natgillin/translations-raw huggingface dataset:
One example of this was a governmental decision in 2014 which was intended to reduce the food waste caused by the exceptional Russian import ban and permitted food with labels in Russian only to be sold subject to certain conditions, and provided that information on the product contents was available in writing in Finnish in the vicinity of the product. 
Ett exempel på detta var ett regeringsbeslut 2014 som avsåg att minska det matsvinn som det exceptionella ryska importförbudet orsakade och som tillät att livsmedel märkta på ryska endast fick säljas på vissa villkor och förutsatt att information om produktinnehållet fanns tillgänglig i skriftlig form på finska i närheten av produkten.
50 Italy, the Netherlands, Portugal and Romania. 
Italien, Nederländerna, Portugal och Rumänien.
51 Portugal and Finland. 
Portugal och Finland.
Observations 38 68 Despite the authorities’ initiatives to circulate information on this in the Member States visited, the ‘best before’ and ‘use by’ dates are used in different ways by producers/processors/retailers. 
68. Trots myndigheternas initiativ för att sprida information om detta i de besökta medlemsstaterna, används ”bästföredatum” och ”sista förbrukningsdag” på olika sätt av producenter, förädlingsföretag och detaljhandlare.
Identical (or very similar) products may carry either the ‘use by’ or the ‘best before’ dates promoting confusion and resulting in perfectly edible food being thrown away, as highlighted by the examples collected during the audit (see Box 8). 
Identiska (eller mycket lika) produkter kan vara märkta med antingen ”sista förbrukningsdag” eller ”bästföredatum” vilket skapar förvirring och resulterar i att fullt ätbara livsmedel slängs, såsom de exempel vi samlade in under revisionen visar (se ruta 8).
Moreover, as illustrated by the results of the Flash Eurobarometer 425 survey, consumers are not fully aware of the differences between the ‘best before’ and the ‘use by’ dates, as only 47 % of the people interviewed had identified the correct definition for the ‘best before’ date and only 40 % for the ‘use by’ date, with significant differences between Member States53. 
Som framgår av resultaten av undersökningen Flash Eurobarometer 425 är konsumenterna inte fullt medvetna om skillnaderna mellan ”bästföredatum” och ”sista förbrukningsdag”, eftersom endast 47 % av de intervjuade kunde identifiera rätt definition av ”bästföredatum” och endast 40 % rätt definition av ”sista förbrukningsdag”, med stora skillnader mellan medlemsstaterna53.
53 Flash Eurobarometer 425, Food waste and date marking. September 2015. Date labelling practices — examples A study called ‘Date labelling in the Nordic countries’54 investigated how companies determine the shelf life of their products. 
40 Ruta 8 – Praxis när det gäller datummärkning – exempel I en studie kallad Date labelling in the Nordic countries (datummärkning i de nordiska länderna)54 undersöktes hur företag bestämmer sina produkters hållbarhet.
For all the products in the study, there were major variations in shelf lives between similar products. 
I fråga om alla produkter i studien varierade hållbarheten kraftigt mellan liknande produkter.
For some products the longest shelf life in days, as marked by one retailer, was twice as long as the shelf life determined by another retailer. 
I fråga om vissa produkter var den längsta hållbarhet i dagar som en detaljhandlare hade angett dubbelt så lång som den hållbarhet som en annan detaljhandlare hade angett.
During the audit, the Court found several examples of products that were very similar but used different types of dates: ο Parma ham (Italy): a product had a ‘use by’ date (da consumare entro) and another product had a ‘best before’ date (da consumarsi preferibilmente entro); ο Cheese (Romania): a product had a ‘use by’ date (expira la) and another product had a ‘best before’ date (a se consuma, de preferinta, inainte de). 
Under revisionen fann vi flera exempel på produkter som var mycket lika men där man använde olika typer av datum, bland annat följande: - Parmaskinka (Italien): en produkt hade en ”sista förbrukningsdag” (”da consumare entro”) och en annan produkt hade ett ”bästföredatum” (”da consumarsi preferibilmente entro”). - Ost (Rumänien): en produkt hade en ”sista förbrukningsdag” (”expira la”) och en annan produkt hade ett ”bästföredatum” (”a se consuma, de preferinta, inainte de”).
54 Møller, H., Lødrup, N., et al., ‘Date labelling in the Nordic countries: Practice of legislation’, Nordic Council of Ministers, 2014. 
Møller, H., Lødrup, N., et al., Date labelling in the Nordic countries: Practice of legislation (datummärkning i de nordiska länderna, tillämpning av lagstiftningen), Nordiska ministerrådet, 2014.
69 According to the EU provisions, products requiring a ‘best before’ date can still be sold after that date. 
Enligt EU:s bestämmelser kan produkter som kräver ett ”bästföredatum” ändå säljas efter det datumet.
Nevertheless, to date, there are still Member States where it is illegal to sell products after the best before date (e.g. Romania, Slovakia) (see also Box 9). 
Trots det är det i vissa medlemsstater fortfarande olagligt att sälja produkter efter bästföredatumet (t.ex. Rumänien och Slovakien) (se även ruta 9).
Observations 39 Example of date labelling rules not being correctly applied (Romania) In Romania the national legislation (Government Decision 984/2005) does not distinguish between ‘best before’ or ‘use by’ dates but refers to the ‘expiry of the product validity’. 
Ruta 9 – Exempel på regler för datummärkning som inte tillämpas korrekt (Rumänien) I Rumänien skiljer inte den nationella lagstiftningen (regeringsbeslut 984/2005) mellan ”bästföredatum” och ”sista förbrukningsdag” utan anger produktens ”utgångsdatum”.
The same text states that it is forbidden in Romania to sell/place on the market/donate products that have passed their ‘expiry date’. 
Samma text anger att produkter som har passerat ”utgångsdatum” inte får säljas/släppas ut på marknaden/doneras i Rumänien.
Government Ordinance OG no. 21/1992 concerning consumer protection (updated in 2008) does use the correct date labelling terms but indicates that products may be sold only if they are within their ‘use by date’/‘date of minimum durability’. 
I den statliga förordningen OG nr 21/1992 om konsumentskydd (uppdaterad 2008) används de korrekta termerna för datummärkning men anges att produkter inte får säljas om de har passerat ”sista förbrukningsdag” eller ”datum för minsta hållbarhetstid”.
The meaning of the different dates and the possibility of continuing to sell and consume a product after the best before date has therefore not been clarified in Romania. 
Meningen med de olika datumen och möjligheten att fortsätta sälja och konsumera en produkt efter bästföredatumet har följaktligen inte förtydligats i Rumänien.
Clarification and alignment of the policies and provisions for facilitating the donation of food 70 Donating food is the second most preferred option before food constitutes waste (see paragraphs 5 and 6). 
Politiken och bestämmelserna behöver förtydligas och harmoniseras för att det ska bli enklare att donera livsmedel 70. Att donera livsmedel är det näst mest föredragna alternativet innan livsmedel går till spillo (se punkterna 5 och 6).
In the EU, there is a strong culture of food donation, and the Commission has also recognised the importance of facilitating food donation as a way to reduce food waste in the EU55. 
I EU finns det en stark tradition av livsmedelsdonation, och kommissionen har också noterat betydelsen av att man underlättar livsmedelsdonation som ett sätt att minska matsvinnet i EU55.
At the level of the different EU policy areas, there are still a number of barriers to donation, such as a lack of clarity in existing legal provisions, missing legal provisions or legal provisions that are not used in practice. 
På EU:s olika politikområden finns det fortfarande ett antal hinder för donation, till exempel att gällande rättsliga bestämmelser är otydliga eller att rättsliga bestämmelser saknas eller inte används i praktiken.
Overcoming these barriers would contribute to aligning the EU policies for facilitating the donation of food. 
Om man övervann dessa hinder skulle det bidra till en harmonisering av EU:s politik och underlätta livsmedelsdonation.
A lack of clarity in existing legal provisions Waste hierarchy 71 Both Article 4 of the waste framework directive56 and the 2015 proposal for a directive amending several waste directives specify the waste hierarchy to be applied in the European Union (see paragraph 5) but do not specify how this order of priorities should be applied in the specific case of food and do not include a definition of the term ‘food waste’. 
I såväl artikel 4 i ramdirektivet om avfall56 och förslaget från 2015 till direktiv om ändring av flera avfallsdirektiv anges den avfallshierarki som gäller i EU (se punkt 5) men inte hur denna prioriteringsordning ska tillämpas när det specifikt gäller livsmedel, och de innehåller inte heller någon definition av termen ”matsvinn”.
Thus, the EU texts do not clarify whether donated food should be counted as wasted food or, on the contrary, whether donation should be considered to be a way of preventing food from being wasted57. 
EU-texterna förklarar följaktligen inte om donerade livsmedel ska räknas som matsvinn eller om donation tvärtom ska ses som ett sätt att förhindra matsvinn57.
This, in turn, has implications for monitoring food waste58 and for taking actions to reduce food waste. 
Detta har i sin tur konsekvenser för övervakningen av matsvinn58 och för de åtgärder som vidtas för att minska det.
Observations 40 Food safety policy 72 The food hygiene legislation from 2002 does not clarify the obligations of food banks or other charities when handling donated food. 
Lagstiftningen om livsmedelshygien från 2002 förklarar inte vilka skyldigheter livsmedelsbanker eller andra välgörenhetsorganisationer har när de hanterar donerade livsmedel.
In particular, EU law59 does not specify whether food banks and charities are to be considered ‘food business operators’60 and hence have to comply with food laws. 
Framför allt preciserar inte EU:s lagstiftning59 huruvida livsmedelsbanker och välgörenhetsorganisationer ska betraktas som ”livsmedelsföretagare"60 och därmed vara tvungna att följa livsmedelslagstiftningen.
Member States have thus adopted different interpretations for food banks and other charities dealing with donated food (see Box 10). 
Medlemsstaterna har därför gjort olika tolkningar för livsmedelsbanker och andra välgörenhetsorganisationer som hanterar donerade livsmedel (se ruta 10).
Since 2013, several Member States have themselves developed their own guidelines for food banks and charities, clarifying donation with regard to liability issues and explaining how to interpret food safety factors such as expiry dates, traceability, labelling and freezing of foodstuffs. 
Sedan 2013 har flera medlemsstater tagit fram egna riktlinjer för livsmedelsbanker och välgörenhetsorganisationer och förtydligat ansvarsfrågor när det gäller donation och förklarat hur livsmedelssäkerhetsfaktorer som hållbarhetsdatum, spårbarhet, märkning och nedfrysning av livsmedel ska tolkas.
The Commission has now gathered national and sectorial guidelines on food redistribution shared by various actors on its website to promote the exchange of good practice between Member States. 
Kommissionen har nu samlat nationella och sektorsspecifika riktlinjer för omfördelning av livsmedel och delar dem med olika aktörer 56 57 58 59 60 42 Direktiv 2008/98/EG.
59 Regulation (EC) No 178/2002. 
Förordning (EG) nr 178/2002.
60 Article 3 of Regulation (EC) No 178/2002: ‘food business operator’ means the natural or legal persons responsible for ensuring that the requirements of food law are met within the food business under their control. 
Artikel 3 i förordning (EG) nr 178/2002:”livsmedelsföretagare: de fysiska eller juridiska personer som ansvarar för att kraven i livsmedelslagstiftningen uppfylls i det livsmedelsföretag de driver.”
Examples of different interpretations in Member States as regards the roles and responsibilities of food banks and other charities in relation to the food hygiene legislation: In Romania, charities or non-governmental organisations (NGOs) are not considered food business operators. 
43 Ruta 10 – Exempel på olika tolkningar i medlemsstaterna av livsmedelsbankers och andra välgörenhetsorganisationers roller och ansvarsområden i förhållande till lagstiftningen om livsmedelshygien: I Rumänien betraktas inte välgörenhetsorganisationer eller icke-statliga organisationer som livsmedelsföretagare.
This results in an unclear situation as regards their liability when dealing with donated food. 
Det leder till en oklar situation i fråga om deras ansvar när de hanterar donerade livsmedel.
In Portugal, charities are assimilated as ‘food business operators’, but as they are not the main intended subjects of the hygiene regulations, the rules and principles deriving from these regulations are applied with a certain degree of flexibility. 
I Portugal är välgörenhetsorganisationer jämförbara med ”livsmedelsföretagare”, men eftersom hygienbestämmelserna inte i första hand avser dem tillämpas de regler och principer som följer av dessa bestämmelser med viss flexibilitet.
In Italy, recognised charity organisations that are freely distributing food to deprived people are treated in the same way as other food business operators from the point of view of liability linked to the correct storage, transportation and use of foodstuffs. 
I Italien behandlas erkända välgörenhetsorganisationer som delar ut mat gratis till dem som har det sämst ställt på samma sätt som andra livsmedelsföretagare när det gäller ansvar för korrekt lagring, transport och användning av livsmedel.
Value added tax 73 Fiscal incentives for food donation are seen by many stakeholders as the most powerful tool for incentivising donation. 
Mervärdesskatt 73. Många intressenter ser skatteincitament som det kraftfullaste verktyget för att stimulera livsmedelsdonation.
Discussions on fiscal incentives at EU level have concentrated on how VAT should be applied to donated food. 
Diskussionerna om skatteincitament på EU-nivå har varit inriktade på hur moms ska tillämpas på donerade livsmedel.
This has been the subject of numerous meetings held by the Commission. 
Detta har varit temat för åtskilliga möten som kommissionen hållit.
The EU’s VAT legislation does not constitute, per se, a barrier to donation for those types of foodstuffs, but the interpretation of that legislation by certain Member States may still represent a barrier to donate food (see Box 11). 
EU:s momslagstiftning utgör inte i sig ett hinder för donation av dessa typer av livsmedel, men vissa medlemsstaters tolkning av den kan fortfarande göra det (se ruta 11).
Observations 41 Application of VAT on food donated62 Following requests from Member States in 2012 and 2013, both the European VAT Committee and the Commission have undertaken, on several occasions, to clarify how VAT should be applied to donated foodstuffs, in line with the VAT directive. 
44 Ruta 11 – Tillämpning av moms på donerade livsmedel62 På begäran av medlemsstaterna 2012 och 2013 har både europeiska momskommittén och kommissionen vid flera tillfällen åtagit sig att förtydliga hur moms ska tillämpas på donerade livsmedel i enlighet med momsdirektivet.
Their clarification states that VAT on donated food is due, but Member States may consider that the value on which the VAT is calculated may be low or close to zero if donation takes place close to the ‘best before’ date or if the goods are not fit for sale. 
I förtydligandena sägs det att moms ska betalas på donerade livsmedel men att medlemsstaterna får beakta att det värde som momsen beräknas på kan vara lågt eller nära noll om donationen sker nära ”bästföredatum” eller om varorna inte är lämpade för försäljning.
Therefore, where the VAT to be paid on donated foodstuffs is low or close to zero, donated foodstuffs for the purpose of VAT are treated in the same way as discarded foodstuffs. 
När den moms som ska betalas på donerade livsmedel är låg eller nära noll behandlas de därför i momshänseende på samma sätt som kasserade livsmedel.
Nevertheless, the term ‘not fit for sale’ can be interpreted in different ways and can thus cause uncertainty amongst potential donors of foodstuffs, especially in those Member States where the interpretation is left to the potential donor. 
Begreppet ”inte lämpade för försäljning” kan dock tolkas på olika sätt och därmed skapa osäkerhet hos potentiella livsmedelsdonatorer, särskilt i de medlemsstater där tolkningen överlåts åt den potentiella donatorn.
Umbrella organisations have raised concerns about the fact that such uncertainty may discourage actual donation for fear of breaking the rules. 
Paraplyorganisationer har uttryckt farhågor om att denna osäkerhet kan göra att aktörer av rädsla för att bryta mot reglerna avskräcks från donation.
In practice, VAT on donated goods is treated differently in different Member States. 
I praktiken behandlas moms på donerade varor olika i olika medlemsstater.
In Portugal, the VAT to be paid on food donated is zero if it is given to certain bodies. 
I Portugal betalas ingen moms på donerade livsmedel om de ges till vissa organisationer.
In Italy, only certain types of foodstuffs are subject to zero VAT. 
I Italien är endast vissa typer av livsmedel momsbefriade.
In the Netherlands and Finland, donors can themselves determine when a foodstuff is no longer saleable and therefore subject to zero VAT. 
I Nederländerna och Finland kan donatorerna själva bestämma när ett livsmedel inte längre går att sälja och därför är momsbefriat.
In Romania, the relevant clarifying documents were still being drafted at the time of the audit visit. 
I Rumänien höll förtydligande dokument fortfarande på att utarbetas vid tidpunkten för granskningsbesöket.
62 The EU’s value added tax system is described in Council Directive 2006/112/EC, with Article 16 of the directive referring to the donation of goods. 
62 EU:s mervärdesskattesystem beskrivs i rådets direktiv 2006/112/EG, där artikel 16 refererar till donation av varor.
According to EU fiscal rules, VAT on donated foodstuffs is due in a number of situations, to be determined by Member States. 
Enligt EU:s skatteregler ska moms betalas på donerade livsmedel i en rad situationer som ska fastställas av medlemsstaterna.
The value on which the VAT is based can be fairly low or even close to zero. 
Det värde som momsen baseras på kan vara ganska lågt eller till och med nära noll.
Common agricultural policy 75 As explained in paragraph 35, for many years the EU had considerable stockpiles of butter, skimmed milk powder, cereals, etc. A dedicated programme (Food Distribution programme for the Most Deprived Persons of the Community — MDP) existed within the CAP for donating some of these intervention stocks to needy people through charities. 
Den gemensamma jordbrukspolitiken 75. Såsom förklarades i punkt 35 hade EU under många år stora lager av smör, skummjölkspulver, spannmål etc. Ett särskilt program (ordning för utdelning av livsmedel till de sämst ställda i unionen) fanns inom den gemensamma jordbrukspolitiken för donation av en del av dessa interventionslager till behövande genom välgörenhetsorganisationer.
Observations 42 76 From the 1990s onwards, the use of the public intervention mechanism steadily declined and so did the stocks. 
Från 1990-talet och framåt minskade användningen av mekanismen för offentlig intervention stadigt, och det gjorde även lagren.
As of 2014, the MDP has been replaced by another programme, outside the CAP, called the FEAD. 
Från och med 2014 ersattes ordningen för utdelning av livsmedel till de sämst ställda i unionen med ett annat program, utanför den gemensamma jordbrukspolitiken, som heter fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt (Fead).
Although both the applicable regulations63 provide for the possibility of using products from the intervention stocks through the FEAD, the necessary Commission implementing acts that establish the relevant procedures are missing. 
De båda tillämpliga förordningarna63 anger att det är möjligt att använda produkter från interventionslagren via Fead, men kommissionens nödvändiga genomförandeakter med tillämpliga förfaranden saknas.
Opportunities to facilitate donation not sufficiently exploited Fund for European Aid to the most Deprived 77 The FEAD has existed since 2014. 
Möjligheterna att underlätta donation har inte utnyttjats tillräckligt Fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt 77. Fead har funnits sedan 2014.
Unlike the MDP, the main focus of the FEAD64 is not to make products from intervention stocks available to the most deprived, but to provide material and non-material assistance to the most deprived. 
Till skillnad från ordningen för utdelning av livsmedel till de sämst ställda i unionen är Fead64 inte främst inriktad på att göra produkter i interventionslager tillgängliga för dem som har det sämst ställt utan på att ge dem materiellt och icke-materiellt bistånd.
78 The FEAD regulation65 provides for ways of facilitating food donation, but the Commission has not actively promoted this aspect of the FEAD to the Member States and only a few Member States have actually used it: ο Article 23(4) provides for the possibility of freely distributing food from intervention stocks to the most deprived people under the FEAD. 
78. I Fead-förordningen65 anges sätt att underlätta livsmedelsdonation, men kommissionen har inte aktivt främjat denna aspekt av Fead visavi medlemsstaterna, och bara några få av dem har faktiskt utnyttjat den: • I artikel 23.4 anges möjligheten att dela ut gratis livsmedel från interventionslager till dem som har det sämst ställt enligt Fead.
In practice, only one Member State out of 28 (Finland) has included this in its FEAD operational programme (OP). ο Article 26(2)(d) provides for the possibility of financing the cost of collection, transport, storage and distribution of food donations. 
I praktiken har bara en medlemsstat av 28 (Finland) inkluderat detta i sitt operativa program enligt Fead. • I artikel 26.2 d anges möjligheten att finansiera kostnaden för insamling, transport, lagring och distribution av livsmedelsgåvor.
According to the Commission, only four Member States have included this in their OPs (Estonia, Italy, Luxembourg and Slovakia) as an action in the programme, but without a specific budget attached. 
Enligt kommissionen har endast fyra medlemsstater inkluderat detta i sina operativa program (Estland, Italien, Luxemburg och Slovakien) som en åtgärd i programmet, men de har ingen särskild budget för det.
Observations 43 Common agricultural policy 79 When producers withdraw fruit and vegetables from the market, they can receive EU funding for disposing of it (see paragraph 44). 
Den gemensamma jordbrukspolitiken 79. När producenter drar tillbaka frukt och grönsaker från marknaden kan de få EU-finansiering för att ta hand om dem (se punkt 44).
When they donate the products to certain bodies, they receive a higher compensation than when they destroy them. 
När de donerar produkterna till vissa organ får de högre kompensation än när de förstör dem.
Despite this higher compensation, the data received during the audit show that less than 40 % of the fruit and vegetables withdrawn from the market was actually donated in the period 2007-2015. 
Trots denna högre kompensation visar de uppgifter som vi fick under revisionen att mindre än 40 % av den frukt och de grönsaker som drogs tillbaka från marknaden faktiskt donerades under perioden 2007–2015.
Figures vary widely between Member States, and from year to year. 
Uppgifterna varierar kraftigt mellan medlemsstater och år.
The audit showed that, in one Member State visited during the audit, there are serious problems with the reliability of the data (see Box 12). 
Revisionen visade att i en av de medlemsstater som vi besökte under revisionen förekommer allvarliga problem med uppgifternas tillförlitlighet (se ruta 12).