natgillin/translations-raw huggingface dataset:
At the end of a programme the compliance rate with more important conditions tended to be higher, which indicates that the Commission’s focus partly shifted towards the most needed reforms as programmes neared closure (see paragraph 158). 
Vid slutet av ett program tenderade uppfyllandet av viktigare villkor att vara högre, vilket tyder på att kommissionens fokus delvis riktades mot de nöd-vändigaste reformerna i takt med att programmen närmade sig slutet (se punkt 158).
202 The programme conditions successfully prompted reforms, and these mostly continued after the end of the programme, with reversals being rare as of the time of the audit. 
202 Programvillkoren lyckades på ett framgångsrikt sätt få igång reformer som oftast fortsatte efter det att programmet var slut, och upphävanden var ovanliga när revisionen gjordes.
There were tangible improvements where the programmes targeted reforms in certain specific areas. 
Det skedde påtagliga förbättringar när programmen var inriktade på reformer inom specifika områden.
In some cases the EU helped to encourage new reforms, while in others the assistance programmes provided an incentive to accelerate the implementation of existing national plans. 
I några fall hjälpte EU till att underlätta nya reformer, medan biståndsprogrammen på andra områden var ett incitament att påskynda genomförandet av befintliga nationella planer.
However, compliance with a number of conditions still did not produce the effects in anticipation of which they were included in the programme (see paragraphs 159 to 164). 
Dock gav uppfyllandet av ett antal villkor ännu inte de effekter för vilka de hade införts i programmet (se punkterna 159–164).
Conclusions and recommendations 78 Macroeconomic achievements 203 As well as seeking to consolidate fiscal accounts and stabilise the financial sector, the programmes aimed at restoring external balance by enhancing economic competitiveness. 
Slutsatser och rekommendationer 78 Makroekonomiska resultat 203 Förutom att försöka konsolidera de offentliga finanserna och stabilisera finanssektorn syftade programmen till att återställa den externa balansen genom att förbättra den ekonomiska konkurrenskraften.
In four of the five countries audited, the current-account adjustment was more rapid than expected. 
I fyra av de fem granskade länderna justerades bytesbalansen snabbare än väntat.
This can be ascribed, mainly, to an unexpected improvement in the income balance and, to a lesser extent, to a similarly unexpected improvement in the trade balance. 
Det kan i första hand tillskrivas en oväntad förbättring av inkomstsaldot och i mindre utsträckning en lika oväntad förbättring av handelsbalansen.
Imports were lower than expected, mainly because of a fall in GDP. 
Importen var lägre än väntat, främst på grund av lägre BNP.
Where exports were also lower than expected, external factors (mainly a fall in the GDP of trading partners) were usually the cause (see paragraphs 165 to 172). 
När även exporten var lägre än väntat berodde det vanligen på externa faktorer (främst lägre BNP hos handelsparter) (se punkterna 165–172).
204 Internal devaluation was a key element of macroeconomic strategy in three countries, where a set of policies was devised to restore international competitiveness by focusing mainly on reduced labour costs. 
204 Intern devalvering var en viktig del av den makroekonomiska strategin i tre länder där en uppsättning politiska åtgärder utformades för att återställa den internationella konkurrenskraften genom att i första hand fokusera på sänkta arbetskraftskostnader.
In practice, the pay adjustment applied to those newly hired during the recession, but the wages of incumbent workers hardly declined at all (see paragraphs 173 to 174). 
I praktiken justerades lönerna för dem som nyanställdes under recessionen medan lönerna för etablerade anställda knappast sjönk alls (se punkterna 173–174).
Recommendation 9 The Commission should improve its understanding of how the countries adjusted so that greater attention can be paid to the lessons learnt from the programmes. 
Rekommendation 9 Kommissionen bör öka sin förståelse av hur länderna sanerades så att den kan dra större nytta av erfarenheterna från programmen.
Issues that could be further investigated include: (a) impact of the measures to regain competitiveness, such as internal devaluation; (b) social impacts and burden sharing of the adjustment programme; and (c) sequencing of adjustment measures. 
Följande aspekter skulle kunna undersökas ytterligare: a) Konsekvenserna av åtgärderna för att återvinna konkurrenskraft, t.ex. intern devalvering. b) Saneringsprogrammets sociala konsekvenser och bördefördelning. c) Saneringsåtgärdernas ordningsföljd.
This Report was adopted by Chamber IV, headed by Mr Milan Martin CVIKL, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg at its meeting of 11 November 2015. 
Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Milan Martin CVIKL som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 11 november 2015.
Annexes 79 Reasons motivating the request for assistance Each crisis situation was classified using the categories suggested in the academic literature1. Member State Type of crisis Key reasons motivating the government request for assistance Hungary Balance-of-payment crisis The Lehman Brothers collapse generated a downward shift in investor sentiment in early October 2008. 
Bilagor 79 Skäl som låg till grund för ansökan om bistånd Varje krissituation har klassificerats med hjälp av de kategorier som föreslås i den akademiska litteraturen1: Land Typ av kris Centrala skäl som låg till grund för regeringens ansökan om bistånd Ungern Betalningsbalanskris Lehmankraschen genererade sänkt förtroende hos investerare i början av oktober 2008.
This led to a sell-off of government securities, a failed bond auction and sharp currency depreciation. 
Det ledde till försäljning av statspapper, en misslyckad obligationsauktion och kraftig valutadepreciering.
The stress in foreign exchange markets prompted liquidity pressures within banks, which faced difficulties in rolling over foreign exchange swaps. 
Stressen på valutamarknaderna gav bankerna likviditetsproblem och gjorde det svårt att omsätta valutaswappar.
Hungary requested financial assistance because of the concern that the evolving panic would upset market mechanisms to the extent a sudden disruption in Hungary’s external financing capacity would occur. 
Ungern begärde ekonomiskt bistånd på grund av oro för att den växande paniken skulle störa marknads-mekanismerna i sådan grad att landet plötsligt skulle få problem med sin externa finansieringskapacitet.
Source: Commission initial programme documents (2008); IMF ex post evaluation Hungary (2011). 
Källa: Kommissionens ursprungliga programdokument (2008) och IMF:s efterhandsutvärdering av Ungern (2011).
Latvia Balance-of-payment crisis Banking crisis During the 3 months prior to the request for assistance, deposits had fallen by 10 %. 
Lettland Betalningsbalanskris Bankkris Under de tre månader som föregick ansökan om bistånd hade insättningarna sjunkit med 10 %.
This was led by a run on the Parex Bank, which encountered severe liquidity problems after it lost more than a quarter of its deposits. 
Det började med massuttag från Parex bank som fick allvarliga likviditetsproblem efter att ha förlorat över en fjärdedel av sina insättningar.
In the same period, official reserves fell by almost 20 % as the central bank sold foreign currency to defend the currency peg. 
Under samma period minskade valutareserverna med närmare 20 % eftersom centralbanken sålde utländsk valuta för att försvara valutapariteten.
In November the government decided to step in and nationalise the Parex Bank. 
I november beslutade regeringen att intervenera och nationaliserade Parex bank.
In December, the government imposed restrictions on deposit withdrawals from Parex. 
I december införde regeringen begränsningar för uttag från Parex.
According to the prime minister, Latvia was in need of financial assistance for three reasons: to manage the Parex Bank, to finance the budget deficit and to stabilise the financial market. 
Enligt premiärministern behövde Lettland ekonomiskt bistånd av tre skäl: för att förvalta Parex bank, finansiera finansieringsunderskottet och stabilisera finansmarknaden.
Increasing concerns regarding Latvia’s financial system and external debt resulted in the balance of payments and banking crises. 
Ökad oro över Lettlands finanssystem och utlandsskuld ledde till betalningsbalanskrisen och bankkrisen.
Source: Latvia’s IMF request (2009); Aslund, Anders and Valdis Dombrovskis (2011), How Latvia came through the financial crisis, Peterson Institute for International Economics; Blanchard, Griffiths and Gruss (2013), ’Boom, bust, recovery: forensics of the Latvia crisis’, final conference draft to be presented at the Fall 2013 Brookings Panel on Economic Activity. 
Källa: Lettlands ansökan till IMF (2009), Aslund, Anders och Valdis Dombrovskis (2011): How Latvia Came Through The Financial Crisis (hur Lettland tog sig igenom finanskrisen), Peterson Institute for International Economics; Blanchard, Olivier; Mark Griffiths och Bertrand Gruss (2013): Boom, Bust, Recovery: Forensics of the Latvia Crisis (boom, konkurs, återhämtning: dissekering av krisen i Lettland), slutligt utkast till inlägg vid Brookings Panel on Economic Activity hösten 2013.
Romania Balance-of-payment crisis With the onset of the 2008 global financial crisis, domestic financial markets and the banking system came under severe stress. 
Rumänien Betalningsbalanskris När finanskrisen slog till 2008 utsattes den inhemska finansmarknaden och banksystemet för stort tryck.
Access to external funding was limited, leading to a spike in interest rates. 
Tillgången till extern finansiering var begränsad, vilket ledde till kraftigt höjda räntor.
The slowdown in capital flows led to large exchange rate depreciation of over 15 %, deteriorating asset quality and the further weakening of bank balance sheets. 
De långsammare kapitalflödena ledde till en stor depreciering av valutan på över 15 %, vilket försämrade kvaliteten på tillgångar och ytterligare försvagade bankernas balansräkningar.
The central bank intervened to stabilise the Romanian leu. 
Centralbanken intervenerade för att stabilisera den rumänska valutan leu.
Romania’s credit rating was downgraded to below investment grade, which increased both the risk premium and borrowing costs. 
Rumäniens kreditbetyg sänktes till under kreditvärdighet, vilket höjde både riskpremien och lånekostnaderna.
Sovereign yields jumped to 9 %. 
Avkastningen på statspapper steg till 9 %.
Against a background of strongly increased risk aversion, increased pressures on the exchange rate and increasingly restricted access to the bond market for public borrowing, the Romanian authorities made a request for financial assistance in March 2009. 
Mot bakgrund av kraftigt ökad riskaversion, ökat tryck på valutakursen och allt mer begränsad tillgång till obligationsmarknaden för offentlig upplåning ansökte de rumänska myndigheterna om ekonomiskt bistånd i mars 2009.
Source: IMF, Romania: request for a stand-by arrangement (2009); IMF ex post evaluation Romania (2012); European Commission, ‘Overall assessment of the two balance-of-payments assistance programmes for Romania’, European Economy, Occasional Papers 156 (2013). 
Källa: IMF: Rumänien: Request for Stand-By Arrangement (ansökan om stand-by-avtal) (2009), IMF:s efterhandsutvärdering av Rumänien (2012), Europeiska kommissionen: Overall assessment of the two balance-of-payments assistance programmes for Romania (samlad bedömning av de två programmen med betalningsbalansstöd till Rumänien), Europeisk ekonomi, Occasional Papers nr 156 (2013).
Annexes 80 Member State Type of crisis Key reasons motivating the government request for assistance Ireland Banking crisis From late 2007, investor confidence in Ireland’s property sector had evaporated amid concerns about oversupply and a price bubble. 
Bilagor 80 Land Typ av kris Centrala skäl som låg till grund för regeringens ansökan om bistånd Irland Bankkris Från slutet av 2007 hade investerarna tappat förtroendet för Irlands fastighetssektor på grund av överutbud och en prisbubbla.
This left Ireland facing two problems: a sharp decline in cyclical construction-related revenues and the sudden emergence of large losses in the domestic banking system. 
Det gav Irland två problem: kraftig nedgång i cykliska byggrelaterade inkomster och plötsliga stora förluster i den inhemska banksektorn.
In 2008-2010 Ireland had taken major measures to strengthen its banking sector. 
Åren 2008–2010 hade Irland vidtagit stora åtgärder för att förstärka sin banksektor.
It provided government guarantees of domestic banks’ liabilities. It injected capital amounting more to than 20 % of its GDP into the banking sector. 
Landet tillhandahöll statliga garantier för de inhemska bankernas skulder och sköt till kapital till banksektorn motsvarande över 20 % av sin BNP.
The National Asset Management Agency took over banks’ distressed land and property development assets. 
En nationell myndighet för förvaltning av tillgångar tog över bankernas problemtillgångar i form av mark och fastigheter.
However, the government’s obligations to the financial sector had pushed spreads on government bonds to historic highs and significantly reduced market access for the Member State. 
Dock hade regeringens åtaganden för finanssektorn gjort att ränteskillnaderna på statsobligationer stigit till historiska nivåer och att landets tillgång till marknaden minskat betydligt.
Source: Ireland: letter of intent (2010); IMF, Ireland: request for an extended arrangement (2010); European Commission (2011). 
Källa: Irland: Avsiktsförklaring (2010), IMF: Irland: Request for an Extended Arrangement (2010) (ansökan om en utvidgad facilitet), Europeiska kommissionen (2011).
Portugal Sovereign debt crisis The period before the request for financial assistance was marked by unfavourable developments in public finances and a worsening economic outlook. 
Portugal Statsskuldskris Perioden före ansökan om ekonomiskt bistånd kännetecknades av negativ utveckling av de offentliga finanserna och sämre ekonomiska utsikter.
This led to a deterioration of confidence and rising market pressures on Portuguese debt, accentuated by the negative developments in euro area sovereign bond markets. 
Det ledde till att förtroendet minskade och marknadens tryck på Portugals skuld ökade. Utvecklingen förstärktes av den negativa utvecklingen på marknaderna för statspapper i euroområdet.
As market access tightened, the government had increasingly resorted to shorter-term security issuances and other types of financing (such as private placement, syndicated issue and substantial short-term financing from domestic banks). 
I takt med att tillgången till marknaden minskade använde regeringen sig allt mer av emissioner av kortfristiga värdepapper och andra typer av finansiering (såsom riktade emissioner, obligationskonsor-tium och stora kortfristiga lån från inhemska banker).
In early May 2011, Portuguese 10-year spreads over Bunds increased to 650 basis points. 
I början av maj 2011 hade ränteskillnaden mellan Portugals statsobligationer och Bunds (tyska statspapper) stigit till 650 räntepunkter.
Source: European Commission, ‘The economic adjustment programme for Portugal’, European Economy, Occasional Papers 79, (2011); IMF, Portugal: request for arrangement under the extended fund facility (2011). 
Källa: Europeiska kommissionen: The Economic Adjustment Programme for Portugal (ekonomisaneringsprogrammet för Portugal), Europeisk ekonomi, Occasional Papers 79, (2011); IMF: Portugal: Request for Arrangement Under the Extended Fund Facility (begäran om en förlängd fondfacilitet) (2011).
1 Claessens and Kose (2013); Laeven and Valencia (2012); Kaminsky and Reinhart (1999). 
1 Claessens och Kose (2013), Laeven och Valencia (2012) samt Kaminsky och Reinhart (1999).
The table does not include the other two facilities — intergovernmental loans to Greece and the European Stability Mechanism — which were put in place to provide financial assistance to euro area Member States. 
I tabellen ingår inte de två andra faciliteterna – mellanstatliga lån till Grekland och Europeiska stabilitetsmekanismen – som infördes för att tillhandahålla ekonomiskt bistånd till länder i euroområdet.
Annexes 82 Audit methodology Identification of the audit criteria 1. 
Bilagor 82 Revisionsmetod Identifiering av revisionskriterierna 1.
We derived the good management practices and evaluation criteria from evaluations of IMF programmes, ex post evaluations of the EU’s balance-of-payments assistance to non-EU countries, previous Court reports on macrofinancial assistance, guidelines and other publications from independent institutes and think tanks, and academic research. 
Vi hämtade god förvaltningspraxis och bra utvärderingskriterier från utvärderingar av IMF-program, efterhandsutvärderingar av EU:s betalningsbalansstöd till tredjeland, tidigare rapporter från revisionsrätten om makroekonomiskt stöd, riktlinjer och andra publikationer från oberoende institut och tankesmedjor samt akademisk forskning.
Table 1 provides the most important source documents. 
Tabell 1 innehåller de viktigaste källdokumenten.
Table 1 — Key sources of audit criteria IMF and Independent Evaluation Office of the IMF International Monetary Fund guidelines on conditionality (2002); Principles underlying the guidelines on conditionality (2006); 2011 review of conditionality (2012) Fiscal adjustment in IMF-supported programs (2003) Evaluation report: The IMF and recent capital account crises: Indonesia, Korea, Brazil (2003) Evaluation report: Structural conditionality in IMF-supported programs (2007) Structural conditionality in IMF-supported programs: background documents (2007) Mauro, P., Chipping away at public debt, IMF, 2011 European Commission Guidelines on the programming, design & management of general budget support (2007) Final report: Meta-evaluation of macro-financial assistance operations (2004-2008) (2009) Guidelines for the ex post evaluation of macro-financial assistance and balance of payments operations (2010) Evaluation of Directorate-General for Economic and Financial Affairs’ fiscal surveillance activities (2010) European Court of Auditors Special Report No 5/2001: Counterpart funds structural adjustment support earmarked for budget aid (seventh and eight EDFs) Special Report No 2/2005: EDF budget aid to ACP countries: the Commission’s management of the public finance reform aspects Special Report No 11/2010 : The Commission’s management of General Budget Support in ACP, Latin American and Asian countries Annex III 
Tabell 1 – Centrala källor till revisionskriterier IMF och IMF:s oberoende utvärderingskontor IMF Conditionality guidelines (riktlinjer för villkor): IMF Guidelines on Conditionality (2002), Principles Underlying the Guidelines on Conditionality (2006), 2011 Review of Conditionality (2012) Fiscal adjustment in IMF-Supported Programs (2003) Utvärderingsrapport: The IMF and Recent Capital Account Crises: Indonesia, Korea, Brazil (2003) Utvärderingsrapport: Structural Conditionality in IMF-Supported Programs (2007) Structural Conditionality in IMF-supported programs: Background documents (2007) Mauro, P.: Chipping away at Public Debt, IMF, 2011 Europeiska kommissionen Guidelines on the Programming, Design & Management of General Budget Support (2007) Slutrapport: Meta-evaluation of Macro-Financial Assistance Operations (2004–2008) (2009) Guidelines for the ex post evaluation of Macro-Financial Assistance and Balance of Payments Operations (2010) Evaluation of Directorate-General for Economic and Financial Affairs’ fiscal surveillance activities (2010) Europeiska revisionsrätten Särskild rapport nr 5/2001 om motpartsmedel från strukturanpassningsstöd i form av direkt budgetstöd (sjunde och åttonde EUF) Särskild rapport nr 2/2005 om EUF:s budgetstöd till AVS-länderna: kommissionens förvaltning av området ”reformen av de offentliga finanserna” Särskild rapport nr 11/2010: Kommissionens förvaltning av allmänt budgetstöd i AVS-länder och länder i Latinamerika och Asien Bilaga III
Annexes 83 2. 
Bilagor 83 2.
To identify the best practices in the area of public debt management, investor relations and transparency in debt issuance, we drew on the relevant work and guidelines of the following organisations: (a) the IMF and the World Bank, in particular the various versions of the guidelines on public debt management (2001, 2003, 2007 and 2014) and on the use of syndications (2010 and 2013); (b) the Organisation for Economic Cooperation and Development, in particular the cross-country analysis of government debt issuance procedures (2009); (c) the Bank for International Settlements; and (d) private-sector associations such as the International Capital Market Association, the Association for Financial Markets in Europe and the Institute of International Finance. 
För att identifiera god praxis på området statsskuldförvaltning, investerarrelationer och insyn vid emission av skuldebrev tittade vi på relevant arbete och relevanta riktlinjer från följande organisationer: a) IMF och Världsbanken, särskilt de olika versionerna av riktlinjerna för statsskuldförvaltning (2001, 2003, 2007 och 2014) och om användningen av konsortier (2010 och 2013). b) Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling, särskilt en länderundersökning av regeringars förfarande för emission av obligationer (2009). c) Internationella regleringsbanken. d) Sammanslutningar inom den privata sektorn, t.ex.
Analysis of structural conditions 3. 
Analys av strukturella villkor 3.
The analysis of structural conditions was sample based (see Table 2). 
Analysen av strukturella villkor var urvalsbaserad (se tabell 2).
The areas were selected after evaluating their relative importance for each programme. 
Områdena valdes ut efter det att vi hade utvärderat deras relativa betydelse för varje program.
Table 2 — Sample overview Hungary Latvia Romania Ireland Portugal Number of analysed conditions 44 56 67 59 135 Approximate coverage (estimate by extrapolation from the sample) 73%1 38% 39% 15% 34% Thematic coverage Public financial management (e.g. fiscal responsibility, public procurement) Structural funds State-owned enterprises, privatisation, public–private partnerships x x x x x x Public service reform and/or wage bill x x x x Pension x x x x x x x x x Business environment x x Labour market (wage setting, active labour market policies, unemployment support) x x x x Financial sector (capital adequacy ratios, banking surveillance) x x x 1 73 % of conditions represent all structural conditions. 
Tabell 2 – Översikt över urvalet Ungern Lettland Rumänien Irland Portugal Antal analyserade villkor 44 56 67 59 135 Ungefärlig täckning (uppskattning genom extrapolering från urvalet) 73 %1 38 % 39 % 15 % 34 % Tematisk täckning Förvaltning av offentliga finanser (t.ex. finanspolitiskt ansvar och offentlig upphandling) Strukturfonder Statligt ägda företag, privatisering och offentligt-privata partnerskap x x x x x x Reform av offentliga tjänster och/eller utgifterna för löner x x x x Pensioner x x x x x x x x x Företagsklimat x x Arbetsmarknad (lönesättning, aktiv arbetsmarknadspolitik och arbetslöshetsstöd) x x x x Finanssektorn (kapitaltäckningskvot och banktillsyn) x x x 1 73 % av villkoren motsvarar alla strukturella villkor.
The remaining 27 % were only fiscal-related conditions. 
Återstående 27 % gällde budgetrelaterade villkor.
Annexes 84 4. 
Bilagor 84 4.
Similar conditions in the different versions of the memoranda of understanding were grouped to avoid unnecessary repetitions. 
Liknande villkor i de olika versionerna av samförståndsavtalen grupperades för att undvika onödiga upp-repningar.
The share of the grouped conditions to the number of conditions in the different memoranda of understanding was used to measure the persistence of conditions. 
Andel grupperade villkor i förhållande till antalet villkor i de olika samförståndsavtalen användes för att mäta villkorens beständighet.