natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The figure given for beneficiaries in France was therefore inflated by approximately 3 million. BOX 5 19 THE GENERAL NATURE OF THE MILK SCHEME OBJECTIVES ο ‘To contribute to balancing the milk market and to stabilise [...] prices’ (recital 43 of Council Regulation (EC) No 1234/2007) ο ‘... play a role within broader general and health, nutritional or social policy objectives’ (explanatory memorandum on the proposal for a Council regulation amending Regulation (EC) No 1255/1999) ο ‘It also plays an educational role by supporting the development of good eating and nutritional habits that will last a lifetime’ (Agriculture and Rural Development DG website) ο ‘The School Milk Scheme has both nutritional and educational character and contributes to the fight against obesity’ (press release by Commissioner Fischer Boel, 11 July 2008) Special Report No 10/2011 – Are the School Milk and School Fruit Schemes effective? 
Antalet stödmottagare överskattas således för denna medlemsstat med ungefär 3 miljoner. ruta 5 19 exemPel På den allmänna karaktären I SkolmjölkSProgrammetS mål ο ”främja marknadsbalansen på marknaden för mjölk och mjölkprodukter och stabilisera mark-nadspriserna” (skäl 43 i rådets förordning (Eg) nr 1234/2007). ο ”Spela en roll för de mer allmänna hälso-, livsmedels-och socialpolitiska målen.” (motivering till förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (Eg) nr 1255/1999). ο Spela en pedagogisk roll och uppmuntra sunda kostvanor som sedan bevaras hela livet (webb-plats för generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling). ο Syftet med programmet för utdelning av mjölk i skolan är såväl kostrelaterat som pedagogiskt och bidrar till att bekämpa fetma (pressmeddelande den 11 juli 2008, Boel fischer).
No indicators have been set for the Fruit Scheme. However, the scheme does introduce a number of provisions that are conducive to the monitoring of performance, from preparation of an initial strategy to the obligation for periodic evaluations in each Member State. 
Ingen indikator har planerats för fruktprogrammet. med det nya programmet infördes dock några bestämmelser som främjar övervakningen av resultatet, från det första utarbetandet av en strategi till skyldigheten att göra regelbundna utvärderingar i varje medlemsstat. men det är ännu för tidigt att uttala sig om hur ändamålsenliga dessa verktyg som ännu inte har utvecklats är. mycket Små utgIfter I förhållande tIll de tVå ProgrammenS mål ”MarknadsMålet” 27.
During talks prior to setting up the Fruit Scheme, the European Parliament had proposed a budget of 500 million euro per annum. 
Under de diskussioner som föregick inrättandet av fruktprogrammet föreslog Europaparlamentet en budget på 500 miljoner euro per år.
In the end, at the Commission’s suggestion, a ceiling of 90 million euro was agreed. 
På förslag från kommissionen fastställdes till sist ett tak på 90 miljoner euro.
The Commission felt in particular that the project had to prove itself on a smaller scale before a larger budget could be considered. 28. 
Kommissionen ansåg bland annat att projektet först måste visa vad det gick för i den omfattningen innan man kunde överväga en större budget.
The Commission’s approach was justified in hindsight by the very hesitant start to the scheme (see Annex IV). Nonetheless, the effect of this decision, even when national co-financing is factored in19, was that the budget ceiling set in the regulation equates to around 0,3 % of the production value of fruit and vegetables in the EU. A similar figure is obtained for the Milk Scheme, which, to judge from the available figures, helped to fund the distribution of a little less than 0,28 % of total EU production in 2008/09. 
28. det faktum att det tog ovanligt lång tid att köra igång programmet (se bilaga iV) har också gett kommissionen rätt i denna fråga. med hänsyn till valet av denna budget och också till de nationella medfinansieringarna19 utgör det fastställda budgettaket ungefär 0,3 % av värdet på frukt-och grönsaksproduktionen i EU. Skolmjölksprogrammet som enligt tillgängliga uppgifter ska ha lett till att motsvarande knappt 0,28 % av den totala EU-produktionen för 2008/2009 delades ut är i samma storleksordning.
In both cases, even if these amounts were spent effectively, the volumes to which they correspond are not likely to have a significant direct impact20 on market equilibrium. 
Även om man tänker sig att beloppen skulle användas ändamålsenligt motsvarar de i båda fallen en utdelning av kvantiteter som inte kan förväntas få någon betydande direkt ef-fekt20 på jämvikten på marknaden.
19 At the average EU co-financing rate of around 58 %, the current budget ceiling of 90 million euro translates into total expenditure (Commission and Member States) of some 155 million euro. 
19 med hänsyn till den genomsnittliga europeiska medfinansieringen på ungefär 58 % motsvarar de 90 miljoner euro i det nuvarande budgettaket totala utgifter (kommissionen och medlemsstaterna) på cirka 155 miljoner euro.
This aspect is examined in paragraphs 66 et seq. 21 ‘The volume of milk and milk products supplied under the scheme is extremely small relative to the size of the EU market (0,3 % of total milk delivered to EU dairies in 1996/97). 
21 där angavs följande: de kvantiteter mjölk och mjölkprodukter som levererats inom ramen för stödordningen är extremt små i förhållande till storleken på EU-marknaden (0,3 % av den totala mjölk som levererades till EU:s mejerier under 1996/1997). dessutom minskar den relativt sett.
At best, any impact of the scheme has been very small relative to the context of the total market and the scheme’s primary objective. [...] “as a measure to help expand the market for milk products” and as a “surplus disposal mechanism”, the scheme has been poor value for money.’ 
Effekterna av stödordningen har på sin höjd varit mycket små i förhållande till den totala marknaden och stödordningens främsta mål. Stödordningen är utformad som en åtgärd som ska bidra till att utvidga marknaden för mjölkprodukter och som en mekanism för avsättning av överskott, men den har inte visat på ett tillfredsställande kostnadsnyttoförhållande.
20 Special Report No 10/2011 – Are the School Milk and School Fruit Schemes effective? 
20 Särskild rapport nr 10/2011 – Är skolmjölksprogrammet och programmet för frukt i skolan ändamålsenliga?
21 ‘NutritioN aNd health’ objective 31. 
21 ”kost-och hälsoMålet” 31.
When divided by the number of children in the European Union, the expenditure that is currently budgeted for each scheme gives between 50 and 80 cents per child per year. 
Om man ser till antalet barn i Europeiska unionen motsvarar de utgifter som för närvarande har budgeterats för vart och ett av programmen mellan 50 och 80 cent per barn och år.
On this scale, it is also hard to imagine it having a significant influence on the eating habits of the target population as a whole. 
Ett belopp i den storleksordningen gör det därför svårt att förvänta sig någon större näringsmässig effekt på målpopulationen som helhet.
However, the schemes’ overall effectiveness in terms of the nutrition and health objective depends very much on the sub-population that is ‘chosen’ to receive support. NO MECHANISM FOR TARGETING NUTRITIONAL PRIORITIES 33. Supplying milk to a child who ordinarily consumes far less than his peers, or than recommended amounts23, adds more value than supplying the same quantity of milk to a child whose consumption of milk products is already above average or more than recommended amounts. 
Att dela ut mjölk till ett barn vars konsumtion ligger långt under genomsnittet eller långt under de rekommenderade näringsnormerna23 är mer värt än att dela ut samma kvantitet mjölk till ett barn vars konsumtion av mjölkprodukter redan ligger över genomsnittet eller över de rekommenderade normerna. de två programmens kost-och hälsomål innebär således att de i första hand vänder sig till kategorier (regioner, medlemsstater, socialgrupper osv.) vilkas konsumtion bedöms vara otillräcklig eller mindre än genomsnittet. det handlar alltså inte i första hand om att öka den genomsnittliga konsumtionen utan om att göra det möjligt för så många som möjligt att nå upp till den minimikonsumtion som bedöms vara nödvändig.
Where milk is concerned, some Member States have already shown awareness of this situation. 
En del medlemsstater har redan börjat fundera i dessa banor när det gäller mjölk.
In the United Kingdom, the 2005 evaluation found that, to a large extent, the target population already consumed sufficient quantities of milk prod-ucts24, and it recommended focusing on a number of priority categories. 
I Storbritannien visade utvärderingen från 2005 att en stor del av målpopulationen redan konsumerade tillräckligt med mjölkprodukter24 och det rekommenderades att man skulle rikta in sig på vissa kategorier som bedömdes vara prioriterade.
In France, the authorities have chosen to allocate the national budget complement to less-favoured areas, which are deemed to represent the greatest nutritional need25. Such targeting could take many other forms, although some of them may involve additional costs. 
I frankrike valde myndigheterna att koncentrera det nationella budgettillägg som de förfogade över till mindre gynnade områden, som bedömdes vara prioriterade när det gällde näringsbehov25. denna typ av koncentration skulle kunna ta sig många andra former varav en del dock skulle medföra vissa extrakostnader.
22 The Commission’s working estimate (shown by the audit to be unreliable) is that 21 million children, or roughly 20 % of the target population, are benefiting from the Milk Scheme. 
22 När det gäller mjölk gör kommissionen en uppskattning (som dock revisionen visade var föga tillförlitlig) på 21 miljoner stödmottagare eller cirka 20 % av den totala målpopulationen.
For the first year of the Fruit Scheme, the Member States visited had opted to concentrate on primary schoolchildren. 
När det gäller frukt hade de medlemsstater som besöktes valt att koncentrera programmet på elever i årskurs 1 i primärskolan.
23 Although there is no consensus on an exact figure the concept of a recommended amount is used in many countries. 
23 Även om det inte råder någon enighet om kvantifieringen används begreppet rekommenderat intag i stor utsträckning i de olika länderna.
24 ‘Children in schools that did not participate in the SMSS [School Milk Subsidy Scheme] on average drank an amount of milk sufficient to meet their recommended daily intake of calcium. This is consistent with the most recent national diet survey, which found that average calcium consumption was adequate at ages 4–10.’ 
24 I utvärderingen från 2005 anges följande: Barn i skolor som inte deltog i skolmjölksprogrammet (School Milk Subsidy scheme, SMSS) drack i genomsnitt en tillräcklig mängd mjölk motsvarande det rekommenderade dagliga kalciumintaget. detta stämmer överens med den senaste nationella undersökningen om kostvanor där man konstaterade att det genomsnittliga kalciumintaget var tillfredsställande i åldrarna 4–10.
25 At the same time, in France the EU aid is essentially paid to canteens, which have proportionally fewer users from less-favoured social categories. 
25 Samtidigt fördelas EU-stödet i frankrike främst till skolmatsalar som proportionellt sett har färre elever från mindre gynnade socialgrupper.
Statistically, therefore, the EU aid is addressed less to target groups which are prioritised by national governments. Special Report No 10/2011 – Are the School Milk and School Fruit Schemes effective? 
EU-stödet går således statistiskt sett i mindre utsträckning till den målgrupp som de nationella myndigheterna bedömde vara prioriterade. Särskild rapport nr 10/2011 – Är skolmjölksprogrammet och programmet för frukt i skolan ändamålsenliga?
35. However, neither of the EU schemes provides for resources to be allocated on the basis of a nutritional-needs analysis. 
35. däremot har ingen av EU:s två stödordningar planerat för en mekanism som gör att resurserna fördelas utifrån en analys av näringsbehoven.
37. There is no such mechanism under the Milk Scheme. 
37. det finns ingen mekanism för skolmjölksprogrammet.
An analysis by Member State not only reveals that the scheme does not target resources at areas of greatest need, it even shows that, on the whole, the Member States receiving most from the scheme are those where the consumption of milk products is already highest and, consequently, needs are less significant and less pressing (see Box 6). 
En analys per medlemsstat visar också att inte nog med att stödordningen inte i första hand fördelar resurserna till dem som tycks ha störst behov av dem utan också att programmets främsta stödmottagare snarast är de medlemsstater där konsumtionen av mjölkprodukter redan är högst och där behoven alltså är minst betydande och minst akuta (se ruta 6).
26 It should be pointed out that, although the Fruit Regulation sets a higher co-financing rate for convergence and outermost regions, this decision was not based on a nutritional-needs analysis, and, moreover, allocation of the EU contribution is still based solely on the criterion of the number of children between 6 and 10 years of age. 
26 det bör klargöras att även om förordningen för fruktprogrammet föreskriver en högre medfinansieringsgrad för regioner som omfattas av konvergensmålet eller för regioner i de yttersta randområdena bygger inte detta alternativ på en analys av näringsbehoven och EU-bidraget fördelas fortfarande utifrån ett enda kriterium, nämligen antalet barn i åldern 6–10 år.
Nine of them receive two to five times less per capita than the average or are not even participating in the scheme. Special Report No 10/2011 – Are the School Milk and School Fruit Schemes effective? 
Nio av dem får ett stöd per invånare som är två till fem gånger lägre än genomsnittet eller så deltar de inte alls i programmet. Särskild rapport nr 10/2011 – Är skolmjölksprogrammet och programmet för frukt i skolan ändamålsenliga?
The audit revealed that this unattractiveness was largely the result of the low level of aid combined with the disproportionate burden of administration. 
Revisionen visade att stödordningens bristande attraktionskraft till stor del berodde på en kombination av den låga ersättningsnivån och en förhållandevis tung administrativ belastning.
Milk sold at a reduced rate outside caNteeNs 40. At current aid levels, the EU subsidy is only sufficient to cover a small fraction of the cost of the products distributed29. 
Försäljning av Mjölk till reducerat pris utanFör skolMatsalen 40. med hänsyn till den nuvarande ersättningsnivån kan EU-bidraget endast täcka en liten del av kostnaden för de utdelade produkterna29.
In the absence of other, much more substantial, sources of funding (see paragraph 60 et seq.), therefore, the EU scheme does not permit distribution free of charge but extends only to the sale of milk at a reduced rate. 
Eftersom det inte finns några andra större finansieringskällor (se punkt 60 och framåt) är det alltså inte möjligt att dela ut gratis mjölk inom EU:s stödordning utan endast att sälja den till reducerat pris.
27 As the regulation does not impose a ceiling on expenditure, the potential maximum (approximately 900 million euro) was calculated on the basis of 25 cl per schoolday (the maximum daily amount allowed by the regulation) for every child in attendance at an educational establishment. 
27 Eftersom det inte finns något fastställt utgiftstak i förordningen har de maximala potentiella utgifterna (ungefär 900 miljoner euro) beräknats utifrån att alla skolbarn i samtliga skolor deltar och får 25 cl mjölk per skoldag (lagstadgat tak per dag per elev).
28 From the 1999 evaluation: ‘Scheme take-up across the EU in 1996/97 was equivalent to only 12 % of the maximum subsidy entitlement volume. This compares with 19 % in 1992/93. This suggests a relatively poor level of efficiency and effectiveness in reaching the target population [...]’. 
28 Urutvärderingenfrån1999: genomförandegraden för stödordningen på EU:s hela territorium 1996/1997 var endast 12 % av den maximala volymen av stödrättigheter och 19 % 1992/1993. detta tyder på en relativt liten grad av effektivitet och ändamålsenlighet när det gällde att nå målpopulationen.
29 Especially in view of the scheme’s objective of subsidising not just a product but an entire service, which entails specific packaging and logistical costs (e.g., in the UK, the physical delivery of fresh milk every morning). 
29 detta gäller särskilt som programmet inte bara vill subventionera en produkt utan en fullständig tjänst, vilket medför särskilda kostnader för paketering (förpackningar) eller logistik (t.ex. färsk mjölk som levereras på plats varje morgon i Storbritannien).
23 BOX 7 THE LOW PARTICIPATION RATE AND THE SCHEME’S UNATTRACTIVENESS A study made in Germany shows that, of the 56 % of establishments which offer milk or milk products to their pupils, just 21 % have applied for aid. 
23 ruta 7 exemPel På att deltagandet Var lågt och att StödordnIngen Inte lockade SärSkIlt många I Tyskland visade en undersökning att av de 56 % av skolorna som erbjuder mjölk eller mjölkprodukter till sina elever är det endast 21 % som ansöker om stöd.
Source: Bavarian Ministry of Agriculture. Special Report No 10/2011 – Are the School Milk and School Fruit Schemes effective? 
(Källa: Bayerns jordbruksministerium). Särskild rapport nr 10/2011 – Är skolmjölksprogrammet och programmet för frukt i skolan ändamålsenliga?
In Poland, EU aid covers just one quarter of the direct cost of milk. In Germany and the UK, it covers just 10 % to 15 %. 
EU-stödet står således endast för en fjärdedel av den direkta kostnaden för mjölk i Polen och 10–15 % i Tyskland och Storbritannien.
In Germany, for example, it allows cartons of flavoured milk to be sold for 35 rather than 40 cents. Reductions on this scale are generally too small to trigger a purchase decision, all the more so as studies have revealed a low price elasticity of demand30. 
I Tyskland till exempel gör stödet att man kan sälja förpackningar med smaksatt mjölk till priset av 35 cent i stället för 40. för en potentiell stödmottagare är en prisminskning i den storleksordningen i allmänhet för liten för att leda till ett köp, särskilt som de analyser som finns visar en låg efterfrågepriselasticitet30.
In many cases the establishment itself chooses not to participate. 
I många fall är det skolan som väljer att inte delta.
Usually goodwill is needed if the scheme is to be implemented at a school. 
Införandet av stödordningen i en skola hänger i själva verket oftast på enskilda personers goda vilja.
However, organising milk to be sold in schools at a reduced rate often necessitates a significant amount of work (purchasing, storage, distribution, collecting money from recipients, etc.), which can be a real obstacle to participation31. 
Att anordna försäljning av mjölk till reducerat pris medför en arbetsbörda som kan vara ganska stor (köpa in, förvara och dela ut mjölk, men också ta betalt av stödmottagarna) och utgör alltså ett verkligt hinder för deltagande31.
In some cases, the readiness of decision-makers to accept the workload associated with the scheme is reduced by the fact that families show little interest in purchasing subsidised milk or, on occasion, that the relevant staff are not themselves convinced of the scheme’s health benefits. Milk products iNcluded iN caNteeN Meals 44. 
I vissa fall leder det faktum att det bland familjer endast finns en liten efterfrågan på försäljning av mjölk till reducerat pris eller ibland att den ansvariga personalen inte själv är övertygad om programmets hälsoeffekt till att de som beslutar om deltagandet inte är särskilt villiga att acceptera den arbetsbörda som programmet medför. när Mjölkprodukter ingår i skolMåltiden 44.
Where the subsidy is paid for products used in canteen meals, management of the scheme is absorbed into regular canteen management duties, causing most of the administrative costs to disappear. What this finding means, without prejudice to any negative assessment of the scheme’s effectiveness in this form (see paragraphs 47 to 50), is that the only specific cost is the time requirement to apply for a grant. 
När subventionen betalas för produkter som används i samband med skolmåltiden försvinner merparten av de administrativa kostnaderna eftersom programmet då införlivas i skol-matsalens normala administration. denna iakttagelse innebär att den enda kostnad som uppkommer är den tid som krävs för att ansöka om subventionen, oberoende av den negativa bedömningen av subventionens ändamålsenlighet i detta fall (se punkterna 47–50).
30 From the 1999 evaluation: ‘Price does not appear to be a major factor influencing take-up of milk and milk products by consumers including school children. [...] This suggests that the main delivery mechanism of the School Milk Measure (price subsidy) is targeted at a factor of minor influence in determining consumption of milk and milk products. 
30 Utdrag ur utvärderingen 1999 om prisfaktorns svaga inverkan: priset tycks inte vara en avgörande faktor för konsumtionen av mjölk och mjölkprodukter hos konsumenterna, däribland skolbarn. detta tyder på att den främsta genomförandemekanismen i skolmjölksprogrammet (subventionerade priser) är anpassad till en faktor som endast i mindre utsträckning påverkar konsumtionen av mjölk och mjölkprodukter. det betyder att nettoeffekten på konsumtionen sannolikt blir mycket liten.
31 From the 1999 and 2005 evaluations: — ‘We also find that the EU School Milk Subsidy Scheme is an inefficient scheme. 
31 Utdrag ur utvärderingarna från 1999 och 2005 som illustrerar den arbetsbelastning som utdelningar mot betalning medför: Vi anser också att EU:s skolmjölksprogram är ineffektivt.
The combined SMSS and Top-Up spend around 7,2 million pounds in England annually, and create an estimated 5 million pounds of administrative costs in schools plus 831 000 pounds of administrative costs in LEAs [local educational authorities] and the RPA [Rural Payments Agency]. [...] 
Skolmjölksprogrammet och det nationella tillägget har tillsammans utgifter på cirka 7,2 miljoner pund i England varje år och har uppskattningsvis medfört 5 miljoner brittiska pund i administrativa kostnader för skolorna, plus 831 000 pund i administrativa kostnader för lokala utbildningsmyndigheter och utbetalande organ för jordbruk.
We recommend such programmes provide free milk rather than milk at a price, since it is likely to be much cheaper to administer programmes that do not require teachers to track parents’ payments.’ — ‘[...] the scheme’s administrative and financial requirements are considered by some to have acted as a disincentive to scheme take up at the school level. 
Vi rekommenderar att programmen delar ut mjölk gratis och inte mot betalning eftersom det antagligen är mycket billigare att förvalta program som inte kräver att lärarna kontrollerar föräldrarnas betalningar.
This stems mainly from the time commitments required to implement and administer school milk.’ 
En del anser att programmets administrativa och ekonomiska krav har haft en avskräckande effekt på skolorna. detta beror främst på den investering i tid som krävs för att införa och förvalta skolmjölksprogrammet.
24 Special Report No 10/2011 – Are the School Milk and School Fruit Schemes effective? 45. 
24 Särskild rapport nr 10/2011 – Är skolmjölksprogrammet och programmet för frukt i skolan ändamålsenliga?
What makes the administrative procedure so excessive for most applicants — especially the smallest — is not so much its complexity as the fact that so little aid is received (see Box 8). 
45. det är det låga stödet och inte dess komplexitet som gör att dessa formaliteter blir oproportionerligt stora för de flesta sökande och framför allt de minsta av dem (se ruta 8).