natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Unrealisticapproachtofinancialviability................................. 
SLUTSATSEROCHREKOMMENDATIONER ......................................
CONCLUSIONSANDRECOMMENDATIONS ..................................... 
Slutsatser . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Improvingtheeffectivenessofenvironmentprojects ........................ 29.9.2006 EN Official Journal of the European Union C 235/3 ACP ALA CEPs CSP DFID DG DEV DG ENV DG Relex DWNP ECOFAC EIA Europeaid FAO GEF iQSG KfW MDGs MEAs MEDA NRPP OECD OECD DAC OQSG PEP PRSP SEA UNDP UNEP WSSD WWF ABBREVIATIONS AND TERMINOLOGY African, Caribbean and Pacific States signatory to the Cotonou Agreement Asia and Latin America developing countries Country Environment Profile Country Strategy Papers British Department for International Development Directorate-General for Development Directorate-General for Environment Directorate-General for External Relations Department of Wildlife and National Parks Ecosystmes Forestiers dŐAfrique Centrale Environmental Impact Assessment Europeaid Cooperation Office Food and Agriculture Organisation Global Environment Facility Interservice Quality Support Group German Kreditanstalt fr Wiederaufbau Millennium Development Goals Multilateral Environment Agreements Measures to accompany the economic and social reforms in the Mediterranean non-member countries Natural Resources Policy Programme Organisation for Economic Cooperation Development Development Assistance Committee of the Organisation for Economic Cooperation and Development Office Quality Support Group (OQSG) Poverty and Environment Partnership Poverty Reduction Strategy Papers Strategic Environmental Assessment United Nations Development Programme United Nations Environment Programme World Summit on Sustainable Development World Wildlife Fund 
BILAGA I Đ OECD:s kommitt fr utvecklingsbistnd Đ projektklassificering . . . . . . . . . . . . . . 29.9.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning C 235/3 ALA AVS DFID DWNP Ecofac EuropeAid FAO GEF KfW Meda OECD UNDP UNEP WSSD WWF F RKORTNINGAR Utvecklingslnder i Asien och Latinamerika Stater i Afrika, Vstindien och Stilla havet som undertecknat Cotonouavtalet Storbritanniens avdelning fr internationell utveckling Department of Wildlife and National Parks (Botswanas departement fr nationalparker och vilda djur och vxter) Ecosystmes Forestiers dŐAfrique centrale (regionalt program fr bevarande och utveckling av skogsekosystemen i Centralafrika) Byrn fr samarbete EuropeAid FN:s livsmedels-och jordbruksorganisation Globala miljfonden (Global Environment Facility) Tyska Kreditanstalt fr Wiederaufbau (KfW) Stdtgrder fr ekonomiska och sociala reformer i icke-medlemslnder i Medelhavsomrdet Organisationen fr ekonomiskt samarbete och utveckling FN:s utvecklingsprogram FN:s miljprogram Vrldstoppmtet om hllbar utveckling Vrldsnaturfonden
C 235/4 EN Official Journal of the European Union SUMMARY I. Protecting the environment is a vital part of promoting sustainable development. 
C 235/4 SV Europeiska unionens officiella tidning SAMMANFATTNING I. Miljskydd r en viktig del av frmjandet av en hllbar utveckling.
The Treaty requires that environmental protection be integrated into the definition and implementation of all Community policies and activities, including the CommunityŐs external aid. 
Miljskyddskraven skall enligt frdraget integreras i utformningen och genomfrandet av gemenskapens politik och verksamhet, inbegripet gemenskapens externa bistnd.
More generally, the environment has come to figure as a key item on the international development agenda, and environmental sustainability is one of the Millennium Development Goals (see paragraphs 1 to 3). 
Miljn har ocks mer allmnt kommit att bli en nyckelfrga p den internationella utvecklingsagendan, och miljmssig hllbarhet r ett av millennieutvecklingsmlen (se punkterna 1Đ3).
The European Court of Auditors therefore undertook an audit in 2005 of the CommissionŐs management of the environmental aspects of its development aid. 
Europeiska revisionsrtten genomfrde drfr en granskning 2005 av kommissionens frvaltning av miljaspekterna p utvecklingsbistndet.
The audit examined whether the Commission had a comprehensive strategy for addressing the environmental aspects of its development cooperation, whether it had made adequate management arrangements to implement the strategy, how far the environment had been integrated (mainstreamed) into the CommissionŐs development programmes and projects, and what were the results of the CommissionŐs environment projects. 
Vid granskningen undersktes om kommissionen hade en vergripande strategi fr hur den skulle hantera miljaspekterna p utvecklingsbistndet, om den hade vidtagit lmpliga tgrder nr det gller frvaltningen fr att strategin skulle kunna genomfras, i hur hg grad miljaspekterna hade integrerats i kommissionens utvecklingsprogram och utvecklingsprojekt och vilka resultat kommissionens miljprojekt lett till.
As well as reviewing Commission systems in its headquarters and delegations, it also audited 65 environment projects (total value: 560 million euro) and 43 non-environment programmes and projects (total value: 1 073 million euro) in 16 countries (see paragraphs 4 to 7). 
Utver en genomgng av kommissionens system vid de centrala avdelningarna och vid delegationerna omfattade granskningen ven 65 miljprojekt (totalt vrde: 560 miljoner euro) och 43 icke miljrelaterade program och projekt (totalt vrde: 1 073 miljoner euro) i 16 lnder (se punkterna 4Đ7).
The Commission needs to establish a clear comprehensive strategy for the environmental aspects of its development aid. 
Kommissionen behver utarbeta en tydlig vergripande strategi fr miljaspekterna p utvecklingsbistndet.
While since 2001 there has been a strategy on the need to integrate the environment into development cooperation, the approach to financing programmes and projects in the environment and natural resources sector has not been clearly addressed. 
Sedan 2001 finns det en strategi fr den ndvndiga integreringen av miljfrgor i utvecklingssamarbetet, men frgan om hur program och projekt inom milj-och naturresurssektorn skall finansieras har inte behandlats p ett tillfredsstllande stt.
The new development policy signed in December 2005 provides a good basis for establishing a comprehensive strategy (paragraphs 9 to 12). 
Den nya frklaringen om utvecklingspolitiken som undertecknades i december 2005 utgr en bra grund fr en vergripande strategi (se punkterna 9Đ12).
The CommissionŐs action plan for implementing its mainstreaming strategy has not been systematically followed up and co-ordinated by the three Directorates-General primarily concerned. 
Kommissionens handlingsplan fr hur strategin fr integrering av miljaspekterna skall genomfras har inte systematiskt fljts upp och samordnats av de tre generaldirektorat som frmst berrs.
As a result, planned measures have generally been implemented after some delay or not at all (paragraphs 15 to 17). 
Som ett resultat av detta har planerade tgrder i allmnhet vidtagits fr sent eller inte alls (se punkterna 15Đ17).
The Commission has not carried out an adequate review of the staffing implications of its mainstreaming strategy. 
Kommissionen har inte gjort ngon tillfredsstllande versyn av vilka konsekvenser denna strategi fr fr personalbehoven.
The Commission has relied on an Environment Helpdesk manned by external experts to provide support to Commission staff, but there was no Helpdesk in place from mid-2002 to mid-2004. 
Kommissionen har frlitat sig p en hjlpcentral fr miljfrgor bemannad av externa experter som skall ge std till kommissionens personal, men mellan mitten av 2002 och mitten av 2004 fanns det ingen sdan hjlpcentral.
The environment integration manual, to be introduced in 2003, was still not completed at the end of 2005, although this manual was important both for defining mainstreaming procedures to be followed by Commission staff and as a key training input. 
Den handbok om integrering av miljaspekter som skulle infras under 2003 hade fortfarande inte frdigstllts i slutet av 2005, trots att denna handbok var viktig bde fr faststllandet av vilka frfaranden kommissionens anstllda skulle flja och som ett centralt inslag i fortbildningen.
Training courses have not been compulsory for key officials, although this was foreseen, and have often been poorly attended (see paragraphs 18 to 23). 
Kurserna har inte varit obligatoriska fr tjnstemn p viktiga poster, trots att avsikten var att de skulle vara det, och deltagandenivn har varit lg (se punkterna 18Đ23).
There is a need to further strengthen reporting, monitoring and evaluation systems on the environmental aspects of the CommissionŐs development cooperation to enable its performance in this area to be better assessed (see paragraphs 24 to 28). 
Systemen fr rapportering, vervakning och utvrdering av miljaspekterna p kommissionens utvecklingssamarbete behver frbttras ytterligare fr att mjliggra en bttre bedmning av kommissionens arbete p detta omrde (se punkterna 24Đ28).
The Commission has made only limited progress since 2001 in mainstreaming the environment into its development cooperation. 
Kommissionen har endast gjort sm framsteg sedan 2001 nr det gller integreringen av miljaspekterna i utvecklingssamarbetet.
In preparing the new generation of CSPs (2007 to 2013), the Commission has been taking a much more systematic approach to analysing environmental issues in beneficiary countries through the establishment of Country Environment Profiles (CEPs) although it is too early to assess how far this analysis will influence the CSPs themselves (paragraphs 29 to 35). 
Vid utarbetandet av nsta generation landstrategidokument (2007Đ2013) analyserade kommissionen mycket mer systematiskt miljfrgor i mottagarlnderna genom att den upprttade miljprofiler fr varje land, men det r nnu fr tidigt att bedma i hur stor utstrckning denna analys kommer att pverka sjlva landstrategidokumenten (se punkterna 29Đ35).
Despite the increasing importance of budgetary support as a form of development aid, the Commission has done little to mainstream the environment into this area (paragraphs 36 to 38). 
Trots att budgetstdet som en form av utvecklingsbistnd kar i omfattning har kommissionen inte gjort mycket fr att integrera miljaspekterna p detta omrde (se punkterna 36Đ38).
There has been no consistent system for the environmental screening of new projects. 
Det har inte funnits ngot enhetligt system fr miljgranskning av nya projekt.
The Commission has no inventory of Environmental Impact Assessments (EIA) performed on development projects and evidence was found that they had not always been carried out where they should have been carried out. 
Kommissionen har ingen frteckning ver de miljkonsekvensbedmningar som grs av utvecklingsprojekt, och revisionsrtten fann tecken p att dessa bedmningar inte alltid hade genomfrts nr de skulle ha genomfrts.
There is also a need to establish procedures to ensure the implementation of EIA recommendations (see paragraphs 39 to 46). 
Det behver ven infras rutiner som garanterar att rekommendationerna i miljkonsekvensbedmningarna fljs (se punkterna 39Đ46).
V. Almost all environment projects examined were relevant to beneficiary country needs, and frequently also addressed global conservation needs, particularly in relation to forest and biodiversity conservation. 
V. Nstan alla granskade miljprojekt motsvarade mottagarlndernas behov och fyllde ofta ven globala naturskyddsbehov, srskilt med avseende p bevarande av skogar och biologisk mngfald.
Project outputs and results achieved have frequently fallen short of objectives. 
Genomfrda aktiviteter och uppndda resultat har ofta inte uppfyllt mlen.
Moreover, the project approach has inherent difficulties in achieving significant impacts and assuring financial viability (paragraphs 47 to 56). 
Dessutom har arbetssttet med projekt inbyggda svrigheter nr det gller att stadkomma stort genomslag och garantera ekonomisk brkraft (se punkterna 47Đ56).
Key factors influencing project effectiveness have been overambitious project design, delays in project preparation and implementation, limited progress in building institutional capacity, difficulties in addressing the needs of local communities for development while meeting conservation objectives, projectsŐ insufficient impact on the policy and legal framework, and the unrealistic goals set for financial sustainability after the end of project funding (see paragraphs 57 to 81). 29.9.2006 
Viktiga faktorer som pverkade projektens ndamlsenlighet negativt var projektens verambitisa utformning, frseningarna i frberedelser och genomfrande, den begrnsade framgngen med uppbyggnad av institutionell kapacitet, svrigheterna att svara mot lokalsamhllenas utvecklingskrav och samtidigt uppfylla naturskyddsmlen, projektens otillrckliga inverkan p politik och lagstiftning samt de orealistiska mlen fr ekonomisk hllbarhet nr projektfinansieringen upphr (se punkterna 57Đ81). 29.9.2006
29.9.2006 EN Official Journal of the European Union C 235/5 VI. 
29.9.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning C 235/5 VI.
Detailed recommendations on establishing a comprehensive environmental strategy and following up its implementation as well as how to make both environmental mainstreaming and environment projects more effective are given in paragraphs 88 to 101. 
Detaljerade rekommendationer ges i punkterna 88Đ101 om utarbetandet av en vergripande miljstrategi och om uppfljningen av strategins genomfrande samt om hur integreringen av miljaspekter och miljprojekten kan gras mer ndamlsenliga.
Since the 1972 United Nations Conference on the Human Environment in Stockholm the issue of the environment and how to ensure that development is sustainable has become a subject of international concern. 
Sedan FN:s konferens om den mnskliga miljn i Stockholm 1972 str milj och hllbar utveckling p den internationella dagordningen.
The 1992 United Nations Conference on Environment and Development in Rio de Janeiro further raised the profile of the environment and sustainable development, and led to three Multilateral Environment Agreements (MEAs): the Convention on Climate Change, the Convention on Biological Diversity, and the Convention to Combat Desertification. Although in the second half of the 1990s the development agenda refocused to a certain extent on poverty reduction issues, environmental sustainability was chosen as one of the eight Millennium Development Goals (MDG) established at the UN Millennium Summit in 2000. 
Vid FN:s konferens om milj och utveckling i Rio de Janeiro 1992 hjdes profilen ytterligare p frgan om milj och hllbar utveckling; konferensen resulterade i tre internationella miljkonventioner: klimatkonventionen, konventionen om biologisk mngfald och kenkonventionen. ven om utvecklingsagendan under andra halvan av 1990-talet i viss utstrckning inriktades mer p fattigdomsbekmpning, valdes en miljmssigt hllbar utveckling till ett av de tta millennieutvecklingsmlen (Millennium Development Goals) som faststlldes vid FN:s mil-lennietoppmte 2000.
The 2002 World Summit on Sustainable Development (WSSD) in Johannesburg sought to address both poverty and environment issues. 
Vid vrldstoppmtet om hllbar utveckling i Johannesburg 2002 behandlades bde fattigdoms-och miljfrgor. utvecklingspolitik dr miljn ingr som en vergripande frga.
The development policy consensus agreed between the European Commission, the Member States and the European Parliament in December 2005 not only maintained the environment as a cross-cutting issue but also made environment and natural resources one of nine priority sectors for funding. 
Det samfrstnd om utvecklingspolitiken som Europeiska kommissionen, medlemsstaterna och Europaparlamentet ndde i december 2005 behll inte bara milj som en vergripande frga utan gjorde ven milj och naturresurser till ett av nio prioriterade omrden fr finansiering.
Audit scope and approach 4. 
Granskningens omfattning och granskningsmetod 4.
In view of the environmentŐs key role as one of the three pillars of sustainable development and its importance as one of the Millennium Development Goals (MDGs), the European Court of Auditors carried out an audit in 2005 of the European CommissionŐs management of the environmental aspects of its development cooperation with Asian and Latin American developing countries, southern Mediterranean countries and the African, Caribbean and Pacific group of States. 
Med tanke p miljns nyckelroll som en av de tre pelarna fr en hllbar utveckling och dess betydelse som ett av millennieutvecklingsmlen genomfrde revisionsrtten en granskning under 2005 av kommissionens frvaltning av miljaspekterna p utvecklingssamarbetet med utvecklingslnder i Asien och Latinamerika, lnder i sdra Medelhavsomrdet och gruppen av stater i Afrika, Vstindien och Stillahavsomrdet.
More specifically, the audit focused on the following key questions (1): (a) does the Commission have a comprehensive overall strategy to deal with the environmental aspects of its development cooperation and has it made adequate management arrangements for implementing its strategy and assessing the environmental performance of its development aid? (b) has the Commission effectively mainstreamed the environment into all of its development cooperation? (c) have the environment programmes and projects financed by the Commission been effective? 
Granskningen inriktades framfr allt p nedanstende nyckelfrgor (1): a) Har kommissionen en vergripande strategi fr hur miljaspekterna p utvecklingssamarbetet skall hanteras och har den vidtagit lmpliga tgrder nr det gller frvaltningen fr att kunna genomfra strategin och bedma utvecklingsbistndets inverkan p miljn? b) Har kommissionen integrerat miljaspekterna i allt sitt utvecklingssamarbete p ett ndamlsenligt stt? c) Har de miljprogram och miljprojekt som finansieras av kommissionen varit ndamlsenliga?
Environment is not an easy term to define. 
Milj r inget ltt begrepp att definiera.
For the purpose of this audit, environment was understood in the first place in accordance with the relatively narrow sense defined by the OECD Development Assistance Committee (DAC) for project classification purposes (see Annex I). 
Fr denna granskning har milj i frsta hand tolkats i enlighet med den relativt snva definition som OECD:s kommitt fr utvecklingsbistnd har faststllt nr det gller projektklassificering (se bilaga I).
In addition, the audit also took into consideration the natural resource sectors (forestry, water, fisheries) and focused on one of these areas, namely for-estry(2). The commitments for programmes and projects (1) When addressing these key questions, the audit took into account the environmental auditing guidelines of the International Organisation of Supreme Audit Institutions (INTOSAI). 
Vid granskningen beaktades ven naturresurssektorerna (skogs-bruk, vatten, fiske) och granskningen inriktades p en av dessa sektorer, nmligen skogsbruk (2). tagandena fr program (1) Vidgranskningenavdessanyckelfrgorbeaktadesriktlinjernafrmil-jrevision frn den internationella organisationen fr hgre revisionsorgan Intosai.
(2) The main reason for focusing on forestry is that the Commission has a special budget line for tropical and other forests (see paragraph 10). 
(2) Huvudsklet till att granskningen inriktades p skogsbruk r att kommissionen har en srskild budgetpost fr tropiska skogar och andra skogar (se punkt 10). r 2004 inrttades visserligen en srskild mekanism fr vatteninvesteringar, men den befinner sig fortfarande i ett tidigt skede av genomfrandet.
While a special ACP-EU Water Facility was created in 2004, this is still at an early stage of implementation. (a) (b) the financing of programmes and projects whose principal objective is to improve environmental conditions; the integration of environmental concerns into all other types of development programmes and projects. 
Det finns i princip tv typer av insatser som bistndsgi-gjort fr att hantera miljaspekterna p 2. varna utvecklingssamarbetet: a) b) Finansiering av program och projekt vars viktigaste ml r att frbttra miljn. Integreringen av miljhnsyn i alla andra typer av utvecklingsprogram och utvecklingsprojekt.
This is commonly referred to as ÔmainstreamingŐ the environment. 
Detta kallas ven mainstreaming av miljfrgor.
In recent years the donor community, including the European Commission, has given increasing attention to this approach. 
P senare r har bistndsgivarna, och ven Europeiska kommissionen, i strre utstrckning tillmpat detta synstt.
3. ronment in the context of development should be seen not only in terms of an increased recognition by donors of the importance of this approach but also in the context of the wider European Union legal and policy framework. 
3. utvecklingssammanhang br betraktas inte bara mot bakgrund av att bistndsgivarna i hgre grad erknner vikten av detta arbetsstt utan ven sttas i ett strre sammanhang av den rttsliga och politiska ramen i EU.
Thus Article 6 of the Treaty establishing the European Community, as amended by the 1997 Treaty of Amsterdam, stipulates that: ÔEnvironmental protection requirements must be integrated into the definition and implementation of Community policies and activities..., in particular with a view to promoting sustainable developmentŐ. 
Artikel 6 i frdraget om upprttandet av Europeiska gemenskapen, ndrat genom Amsterdamfrdraget 1997, freskriver fljande: ÓMiljskyddskraven skall integreras i utformningen och genomfrandet av gemenskapens politik och verksamhet (...), srskilt i syfte att frmja en hllbar utveck-ling.Ó I juni 1998 betonade Europeiska rdet i Cardiff vikten av att miljskydd och en hllbar utveckling integreras i de viktigaste politikomrdena, inbegripet utvecklingsbistnd, som frvaltas av kommissionen och uppmanade kommissionen att ta fram lmpliga strategier. r 2000 antogs Europeiska gemenskapens Kommissionens strvan att integrera miljaspekter i
C 235/6 EN Official Journal of the European Union 29.9.2006 in these areas in 2003 and 2004 are given in the table below: Table Budgetary commitments to environment and natural resource sector 2003 to 2004 (b) whether the Commission had established the management systems which ensure the implementation and follow-up of this strategy and assess the environmental performance of its aid. 
C 235/6 SV Europeiska unionens officiella tidning 29.9.2006 och projekt p dessa omrden under 2003 och 2004 visas i tabellen: Tabell Budgettaganden avseende milj-och naturresurssektorn under 2003Đ2004 b) om kommissionen hade infrt frvaltningssystem som gr det mjligt att genomfra och flja upp denna strategi och bedma bistndets inverkan p miljn.
Need for a clear and comprehensive environment strategy 9. 
Behovet av en tydlig och heltckande miljstrategi 9.
Environmental protection is one of the three pillars of sustainable development (1). 
Miljskydd r en av de tre pelarna fr en hllbar utveckling (1).
As such it should be an essential component of development objectives (2). 
Drfr br det vara en viktig del av utvecklingsmlen (2).
The European CommunityŐs development policy adopted in November 2000, the overarching objective of which was poverty reduction, sought to address the environment by treating it as one of several Ôcross-cutting issuesŐ to be integrated into all development programmes and projects. 
Europeiska gemenskapens utvecklingspolitik som antogs i november 2000 och vars vergripande ml var att minska fattigdomen, innebar att miljfrgan hanterades som en av flera vergripande frgor som skulle integreras i alla utvecklingsprogram och utvecklingsprojekt.