natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The adjustment of the national reference quantities for Italy, Spain and Greece and the establishing of national reference quantities for the three new Member States together resulted in an overall 10,6 Mio t increase in the national reference quantities. 
Ändringen av de nationella referenskvantiteterna för Italien, Spanien och Grekland och fastställandet av nationella referenskvantiteter för de tre nya medlemsstaterna innebar tillsammans att summan av de nationella referenskvantiteterna ökade med 10,6 miljoner ton.
Milk production is close to national quota levels 12. 
Mjölkproduktionen ligger nära de nationella kvotnivåerna ... 12.
Since 1993, milk production has stabilised at around 120 Mio t (see Annex 3). 
Sedan 1993 har mjölkproduktionen stabiliserats på omkring 120 miljoner ton (se bilaga 3).
Most of the Member States have decreased their production by over 10 % in relation to 1984, the year in which milk quotas were introduced. 
De flesta av medlemsstaterna har minskat sin produktion med över 10 % jämfört med 1984, det år då mjölkkvoter infördes.
Milk production has increased in Portugal (+ 10 % between 1992 (5) and 1998) and Greece (+ 9 % between 1984 and 1998). 
Mjölkproduktionen har ökat i Portugal (+ 10 % mellan 1992 (5) och 1998) och i Grekland (+ 9 % mellan 1984 och 1998).
(4) 5 () Council Regulation (EEC) No 1560/93 of 14 June 19963 (OJ L 154, 25.6.1993) amending Council Regulation (EEC) No 3950/92 of 28 December 1992 (OJ L 405, 31.12.1992), established guaranteed quantities for the period 1993/94 based on the following principles: the temporary suspension of the quotas applied in the previous periods became definitive, the Community reserve was definitively integrated into the Member StatesŐ quotas, and the quotas for Greece, Spain and Italy were increased. In Portugal, the milk quota regime became applicable from 1991/92 onwards. 
(4) Genom rådets förordning (EEG) nr 1560/93 av den 14 juni 1993 (EGT L 154, 25.6.1993) om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3950/92 av den 28 december 1992 (EGT L 405, 31.12.1992) fastställdes garantikvantiteter för perioden 1993/94 med användning av följande principer: den tillfälliga indragningen av kvoter som tillämpats under tidigare perioder gjordes permanent, gemenskapsre-serven införlivades slutgiltigt med medlemsstaternas kvoter och kvo-5 terna för Grekland, Spanien och Italien utökades. () I Portugal började systemet med mjölkkvoter tillämpas 1991/92.
C 305/6 EN Official Journal of the European Communities 30.10.2001 13. 
C 305/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30.10.2001 13.
Since the 1995/96 milk marketing year, reference quantities for deliveries to dairies have been systematically exceeded by a small margin (less than one per cent overall) in most Member States despite the reduction in the gap between milk production and national reference quantities. 
Sedan regleringsåret 1995–96 har referenskvantiteterna för leveranser till mejerier systematiskt överskridits något (totalt sett med mindre än 1 %) i de flesta medlemsstater, trots att skillnaden mellan den faktiska mjölkproduktionen och de nationella referenskvantiteterna har minskat.
This has been essentially due to the increase in the fat content of the milk. 
Detta har framför allt berott på ökningen av fetthalten i mjölken.
Quantities of milk delivered to dairies are adjusted on the basis of the actual fat content of the milk in relation to a reference fat content that existed at the time the milk quotas were introduced. 
De mjölkkvantiteter som levereras till mejerier justeras med utgångspunkt från mjölkens faktiska fetthalt i förhållande till den referensfetthalt som gällde vid tiden då mjölkkvoterna infördes.
These corrections cause national reference quantities to be exceeded and the additional levy to be applied (see Illustration 1). 
Korrigeringarna medför att de nationella referenskvantiteterna överskrids och att tilläggsavgiften tas ut (se illustration 1).
Illustration 1 Gross deliveries of milk to dairies, correction of quantities of milk delivered on the basis of fat content, imports of milk products and domestic consumption of milk products 120 100 80 60 40 20 0 1985/ 1986/ 1987/ 1988/ 1989/ 1990/ 1991/ 1992/ 1993/ 1994/ 1995/ 1996/ 1997/ 1998/ 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 Source: ZMP milk balance sheet Ń Summary tables of the replies to the questionnaires provided for in Article 8 of Regulation (EEC) No 536/93 (DG AGRI). 
Illustration 1 Mjölkleveranser brutto till mejerier; korrigering av levererade mjölkkvantiteter med avseende på fettinnehåll; import av mjölkprodukter; konsumtion av mjölkprodukter inom EU 120 100 80 60 40 20 0 1985/ 1986/ 1987/ 1988/ 1989/ 1990/ 1991/ 1992/ 1993/ 1994/ 1995/ 1996/ 1997/ 1998/ 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 Källa: ZMP Bilanz Milch − tabeller med sammanställning av svar på frågeformulär i enlighet med artikel 8 i förordning (EEG) nr 536/93 (GD Jordbruk).
Gross quantities of milk delivered to dairies Correction of quantities of milk delivered on the basis of fat content Imports of milk products Domestic consumption of milk products The quota level leads however to a structural surplus 14. 
Mjölkleveranser brutto till mejerier Korrigering av levererade mjölkkvantiteter med avseende på fettinnehåll Import av mjölkprodukter Konsumtion av mjölkprodukter inom EU ... men kvotnivåerna resulterar i ett strukturellt överskott 14.
The increase in the quota level occurred despite the fact that the Community market showed a structural surplus (see Illustration 1). 15. 
Ökningen av kvotnivån gjordes trots att gemenskapsmarknaden uppvisade ett strukturellt överskott (se illustration 1) 15.
This subsidised export of dairy products has been stable in the last decade at about 15 million tonnes (see Annexe 5 Ôdairy sector supply balance sheet in milk equivalentsŐ and Illustration 2). 
Den subventionerade exporten av mjölkprodukter har under det senaste decenniet varit stabil och legat på omkring 15 miljoner ton (se bilaga 5 ”Mjölkförsörjningsbalansen uttryckt i mjölk-ekvivalent” och illustration 2).
In addition, subsidised internal consumption of butter and skimmed-milk powder (SMP) is estimated by the Court at 10 million tonnes milk equivalent. 
Dessutom uppskattar revisionsrätten den subventionerade konsumtionen av smör och skummjölkspulver (SMP) inom EU till 10 miljoner ton mjölkekvivalent.
In fact, from 1991 to 1994, the subsidised butter share of internal consumption rose from 26,8 % to 32 %. 
Mellan 1991 och 1994 ökade i själva verket det subventionerade smöret sin andel av konsumtionen inom EU från 26,8 till 32 %.
Since 1995, Community aid representing on average 30 % of the market price (1) has been granted on around 500 000 t of butter or 28 % of the amount consumed on the internal market. 
Sedan 1995 har gemenskapsstöd motsvarande i genomsnitt 30 % av marknadspriset (1) givits för omkring 500 000 ton smör, dvs. 28 % av konsumtionen på EU-marknaden.
Over the same period, the quantity of subsidised skimmed milk used on the internal market (2) has fallen. 
Under samma period minskade mängden subventionerad skummjölk som användes på EU-marknaden (2).
Aid for the use of SMP has been paid on over 50 % of the quantities consumed on the internal market. 
Stöd till användning av skummjölkspulver har betalats ut för mer än 50 % av den kvantitet som konsumerats på EU-marknaden.
This aid has been fixed at some 35 % of the market price (3) (see Illustration 3). 
Stödbeloppet har fastställts till ungefär 35 % av marknadspriset (3) (se illustration 3).
(1) ECA Special Report No 8/2000, paragraph 22 (OJ C 132, 12.5.2000). 
(1) Särskild rapport nr 8/2000, punkt 22, (EGT C 132, 12.5.2000).
(2) Skimmed-milk powder for animal feed, and liquid skimmed milk for 3 feedingstuffs and transformation into casein. () Special Report No 1/1999, paragraph 21 and Table 2 ÔSkimmed-milk powder balance sheetŐ. Mio t 
(2) Skummjölkspulver för djurfoder samt flytande skummjölk för livs-3 medel eller för omvandling till kasein. () Särskild rapport nr 1/99, punkt 21 och tabell 2 ”Balansräkning för skummjölkspulver”. miljoner ton
30.10.2001 25 20 15 10 5 0 Đ5 EN Official Journal of the European Communities Illustration 2 Milk sector balance sheet (mio t): excess supply over domestic demand, exports and changes in stock C 305/7 Changes in stock Exports Excess supply over domestic demand Đ 10 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992* 1993 1994 1995 1995 1996 1997 1998 N. B.: For 1986 to 1990 EU-12 (new Lnder excluded) Ń For 1991 to 1994 EU-12 (new Lnder included) Ń As from 1995 EU-15, 1998 estimates. 
30.10.2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 305/7 Illustration 2 Mjölkförsörjningsbalansen inom EU (miljoner ton): överskott (utbud minus efterfrågan inom EU); export; lagerförändring 25 20 15 10 5 0 –5 – 10 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992* 1993 1994 1995 1995 1996 1997 1998 Anmärkning: Avser för 1986–1990 EU-12 (exkl. de nya tyska delstaterna), för 1991–1994 EU-12 (inkl. de nya tyska delstaterna) och från och med 1995 EU-15; prognos för 1998.
For 1992: provisional data published in ZMP milk balance sheet 92 (the updates differ considerably from these data). 
För 1992: preliminära uppgifter publicerade i ZMP Bilanz Milch 92 (de uppdaterade uppgifterna för detta år avviker i särskilt hög grad).
For the other years: latest data available. 
För övriga år: de senaste tillgängliga uppgifterna.
Consumption of own produce on the farm and direct sales are not taken into account. 
Egen konsumtion på gården och direktförsäljning medräknas ej.
Illustration 3 ary cost of 2 601 million euro. 
Budgetutgifter Lagerförändring 1,41 miljoner ton Illustration 3 2 601 miljoner euro.
The breakdown of the cost of the different measures is given in Annex 6 (see Illustrations 4 and 5). 
Hur dessa pengar används visas i bilaga 6 (se illustration 4 och 5).
Total payments of the additional levy to the Community budget cover 16 % of the expenditure of the CMO for the milk and milk products sector. 
De tilläggsavgifter för kvotöverskridande som betalas till gemenskapens budget täcker 16 % av utgifterna för den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter.
Budgetary expenditure on subsidies to the milk and milk-products sector has greatly decreased, in relative terms, since the introduction of the quota system. 
Utgifterna i budgeten för subventioner till sektorn för mjölk och mjölkprodukter har relativt sett minskat avsevärt sedan kvotsystemet infördes.
It shrank from 27 % of EAGGF-Guarantee expenditure in 1983 to 6,5 % in 1999 (see Annex 7). 
År 1983 utgjorde dessa utgifter 27 % av totalutgifterna för EUGFJ:s garantisektion, och 1999 var deras andel nere på 6,5 % (se bilaga 7).
The overall figure of the order of 2,5 billion euro a year is still relatively high to finance what is in effect a surplus implicitly authorised by the Member States. 
Trots detta måste totalbeloppet på omkring 2,5 miljarder euro per år ses som ganska högt med tanke på att pengarna används för att finansiera ett överskott som medlemsstaterna indirekt har godkänt.
It should be borne in mind that this level of support, by the European taxpayer, is in addition to the higher prices paid by consumers in the EU for milk and milk products (see paragraphs 22 and 63). 
Det bör noteras att detta stöd – som kommer från de europeiska skattebetalarna – skall läggas till de högre priser som konsumenterna i EU betalar för mjölk och mjölkprodukter (se punkterna 22 och 63).
OECD estimates the additional costs borne by EU consumers of these products at more than 20 billion euro a year (2). 1998. 
OECD uppskattar att EU-konsumenterna betalar ett överpris för dessa produkter motsvarande över 20 miljarder euro per år (2). på gården och direktförsäljning.
On the basis of information from ZMP (Zentrale Markt-und Preisberichtsstelle), the surplus of deliveries over internal consumption (excluding imports) was 10,8 Mio t. 
På grundval av uppgifter från ZMP (Zentrale Markt-und Preisberichtstelle) uppgick överskottet i termer av leveranser minus intern konsumtion (exklusive import) till 10,8 miljoner ton.
On-farm consumption and farm produce are not covered by the balance sheet published by ZMP, as these products do not, by their nature, give rise to any surplus and there are no statistics available. 
Konsumtion på gården och direktförsäljning är inte medräknade i de sammanställningar som ZMP publicerar eftersom dessa produkter är av sådan art att de inte ger upphov till överskott och eftersom det saknas statistik över dem.
Table 6 (source ZMP) shows the surplus in relation to the total supply of manufactured products (includ-2 ing imports). () OECD: Agricultural policies in OECD countries, monitoring and evaluation 2000. 
Tabell 6 (källa: ZMP) visar överskottet i förhållande till det totala utbudet på förädlade produkter 2 (inklusive importerade produkter). () OECD: ”Agricultural policies in OECD countries, monitoring and evaluation 2000”.
Budget expenditure Unsubsidised internal consumption 92,28 mio t 16. 
Avyttring av mjölkprodukter 1998 Osubventionerad konsumtion inom EU 92,28 miljoner ton 16.
C 305/8 EN Official Journal of the European Communities 30.10.2001 7 000 6 000 5 000 4 000 3 000 2 000 1 000 0 Đ 1 000 Other measures Disposal measures Export refunds Storage cost Financial contributions 7 000 6 000 5 000 4 000 3 000 2 000 1 000 0 Other measures Other products School milk Cheese SMP Butter 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 Illustration 4 Common organisation of the market in the milk and milk productsŐ sector Expenditure broken down by category Source: figures 1988-96: Commission, DGVI, CAP 2000 working document: Situation and outlook dairy sector, Table 14, April 1997 figures 1997-99: drawn up by the Court of Auditors on the basis of documents illustrating the development of EAGGF-Gurantee expenditure, Commission, DGVI. 
C 305/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30.10.2001 7 000 6 000 5 000 4 000 3 000 2 000 1 000 0 – 1 000 Övriga åtgärder Avyttring Exportbidrag Lagring Finansiella bidrag 7 000 6 000 5 000 4 000 3 000 2 000 1 000 0 Anmärkning: Källa: Se illustration 4.
For 1998 gross expenditure includes expenditure in Chapter B1-20 (ECU 2810,8 Mio) and School milk scheme (ECU 105 Mio) in B1-312 and Social assistance butter (ECU 4 Mio) in B1-313. 
I bruttoutgifterna för 1998 ingår utgifterna i budgetkapitel B1–2 0 (2 810,8 miljoner ecu), programmet för skolmjölk (105 miljoner ecu) i B1–3 1 2 och smör till socialhjälpstagare (4 miljoner ecu) i B1–3 1 3.
For 1999 gross expenditure includes expenditure in Chapter B1-20 (ECU 3007,8 Mio) and School milk Scheme (ECU 87,6 Mio) in B1-312 and Social assistance butter (ECU 3,6 Mio) in B1-313. 
I bruttoutgifterna för 1999 ingår utgifterna i kapitel B1–2 0 (3 007,8 miljoner ecu), programmet för skolmjölk (87,6 miljoner ecu) i B1–3 1 2 och smör till socialhjälpstagare (3,6 miljoner ecu) i B1–3 1 3. miljoner euro miljoner euro 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 Illustration 5 Den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter Utgifter per produkt eller åtgärd ”SMP” = skummjölkspulver. ”Övriga åtgärder” är bl.a. stöd till upphörande med produktion och stöd till tillfälligt upphörande med produktion. ”Övriga produkter” är bl.a. helmjölkspulver och kondenserad mjölk.
30.10.2001 EN Official Journal of the European Communities C 305/9 18. 
30.10.2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 305/9 18.
The Court has reported on various aspects of the milk market, in particular the measures used to dispose of the 25 mio t milk equivalent resulting from the level of milk quota currently in force and criticised the lack of a rigorous assessment of the alternatives available. 
Revisionsrätten har utarbetat rapporter om olika aspekter av mjölkmarknaden, i synnerhet om åtgärderna för avyttring av de 25 miljoner ton mjölkekvivalent som blir följden av mjölkkvoter på dagens nivåer.
The Commission informed the Court that such a study would be carried out (1). 
Kommissionen har meddelat revisionsrätten sin avsikt att genomföra en sådan studie (1).
Production prices and dairy farmersŐ incomes 19. 
Produktionspriser och mjölkproducenternas inkomster 19.
Dairy farm incomes, calculated by taking the net added value per family work unit (FNAV/FWU) (2), increased by more than farm incomes as a whole between 1984 and 1996 (+ 66 % against + 61 %). 
Mjölkproducentföretagens inkomster – beräknade som tillfört mervärde netto per familjearbetsenhet (2) – ökade mer än jordbruksföretagens inkomster i genomsnitt under perioden 1984–1996 (+ 66 % mot + 61 %).
Throughout this period, dairy farm incomes were significantly higher than average farm incomes. 
Under hela perioden var mjölkproducenternas inkomster avsevärt högre än den genomsnittlige jordbrukarens.
There are three reasons for this increase: support for production prices, increased dairy farm productivity (see paragraph 23) and direct Community aid from other sectors. 
Det finns tre skäl till denna ökning: de subventionerade pro-duktpriserna, mjölkproducenternas ökade produktivitet (se punkt 23) och det direkta gemenskapsstödet från andra sektorer.
Although this type of aid is less substantial for milk than for other agricultural sectors, the contribution it makes to milk producersŐ incomes has steadily grown, increasing from 7 % in 1990 to 24 % in 1996. 
Detta stöd är förvisso mindre för mjölk än för annan jordbruksverksamhet, men dess procentuella bidrag till mjölkproducenternas inkomster har stadigt ökat, från 7 % 1990 till 24 % 1996.
The prices paid to milk producers and the incomes (3) of these producers still differ significantly from one Member State to another. 
De priser som betalas till mjölkproducenterna och deras inkomster (3) skiljer sig fortfarande betydligt från medlemsstat till medlemsstat.
Despite a closer alignment of prices since 1984, the highest average price paid to producers in 1999 (in Greece, Italy, and Sweden) was 25 % more than the lowest average price (paid in the United Kingdom, Belgium and Ireland). 
Trots att priserna har närmat sig varandra sedan 1984 var fortfarande 1999 skillnaden 25 % mellan det högsta genomsnittspriset som betalades till producenter (i Grekland, Italien och Sverige) och det lägsta (i Förenade kungariket, Belgien och Irland).
This disparity is even greater as regards income. 
I fråga om inkomster är skillnaderna ännu större.
In 1996-1997, dairy incomes in Portugal and Sweden were only 32 % and 36 % respectively of the average income of milk producers in the European Union. 
De portugisiska och svenska mjölkproducenterna tjänar minst i EU: år 1996–1997 var deras inkomst bara 32 respektive 36 % av med-elinkomsten för mjölkproducenter i EU.
Explanations for discrepancies in price and income are to be sought in the differences in the structure of holdings and purchasers, production cost and level of demand not in the existence of the quota regime. 
Skillnaderna när det gäller priser och inkomster torde dock bero på att jordbruksföretagen och uppköparorganisationerna har olika struktur, produktionskostnader och efterfrågan snarare än på systemet med mjölkkvoter.
Costs for the consumer 22. 
Kostnader för konsumenterna 22.
While budgetary costs have continued to decrease, the consumer continues to pay high prices for dairy products, notably as a result of price support measures. 
Medan budgetkostnaderna har fortsatt att minska, betalar konsumenterna fortfarande höga priser för mjölkprodukter, vilket bland annat beror på prisstödet.
For the period 1997 to 1999, the OECD assessed the producer subsidy equivalent (PSE) (4) as being 54 % of the value of output for milk as opposed to 44 % for agricultural products as a whole. 
För perioden 1997–1999 har OECD beräknat att PSE (producentsubventionsekvivalenten) (4) uppgick till 54 % av värdet av mjölkproduktionen, mot 44 % i genomsnitt för alla jordbruksprodukter.
In other words, EU consumers pay for dairy products twice as much as they would in a free market. 
Med andra ord betalar konsumenterna i EU dubbelt så mycket för sina mjölkprodukter som de skulle ha gjort på en fri marknad.
The restructuring of milk production has continued under the quota regime 23. 
Omstruktureringen av mjölkproduktionen har fortsatt sedan kvotsystemet infördes 23.
Between 1979 and 1985, prior to the introduction of the quota system, there was a marked increase in dairy farm productivity. 
Mellan 1979 och 1985, dvs. innan kvotsystemet infördes, ökade mjölkproducenternas produktivitet markant.
The number of dairy farms was falling by around 4 % each year and numbers of dairy cattle were declining slightly. 
Antalet mjölkproducerande gårdar föll med omkring 4 % varje år och beståndet av mjölkkor minskade långsamt.
Average herd size per farm was increasing by 4,5 % each year (see Illustration 6). 
Den genomsnittliga djurbesätt-ningen per gård ökade med 4,5 % per år (se illustration 6).
Dairy farm productivity has continued to increase since the introduction of the milk quota system (see Illustration 7). 
Mjölkproducenternas produktivitet har fortsatt att öka sedan systemet med mjölkkvoter infördes (se illustration 7).
Average production levels for dairy farms rose by 119 % between 1985 and 1997. 
Den genomsnittliga produktionen per mjölkproducerande gård ökade med 119 % mellan 1985 och 1997.
This increase can be explained by the increase in production per dairy cow (+ 29 %) and by the growth in the average size of dairy farms (+ 74 %). 
Detta berodde på att produktionen per mjölkko ökade (+ 29 %) och att gårdarna i genomsnitt blev större (+ 74 %).
Milk production is becoming concentrated in ever larger and ever fewer farms (Đ 56 %). 
Mjölkproduktionen koncentreras nu till allt färre (– 56 %) och allt större enheter.
In 1997, farms with over 50 cows accounted for 48 % of all dairy cattle within the Community (as against 31,5 % in 1985). 
År 1997 ingick 48 % av gemenskapens mjölkkor i besättningar med över 50 djur (att jämföra med 31,5 % 1985).
(1) Commission reply to Special Report No 8/2000 (OJ C 132, 12.5.2000). 
(1) 2 ( ) 3 ( ) Kommissionens svar på Särskild rapport nr 8/2000 (EGT C 132, 12.5.2000).
(2) Farm net added value (FNAV) is the total gross output (including own on-farm consumption) minus the fixed and variable costs incurred in carrying on farming activities. 
Tillfört mervärde netto per gård är den totala produktionen brutto (inbegripet den egna konsumtionen på gården) minus de fasta och rörliga kostnaderna för jordbruksverksamheten.
It does not include financing charges, labour costs and farm rents. It is adjusted to take into account duties, taxes, premiums and subsidies. 
Finansiella kostnader, arbetskraftskostnader och arrende ingår inte; däremot medräknas skatter, avgifter, bidrag och subventioner.
It gives a positive weighting to family labour and paid employment, own capital and borrowed capital and farm management. 
Detta mått ger en positiv viktning åt familjemedlemmars och anställdas arbete, åt eget och lånat kapital och åt skötseln av gården.
The annual work unit represents the farm work done by one full-time worker over the course of one year, whether paid or unpaid. 
En årsarbetsenhet motsvarar det arbete som en heltidsarbetande person utför under ett år, oavsett om det är betalt eller obetalt.
The family work unit represents the work done by the 3 farmer and the members of his family. 
En familjearbetsenhet motsvarar det arbete som en jordbrukare och medlemmarna av hans familj utför.
Source RICA. () Comparison on incomes is made by using current exchange rates. 
Källa: RICA. Inkomstjämförelser görs med hjälp av gällande växelkurser.
4 () The PSE is an indicator of the value of the monetary transfers made to farmers over the course of a given year resulting from the various instruments of agricultural policy. 
4 () PSE är ett mått på värdet under ett visst år av transfereringar till jordbrukare som ett resultat av jordbrukspolitikens olika åtgärder.
It takes into account price support measures, direct aid to producers, subsidies aimed at reducing production costs and other measures concerning general agricultural services. 
I PSE ingår prisstöd, direkta bidrag till producenter, subventioner avsedda att minska produktionskostnaderna och andra åtgärder som avser allmänna jordbrukstjänster.