FIGUR 7 Planeringen Genomförandet KOSTNADSÖVERSKRIDANDEN Otillräckliga kostnadsberäkningar 20 % Ändringar av projektet 26 % Övrigt 19 % skäl Vad var huvudskälen till kostnadsöverskridanden?
Technical reasons 9% Time delays 12 % Weak monitoring 14 % Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
Tekniska 9% Bristfällig övervakning 14 % Särskild rapport nr 12/2008 — Det strukturpolitiska föranslutningsinstrumentet (Ispa), 2000–2006 Förseningar 12 %
WERE PROJECTS CONTRIBUTING TO BENEFICIARY COUNTRIES’ COMPLIANCE WITH THE EU ENVIRONMENTAL DIRECTIVES AND TO THE IMPROVEMENT OF TENT? 
BIDROG PROJEKTEN TILL ATT DE STÖDMOTTAGANDE LÄNDERNA UPPFYLLDE EU:S MILJÖDIREKTIV OCH TILL ATT DET TRANSEUROPEISKA TRANSPORTNÄTET UTVECKLADES?
GENERAL FRAMEWORK AND AUDIT CRITERIA 37. 
ALLMÄN RAM OCH GRANSKNINGSKRITERIER 37.
The main objective of ISPA was to help the candidate countries reduce their structural gap in the environment and transport sectors. 
Huvudsyftet med Ispa var att hjälpa kandidatländerna att minska sin strukturella eftersläpning i miljö-och transportsektorerna.
In order to assess the effectiveness of the projects in terms of concrete contributions to improvement of the environment and transport sectors, the Court examined: (a) whether the environmental projects were consistent with EU directives in the fields of water supply and wastewater; (b) whether transport projects contributed to the completion of the trans-European transport network. 
För att bedöma projektens ändamålsenlighet i form av konkreta bidrag till förbättringar i miljö-och transportsektorerna granskade revisionsrätten a) huruvida miljöprojekten var förenliga med EU-direktiv på områdena vattenförsörjning och avloppsvatten, b) huruvida transportprojekt bidrog till genomförandet av det transeuropeiska transportnätet.
As at the time of the audit final reports were available on only a limited number of the 279 infrastructure projects co-financed by ISPA, only partial conclusions could be drawn. 
Eftersom det vid tidpunkten för revisionen fanns slutrapporter tillgängliga om endast ett begränsat antal av de 279 infrastrukturprojekt som medfinansieras av Ispa, har revisionsrätten bara kunnat dra delslutsatser.
COMPLIANCE WITH EU ENVIRONMENTAL STANDARDS HAS INCREASED 39. 
UPPFYLLANDET AV EU:S MILJÖSTANDARDER HAR FÖRBÄTTRATS 39.
In the environmental sector, out of 16 projects in the sample, only three were completed at the time of the audit. 
I miljösektorn hade endast 3 av 16 projekt i urvalet avslutats vid tidpunkten för revisionen.
The assessment of these projects shows that, in spite of some shortcomings, they are contributing to compliance with EU environmental standards (see Textbox 10). 
Bedömningen av dessa projekt visar att de trots vissa brister bidrar till uppfyllandet av EU:s miljöstandarder (se textruta 10).
23 TEXTBOX 10 In Latvia, the objective of one project was to improve water supply and sewage services, ensuring that drinking water and purified sewage conform to the national legislation and the requirements of the EU directives. 
23 TEXTRUTA 10 I Lettland syftade ett projekt till att förbättra vattenförsörjningen och avloppsnäten, och till att garantera att dricksvattnet och det renade avloppsvattnet följer den nationella lagstiftningen och kraven i EU:s direktiv.
According to the final report, the project has ensured adequate quality of the treated water according to the EU urban wastewater treatment directive (91/271/EEC) and of the drinking water. 
Enligt slutrapporten har projektet garanterat tillfredsställande kvalitet på det renade vattnet i enlighet med EU:s direktiv om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse (91/271/EEG) samt på dricksvattnet.
In Latvia, the objective of one project was to develop drinking water quality and wastewater services. 
I Lettland syftade ett projekt till att förbättra kvaliteten på dricksvattnet och tjänsterna avseende avloppsvatten.
The EU standards for drinking water quality have been met. 
EU:s standarder för dricksvattenkvaliteten har uppfyllts.
However, for wastewater, full compliance with legal requirements had not yet been achieved. 
När det gäller avloppsvatten uppfyller man dock ännu inte lagstiftningen fullt ut.
The rehabilitation and upgrading of a biological wastewater treatment plant had been completed but the nitrogen and phosphorus content in the effluent still exceeded the EU and local norms at the time of the audit. Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
Upprustningen och uppgraderingen av en anläggning för biologisk rening av avloppsvatten hade avslutats, men halten av kväve och fosfor i avloppsvattnet överskred fortfarande EU:s normer och de lokala normerna vid tidpunkten för revisionen. Särskild rapport nr 12/2008 — Det strukturpolitiska föranslutningsinstrumentet (Ispa), 2000–2006
In spite of some shortcomings, the projects that were not completed at the time of the audit, if implemented as planned, are likely to contribute to compliance with EU environmental standards (see Textbox 11). 
Trots vissa brister, kommer de projekt som inte hade avslutats vid tidpunkten för revisionen, om de genomförs som planerat, sannolikt att bidra till att EU:s miljöstandarder uppfylls (se textruta 11).
IMPROVEMENTS IN LINKS TO THE TRANSEUROPEAN TRANSPORT NETWORK 41. 
FÖRBÄTTRINGAR AV ANSLUTNINGARNA TILL DET TRANSEUROPEISKA TRANSPORTNÄTET 41.
In the transport sector out of 16 projects contained in the sample only two had been completed at the time of the audit. 
I transportsektorn hade endast 2 av 16 projekt i urvalet avslutats vid tidpunkten för revisionen.
The assessment of these projects shows that they are contributing to the completion/ development of trans-European networks (see Figures 8 and 9 and Textboxes 12 and 13). 
Bedömningen av dessa projekt visar att de bidrar till genomförandet/utvecklingen av det transeuropeiska transportnätet (se figurerna 8 och 9 och textrutorna 12 och 13).
The other projects that at the time of the audit were not completed are consistent with the TEN-T network (see for example Textbox 11 and Figure 11). 
Övriga projekt som inte hade avslutats vid tidpunkten för revisionen är förenliga med det transeuropeiska transportnätet (se till exempel textruta 11 och figur 11).
For example in Romania, the Bucharest Cernavoda project should speed up the traffic between Bucarest and Constanta and is expected to contribute to the development of European Transport Corridor No 7, Igumenitsa–Patras–Athens–Sofia–Budapest (see Figure 10). 
Exempelvis i Rumänien skulle projektet Bukarest-Cernavoda förkorta restiden mellan Bukarest och Constanţa och det förväntas bidra till utvecklingen av den europeiska transportkorridoren nr 7, Igoumenitsa-Patra-Aten-Sofia-Budapest (se figur 10).
24 TEXTBOX 11 TEXTBOX 12 TEXTBOX 13 In Poland, a wastewater treatment project should increase the percentage of the population of the city of Wrocław who are connected to the sewage network to 97 %. 
24 TEXTRUTA 11 TEXTRUTA 12 TEXTRUTA 13 I Polen skulle ett projekt för avloppsvattenrening öka den andel av Wrocławs befolkning som är ansluten till avloppsnätet till 97 %.
This city, with a population of more than 600 000 inhabitants, was considered the main polluter of the river Odra. 
Denna stad, med över 600 000 invånare, ansågs vara den största förorenaren av Oder.
In Romania, a project consisted of the rehabilitation and upgrading of a wastewater treatment plant, a sewage network and a drinking water network. 
I Rumänien bestod ett projekt av upprustning och uppgradering av en anläggning för avloppsvattenrening, ett avloppsnät och ett dricksvattennät.
Due to delays concerning the wastewater treatment plant, the risk of pollution of the river remains. 
På grund av förseningar när det gällde anläggningen för avloppsvattenrening kvarstår risken för att floden förorenas.
In the Czech Republic the project ‘Modernisation of the line section Zabori–Prelouc’ is in the pan-European multimodal corridor IV from Dresden to Bratislava. 
I Tjeckien ingår projektet för modernisering av avsnittet Zabori-Přelouč i den alleuropeiska korridoren IV för kombinerade transporter från Dresden till Bratislava.
In Figure 8, the projects co-financed by ISPA in the Czech Republic are highlighted. 
I figur 8 visas de projekt som medfinansierats genom Ispa i Tjeckien.
In Latvia, the upgrading of the motorway from Riga to Adazi, which is a section of Via Baltica linking Warsaw to Tallinn, improved the traffic and pedestrian safety as well as the traffic fluidity by bringing this road section in compliance with European road standards and norms (see Figure 9). Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
I Lettland har uppgraderingen av motorvägen mellan Riga och Adazi, som är ett avsnitt av Via Baltica som förbinder Warszawa och Tallinn, inneburit att trafiksäkerheten och säkerheten för fotgängare samt trafikflödet förbättrats, eftersom detta vägavsnitt numera uppfyller europeiska vägstandarder och vägnormer (se figur 9). Särskild rapport nr 12/2008 — Det strukturpolitiska föranslutningsinstrumentet (Ispa), 2000–2006
FIGURE 8 25 ISPA PROJECTS IN THE CZECH REPUBLIC Trans-European transport network ISPA projects Ceska Republica D8 motorway Prague – Usti nad Labem – Czech/German border Section 807 Trmice-border Modernisation of the line section Usti nad Orlici – Ceska Trebova Modernisation of the line section Zabori–Prelouc Optimisation of Zabreh na Morave – Krasikov railway section Road R/48 Frydek Mistek – Dobra Road I/48 Belotin by-pass Expressway r48 Dobra–Tosanovice–Zukov, Stage I: Dobra–Tosanovice © EuroGeographics 2001 for the administrative boundaries Cartography: Energy and Transport DG, 15/5/2008 TEN railway TEN road Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
FIGUR 8 25 ISPAPROJEKT I TJECKIEN Trans-European transport network ISPA projects Ceska Republica D8 motorway Prague – Usti nad Labem – Czech/German border Section 807 Trmice-border Modernisation of the line section Usti nad Orlici – Ceska Trebova Modernisation of the line section Zabori–Prelouc Optimisation of Zabreh na Morave – Krasikov railway section Road R/48 Frydek Mistek – Dobra Road I/48 Belotin by-pass Expressway r48 Dobra–Tosanovice–Zukov, Stage I: Dobra–Tosanovice © EuroGeographics 2001 for the administrative boundaries Cartography: Energy and Transport DG, 15/5/2008 TEN railway TEN road Särskild rapport nr 12/2008 — Det strukturpolitiska föranslutningsinstrumentet (Ispa), 2000–2006
FIGURE 9 LATVIJA 26 ROAD NETWORK IN LATVIA LEITSCHEMA DES TRANSEUROPÄISCHEN VERKEHRSNETZES (Horizont 2020) TRANS-EUROPEAN TRANSPORT NETWORK OUTLINE PLAN (2020 horizon) SCHÉMA DU RÉSEAU TRANSEUROPÉEN DE TRANSPORT (horizon 2020) STRASSEN ROADS ROUTES Bestehend Existing Existant Geplant Planned Planifié © EuroGeographics 2001 for the administrative boundaries Cartography: Energy and Transport DG, 29/9/2005 Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
FIGUR 9 LATVIJA 26 VÄGNÄT I LETTLAND LEITSCHEMA DES TRANSEUROPÄISCHEN VERKEHRSNETZES (Horizont 2020) TRANS-EUROPEAN TRANSPORT NETWORK OUTLINE PLAN (2020 horizon) SCHÉMA DU RÉSEAU TRANSEUROPÉEN DE TRANSPORT (horizon 2020) STRASSEN ROADS ROUTES Bestehend Existing Existant Geplant Planned Planifié © EuroGeographics 2001 for the administrative boundaries Cartography: Energy and Transport DG, 29/9/2005 Särskild rapport nr 12/2008 — Det strukturpolitiska föranslutningsinstrumentet (Ispa), 2000–2006
FIGURE 10 27 TENT NEWORKS PROJECT No 7 MOTORWAY AXIS Trans-European transport network IGOUMENITSA/PATRA–ATHINA–SOFIA–BUDAPEST © EuroGeographics 2001 for the administrative boundaries Cartography: Energy and Transport DG, 9/3/2005 priority projects Existing Planned Priority axis No 7 Priority sections Other priority axes Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
FIGUR 10 27 TRANSEUROPEISKA TRANSPORTNÄTET PROJECT No 7 MOTORWAY AXIS Trans-European transport network IGOUMENITSA/PATRA–ATHINA–SOFIA–BUDAPEST © EuroGeographics 2001 for the administrative boundaries Cartography: Energy and Transport DG, 9/3/2005 priority projects Existing Planned Priority axis No 7 Priority sections Other priority axes Särskild rapport nr 12/2008 — Det strukturpolitiska föranslutningsinstrumentet (Ispa), 2000–2006
FIGURE 11 28 TENT NETWORK © EuroGeographics 2001 for the administrative boundaries Cartography: Energy and Transport DG, 4/6/2008 Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 ISPA projects 2004–08 countries ISPA project TEN railway TEN road 
FIGUR 11 28 TRANSEUROPEISKA TRANSPORTNÄTET © EuroGeographics 2001 for the administrative boundaries Cartography: Energy and Transport DG, 4/6/2008 Särskild rapport nr 12/2008 — Det strukturpolitiska föranslutningsinstrumentet (Ispa), 2000–2006 ISPA projects 2004–08 countries ISPA project TEN railway TEN road
29 CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS 43. 
29 SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER 43.
The Court’s main conclusions are as follows. (a) A coherent strategic framework was in place and national ISPA strategies proved to be a good programming tool clearly identifying needs, objectives and resources. 
Revisionsrättens viktigaste slutsatser är följande: a) En konsekvent strategisk ram hade inrättats, och de nationella Ispastrategierna visade sig vara ett bra verktyg för programplanering som tydligt identifierade behov, mål och resurser.
Nonetheless, projects were not always adequately prepared by applicants. 
Trots detta utarbetades inte alltid projekten på ett tillfredsställande sätt av de sökande.
This was partly due to the fact that three important guidance documents were provided late in relation to the first wave of applications by the Commission (see paragraphs 16 to 24). (b) Projects were often not implemented as planned. 
Detta berodde delvis på det faktum att tre viktiga vägledningar tillhandahölls sent av kommissionen när det gällde den första ansökningsomgången (se punkterna 16–24). b) Projekt genomfördes sällan som planerat.
Financing plans had to be adjusted to changed circumstances and almost all the projects were experiencing significant delays, mainly related to the length of the procedures (at the level of the Commission and of the beneficiary countries) and to weaknesses in the planning process (at the level of beneficiary countries) (see paragraphs 25 to 36). (c) The Court’s audit included five completed projects and 27 projects which are still in progress. 
Finansieringsplaner måste anpassas till ändrade förhållanden, och nästan alla projekt drabbades av betydande förseningar, framför allt beroende på förfarandenas längd (på kommissionsnivå och i de stödmottagande länderna) och på brister i planeringsprocessen (i de stödmottagande länderna) (se punkterna 25–36). c) Revisionsrättens revision omfattade 5 avslutade projekt och 27 projekt som ännu pågår.
Three of the completed projects were environmental. 
Tre av de avslutade projekten var miljöprojekt.
The audit shows that they increase the compliance with EU environmental directives in the respective beneficiary states. 
Revisionen visar att de förbättrar uppfyllandet av EU:s miljödirektiv i respektive stödmottagande land.
The other two completed projects were transport related. 
De två andra avslutade projekten var transportprojekt.
The audit shows that they contribute to the improvement of the trans-European network in the respective beneficiary states. 
Revisionen visar att de bidrar till utvecklingen av det transeuropeiska transportnätet i respektive stödmottagande land.
Furthermore, the audit suggests that the 27 projects still in progress are likely to achieve the objectives if implemented as planned (see paragraphs 37 to 42). 
Dessutom tyder revisionen på att de 27 projekt som fortfarande pågår sannolikt kommer att uppnå målen om de genomförs planenligt (se punkterna 37–42).
The Court recommends that the Commission closely follows up the implementation of ISPA. 
Revisionsrätten rekommenderar att kommissionen noga följer upp genomförandet av Ispa.
The Commission should, in particular, examine how delays in the implementation of projects could be avoided or reduced in the future, when implementing similar instruments. 
Kommissionen bör framför allt undersöka hur förseningar i genomförandet av projekt skulle kunna undvikas eller minskas i framtiden när liknande instrument ska genomföras.
In the Court’s view, this may require more rigorous and realistic planning by projects’ applicants/managers and ways to speed up the procedures, both at the Commission level and within national administrations of beneficiary countries. 
Revisionsrätten anser att detta kan komma att kräva en mer noggrann och realistisk planering av de projektsökande/projektledarna samt metoder för att påskynda förfarandena både på kommissionsnivå och inom de stödmottagande ländernas nationella förvaltningar.
This report was adopted by the Court of Auditors in Luxembourg at its meeting of 11 December 2008. 
Denna rapport har antagits av revisionsrätten vid dess sammanträde i Luxemburg den 11 december 2008.
For the Court of Auditors Vítor Manuel da Silva Caldeira President Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
För revisionsrätten Vítor Manuel da Silva Caldeira Ordförande Särskild rapport nr 12/2008 — Det strukturpolitiska föranslutningsinstrumentet (Ispa), 2000–2006
ANNEX I 30 Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 STRATEGY PREPARATION APPRAISAL TENDERING MONITORING COMPLETION Production of an ISPA strategy containing: Application, including the production of: Activities include: • Review and approval of tender dossiers • Supervision of contract implementation • Review and approval of: • presentation of plan for alignment of EU and national policies • feasibility study • appraisal missions to applicant country • Tender evaluations, including mobilisation of necessary expertise • Monitoring of physical and financial progress through indicators → Final report → Closure • national needs assessment • environmental impact • Ex post evaluation • project identification • financing plan Key activity: • formal feedback to beneficiary country on draft ISPA strategy • general maintenance plan • formal feedback to applicant on content of application ISPA PROJECT MANAGEMENT STAGES AND KEY COMMISSION ACTIVITIES1 • cost–benefit analysis • mobilisation of expertise required to assess technical content of applications statements • Final payment assessment • • Selection of winning bids • Mid-term evaluation • timetable for implementation • inter-service consultation (ISC) Contracting 1 As stated in Council Regulations (EC) No 1267/1999, (EC) No 1266/1999 and (EC) No 2382/2001 and according to the ECA audit criteria. 
BILAGA I 30 Särskild rapport nr 12/2008 — Det strukturpolitiska föranslutningsinstrumentet (Ispa), 2000–2006 Strategi Utformning Bedömning Anbudsförfarande Övervakning Avslutande Utarbetande av en Ispastrategi med Ansökan, däribland framtagande av Verksamheterna inbegriper • Kontroll av genomforandet av kontraktet. • Genomgång och godkännande av • en presentation av en plan för att anpassa den nationella politiken till EU:s politik, • bedömningsbesök i kandidatländerna, • nationella bedömningar av behoven, • miljökonsekvens- beskrivning, • Utvärdering efter halva tiden.
Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 31 
Särskild rapport nr 12/2008 — Det strukturpolitiska föranslutningsinstrumentet (Ispa), 2000–2006 31
32 Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 REPLY OF THE COMMISSION 
32 Särskild rapport nr 12/2008 — Det strukturpolitiska föranslutningsinstrumentet (Ispa), 2000–2006 KOMMISSIONENS SVAR
33 EXECUTIVE SUMMARY III. 
33 SAMMANFATTNING III.
The poor preparation of some projects was due to a large extent to a lack of capacity and the short time frame in which projects had to be developed. 
Bristerna i förberedelserna av vissa projekt berodde i stor utsträckning på kapacitetsbrist och de snäva tidsramarna för utarbetandet av projekten.
Guidance was also given through the detailed application forms and existing explanations of procurement procedures. 
Vägledning gavs också genom de detaljerade ansökningsblanketterna och de befintliga förklaringarna av upphandlingsförfarandena.
The delays and changes in planning which occurred in many of the early projects were hard to avoid given the lack of experience in managing major infrastructure projects and the need for ex ante control of tendering procedures. 
De förseningar och ändringar av planerna som förekom i samband med många av de inledande projekten var svåra att undvika på grund av bristen på erfarenhet av att förvalta större infrastrukturprojekt och behovet av förhandskontroll av anbudsförfarandena.
The Commission agrees with the Court’s recommendation. 
Kommissionen håller med om revisionsrättens rekommendation.
It will continue to monitor ex-ISPA projects and some will be evaluated in the 2000–06 ex post evaluation exercise, paying particular attention to cost overruns and delays. 
Den kommer att fortsätta att övervaka tidigare Ispaprojekt och somliga kommer att utvärderas i samband med efterhandsutvärderingen av projekt från 2000–2006, med särskild inriktning på kostnadsöverskridanden och förseningar.
The experience with ISPA has already led the Commission to take steps to offer greater assistance with project preparation, such as the special EIB/Commission technical assistance facility, Jaspers. 
Erfarenheterna av Ispa har redan lett till att kommissionen vidtagit åtgärder för att tillhandahålla mer bistånd i samband med projektförberedelser, t.ex. EIB:s och kommissionens facilitet för tekniskt bistånd, Jaspers.