natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Rural areas remain problematic in most Member States: by mid-2017 14 had coverage in rural areas of less than 50 %. 
Landsbygdsområdena är fortfarande ett problem i de flesta medlemsstater: i mitten av 2017 var täckningen på landsbygden under 50 % i 14 medlemsstater.
For the third target, take-up of ultra fast broadband, only 15 % of households had subscribed to internet connections at this speed by mid-2017, against a target of 50 % by 2020. 
För det tredje målet, utnyttjande av ultrasnabbt bredband, hade endast 15 % av hushållen skaffat internetförbindelser med denna hastighet i mitten av 2017, vilket ska ses i förhållande till målet på 50 % senast 2020.
Despite these problems, if their plans are implemented as intended, three of the five examined Member States may be in good position to achieve the Commission’s objectives for 2025, one of which is that all households should have access to ultra-fast broadband, upgradable to 1 Gbps. 
Trots de här problemen har tre av de fem granskade medlemsstaterna – om de genomför sina planer som avsett – goda förutsättningar att uppnå kommissionens mål för 2025, där ett mål är att alla hushåll ska ha tillgång till ultrasnabbt bredband som kan uppgraderas till 1 Gbit/s.
The Commission’s support was positively assessed by the Member States but the monitoring is uncoordinated across Directorates-General. 
Medlemsstaterna bedömde att kommissionens stöd var positivt, men övervakningen är inte samordnad mellan generaldirektoraten.
All Member States had developed broadband strategies, but there were weaknesses in the ones we examined. 
Samtliga medlemsstater hade utarbetat bredbandsstrategier, men de som vi undersökte hade brister.
Some Member States were late in finalising their strategies, and their targets were not always consistent with those in Europe 2020. 
Några medlemsstater blev klara med sina strategier sent, och deras mål överensstämde inte alltid med målen i Europa 2020-strategin.
Not all the Member States had addressed the challenges related to their legacy internet infrastructure (their telephone infrastructure), with potential implications for adequate speed in the medium and long term. 
Alla medlemsstater hade inte hanterat utmaningarna med sin befintliga internetinfrastruktur (telefoninfrastrukturen), vilket skulle kunna påverka möjligheten till tillfredsställande hastigheter på medellång och lång sikt.
Various factors limited Member States’ progress towards meeting their broadband targets. 
Flera olika faktorer begränsade medlemsstaternas framsteg mot att uppfylla sina bredbandsmål.
Financing in rural and sub-urban areas was not properly addressed in three of the Member States we examined, and a major EIB project supported through the European Fund for Strategic Investments did not focus on those areas where public sector support is most needed. 
Finansieringen i förorts-och landsbygdsområden hanterades inte korrekt i tre av de granskade medlemsstaterna, och ett större EIB-projekt som fick stöd från Europeiska fonden för strategiska investeringar var inte inriktat på sådana områden där det offentliga stödet behövs mest.
We found that the legal and competitive environments posed problems in two Member States. 
Vi konstaterade att de juridiska och konkurrensmässiga ramarna ledde till problem i två medlemsstater.
In addition, we found a lack of coordination across programme periods in one Member State. 7 
Dessutom fann vi att programperioderna inte var samordnade i en medlemsstat. 7
We make recommendations in three areas, on strategic planning, the regulatory environment and fostering competition through financing. 
Våra rekommendationer gäller tre områden: strategisk planering, regelverk och främjande av konkurrens via finansiering.
These recommendations include the following: • Member States should develop new plans for the period after 2020. • The Commission should clarify the application of the State aid guidelines , as some Member States are interpreting them in a way which may limit their investment in broadband. 
Vi rekommenderar bland annat följande: • Medlemsstaterna bör utarbeta nya planer för perioden efter 2020. • Kommissionen bör förtydliga tillämpningen av riktlinjerna för statligt stöd eftersom några medlemsstater tolkar dem på ett sätt som kan begränsa deras investeringar i bredband.
It should also support Member States’ efforts to foster more competition in broadband service provision by incentivising the set up of appropriate networks and aggregating smaller projects into those of a critical size where appropriate. • The EIB should focus its support through the EFSI and the Connecting Europe Broadband Fund on small and medium size projects in areas where public sector support is most needed, in line with the aim of supporting riskier projects. 8 
Kommissionen bör även stödja medlemsstaternas ansträngningar att främja större konkurrens i fråga om tillhandahållandet av bredbandstjänster genom att uppmuntra inrättandet av lämpliga nät och när det är lämpligt slå samman mindre projekt så att de uppnår kritisk storlek. • EIB bör inrikta sitt stöd genom Efsi och investeringsfonden för bredband inom FSE på små och medelstora projekt i områden där det offentliga stödet behövs mest, i linje med målet att stödja mer riskfyllda projekt. 8
INTRODUCTION Broadband and its importance 1. 
INLEDNING Bredband och dess betydelse 1.
Digital data via the internet is playing an increasingly large role in the lives of citizens, government and business. 
Digitala data via internet spelar en allt större roll i medborgares, staters och företags liv.
For Europe to remain competitive in the global economy, good levels of internet speed and access, as provided by broadband, are essential. 
För att Europa ska förbli konkurrenskraftigt i den globala ekonomin är en bra nivå på internethastighet och internettillgång med hjälp av bredband grundläggande.
For example: • an increase of 10 % in broadband connections in a country could result in 1 % increase in GDP per capita per year1; • a 10 % increase in broadband connections could raise labour productivity by 1.5 % over the next five years2; and • investments in broadband will also help deliver quality education, promote social inclusion and benefit rural and remote regions. 
Nedan ges några exempel på detta: • En ökning med 10 % av bredbandsanslutningarna i ett land skulle kunna leda till att BNP per capita ökar med 1 % per år1. • En ökning med 10 % av bredbandsanslutningarna skulle kunna höja arbetsproduktiviteten med 1,5 % under de kommande fem åren2. • Investeringar i bredband kommer även att hjälpa till att leverera utbildning av god kvalitet, främja social delaktighet och gagna avlägset belägna områden och landsbygdsområden.
Some stakeholders3 consider that broadband is so important that it should be seen as an essential utility, alongside other utilities such as road, water, electricity and gas. 
Några aktörer3 anser att bredband är så viktigt att det bör ses som en grundläggande allmännyttig tjänst, i likhet med andra allmännyttiga tjänster som vägar, vatten, el och gas.
The term ‘broadband’, in the context of internet access, does not have a specific technical meaning but is used to refer to any infrastructure for high-speed internet access that is always on and faster than traditional dial-up access. 
I samband med internettillgång har termen ”bredband” ingen specifik teknisk innebörd utan används om all infrastruktur för höghastighetsinternetuppkoppling som alltid är påslagen och snabbare än en traditionell uppringd förbindelse över en normal telefonlinje.
The Commission has defined three categories of download speeds: • ‘Basic broadband’ for speeds between 144 Kbps and 30 Mbps; • ‘Fast broadband’ for speeds between 30 and 100 Mbps; and L. Holt, M. Jamison, “Broadband and contributions to economic growth: lessons from the US experience”, Telecommunications Policy v. 33 p. 
Kommissionen har definierat tre kategorier nedladdningshastigheter: • Basbredband för hastigheter mellan 144 kbit/s och 30 Mbit/s. L. Holt, M. Jamison, Broadband and contributions to economic growth: lessons from the US experience (bredband och bidrag till ekonomisk tillväxt; erfarenheter från USA), Telecommunications Policy v.
575-581; Global Industry Leaders' Forum, Broadband enabled innovation, ITU, 2011. 
575–581; Global Industry Leaders' Forum, Broadband enabled innovation, ITU, 2011.
See the revised version of the Digital Agenda for Europe (2012). 
Se den ändrade versionen av den digitala agendan för Europa (2012).
For example, Intelligent Community Forum Canada and BDO Canada. 
Exempelvis Intelligent Community Forum Kanada och BDO Kanada.
• ‘Ultra-fast broadband’ for speeds higher than 100 Mbps. 
Figur 1 – Delar i ett bredbandsnät • • Ultrasnabbt bredband för hastigheter över 100 Mbit/s.
3. A broadband access network is generally made of three parts: the backbone network, middle mile and the last mile connections to the end users (see Figure 1)4. 
Ett bredbandsnät består vanligen av tre delar: stamnätet, det mellanliggande nätet och 3. den enskilda sträckan till slutanvändare (se figur 1)4.
Download speed refers to the rate data is received from a remote system, such as when browsing the internet or streaming videos; upload speed refers to the rate data is sent to a remote system, such as when video-conferencing. 
4. Vid bedömning av internethastighet måste man skilja mellan nedladdnings-och uppladdningshastighet. Nedladdningshastighet är den hastighet med vilken data tas emot från ett fjärrsystem, till exempel när man surfar på internet eller streamar en video.
Other technical characteristics are becoming increasingly relevant for the provision of certain services (such as videoconference, cloud computing, connected driving and e-health). 
Andra tekniska kännetecken blir allt viktigare för tillhandahållandet av vissa tjänster (såsom videokonferenser, molntjänster, uppkopplad körning och e-hälsa).
The type of infrastructure used defines the upper limit of the connection speed. 
Den typ av infrastruktur som används avgör uppkopplingshastighetens övre gräns.
There are five types of infrastructure that can deliver broadband services: optical fibre lines, coaxial cable, copper phone lines, terrestrial wireless (antenna sites/towers) and satellite (see Table 1). 
Det finns fem typer av infrastruktur som kan leverera bredbandstjänster: fiberoptisk kabel, koaxialkabel, telefonledningar av koppar, markbunden trådlös förbindelse (antennanläggningar/torn) och satellitförbindelse (se tabell 1).
4 European Commission, “Guide to high-speed broadband investment”, 2014. 
På grund av den snabba 4 Europeiska kommissionen, Investeringsguide för höghastighetsbredband, 2014.
Table 1 - Broadband infrastructure types and current commercial technology1 The actual speed customers receive will depend on providers and technical upgrades. 1 Source: ECA analysis based on Acreo Swedish ICT. 
Tabell 1 – Typer av bredbandsinfrastruktur och aktuell kommersiell teknik1 1 Källa: Revisionsrättens analys på grundval av Acreo Swedish ICT.
11 Wired or wireless Infrastructure Indicative download speed Indicative upload speed Wired Fibre up to 2.5 Gbps up to 1.2 Gbps Coaxial cable 300 Mbps up to 2 Gbps up to 50 Mbps Copper phone 5 Mbps up to 100 Mbps up to 10 Mbps Wireless Terrestrial wireless 60 Mbps up to 10 Mbps Satellite up to 20 Mbps up to 8 Mbps Box 1 – Technological developments - Hybrid internet solutions combine the copper phone network and the 4G mobile network to increase speed to customers, using a specific gateway (a type of modem). 
11 Trådbunden eller trådlös teknik Infrastruktur Vägledande nedladdningshastighet Vägledande uppladdningshastighet Trådbunden Fiber upp till 2,5 Gbit/s upp till 1,2 Gbit/s Koaxialkabel 300 Mbit/s upp till 2 Gbit/s upp till 50 Mbit/s Telefonledningar av koppar 5 Mbit/s upp till 100 Mbit/s upp till 10 Mbit/s Trådlös Markbunden trådlös 60 Mbit/s upp till 10 Mbit/s Satellit upp till 20 Mbit/s upp till 8 Mbit/s Den verkliga hastigheten till kunder beror på leverantörer och tekniska uppgraderingar.
This solution is already in use in Belgium and the Netherlands with speeds of 30 Mbps in previously under-served areas. - The satellite industry is currently delivering the next-generation satellite broadband. 
Den här lösningen används redan i Belgien och Nederländerna med hastigheter på 30 Mbit/s i områden där täckningen tidigare var dålig. - Satellitindustrin levererar för närvarande nästa generations satellitbaserade bredband.
Two recent innovations are the high-throughput satellites and the non-geostationary orbit satellites. 
Två nytillkomna innovationer är högeffektiva satelliter (”high throughput satellites”) och de icke-geostationära satellitsystemen.
By using these types of satellites, connections over 30 Mbps may be offered in the future to a larger number of rural or remote customers. - 5G, 5th generation mobile networks are the next wireless telecommunications standards. 
Med hjälp av dessa satellittyper kan ett större antal kunder i landsbygdsområden eller avlägset belägna områden i framtiden komma att erbjudas uppkopplingar på över 30 Mbit/s. - 5G den femte generationens mobilnät är nästa standard för trådlös telekommunikation.
5G planning aims at higher capacity than current 4G, allowing a higher density of mobile broadband users, and supporting device-to-device, more reliable, and massive machine communications. 
Planeringen av 5G syftar till att ge högre kapacitet än de aktuella 4G och möjliggöra en högre täthet av mobilnätsanvändare, en tillförlitligare överföring mellan enheter och storskalig maskinkommunikation.
5G has three elements: (1) enhanced mobile broadband, (2) massive Internet of Things, (3) mission critical services (such as self-driving cars). 
5G består av tre delar: 1) kraftfullare mobilt bredband, 2) ett storskaligt sakernas internet och 3) uppdragskritiska tjänster (såsom självkörande bilar). För 5G måste det finnas
5G requires a middle mile infrastructure based on fibre making 5G a complement to, but not a replacement for, high speed broadband networks close to the end user. 
en mellanliggande nätinfrastruktur som bygger på fiber och gör att 5G kompletterar, men inte ersätter, höghastighetsbredband som ligger nära slutanvändaren.
Each of these technologies has its own characteristics, as well as costs and benefits, with existing copper phone being the cheapest technology for a lower speed, and fibre delivering the highest speed at a higher cost. 
Varje teknik har sina egna kännetecken, liksom kostnader och fördelar, där det befintliga telefonnätet med kopparledningar är den billigaste tekniken för lägre hastigheter och fiber levererar de högsta hastigheterna till en högre kostnad.
Box 2) will require higher speeds, scale and reliability from these networks5. 
Framtida applikationer för sakernas internet (se ruta 2) kommer att kräva nätverk med högre hastigheter och större skala och tillförlitlighet5.
In general, the roll out of technology which provides higher speeds is more expensive than technology delivering lower speeds although maintenance costs are lower. 
Generellt kostar teknik som tillhandahåller högre hastigheter mer att bygga ut än teknik som tillhandahåller lägre hastigheter, men underhållskostnaderna är lägre.
In addition, operators’ management costs are also likely to be reduced progressively as legacy networks are decommissioned. 
Dessutom kommer operatörernas förvaltningskostnader sannolikt också att sjunka i takt med att befintliga nätverk avvecklas.
12 Box 2 – The Internet of Things The Internet of Things is a network of physical devices with the ability to transfer data without the need for human-to-human or human-to-computer interaction. 
12 Ruta 2 – Sakernas internet Sakernas internet är ett nät av fysiska apparater som kan överföra data utan interaktion mellan människor eller mellan människa och dator.
Examples are: Smart homes (e.g. controlling thermostat, lights, music), Smart cities (e.g. controlling street lights, traffic lights, parking), self-driving cars, Smart farming (combining data on soil moisture or pesticide usage with advanced imaging). 
Exempel på detta är följande: smarta hus (som t.ex. kontrollerar värme, ljus eller musik), smarta städer (där gatubelysning, trafikljus och parkeringar kontrolleras), självkörande bilar och smart jordbruk (där data om markfuktighet eller pesticidanvändning kombineras med avancerad bildframtagning).
EU policies for broadband 6. 
EU:s bredbandspolitik 6.
Launched in 2010, Europe 2020 is the EU’s long-term strategy for smart, sustainable and inclusive growth6. 
Europa 2020 lanserades 2010 och är EU:s långsiktiga strategi för smart och hållbar tillväxt för alla6.
It contains seven flagship initiatives. 
Den innehåller sju flaggskeppsinitiativ.
One of these, “A Digital Agenda for Europe”7, sets out targets for fast and ultra-fast internet to maximise the social and economic potential of Information and Communication Technologies (ICT), most notably the internet, for EU citizens and businesses. 
Ett av dem, En digital agenda för Europa7, har mål för hur snabbt och ultrasnabbt internet ska maximera informations-och kommunikationsteknikens, särskilt internets, sociala och ekonomiska potential för The State of Broadband (situationen när det gäller bredband), Broadband Commission for Sustainable Development, ITU och Unesco, september 2017.
COM(2010) 2020 “EU 2020, A strategy for smart, sustainable and inclusive growth”. 
KOM(2010) 2020, Europa 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla.
The first two targets focus on supplying certain speeds, while the third relates to the demand by users. 
De två första målen är inriktade på att tillhandahålla vissa hastigheter, medan det tredje gäller användarnas efterfrågan.
These targets have become a reference for public policy throughout the EU, and have given direction to public and private investment. 
Målen har blivit en referens för den offentliga politiken i hela EU och har styrt inriktningen på offentliga och privata investeringar.
The comparable target for the USA is in Box 3. 
Motsvarande mål för USA anges i ruta 3.
13 Box 3 – Broadband targets in the USA In the USA, the National Broadband Plan “Connecting America" was adopted in March 2010 and recommended that the country adopt and track six goals for 2020, the first of which was "At least 100 million U.S. homes should have affordable access to actual download speeds of at least 100 megabits per second and actual upload speeds of at least 50 megabits per second". 
13 Ruta 3 – Bredbandsmål i USA I USA antogs den nationella bredbandsplanen (Connecting America) i mars 2010. Där rekommenderades att landet skulle anta och följa upp sex mål för 2020, där det första var att minst 100 miljoner amerikanska hushåll skulle få tillgång till faktiska nedladdningshastigheter på minst 100 Mbit/s och faktiska upphandlingshastigheter på minst 50 Mbit/s till rimlig kostnad.
Thus the objectives did not include 100 % of the population and the targets specified actual upload and download speeds. 
Målen omfattade alltså inte 100 % av befolkningen, och det angavs faktiska upplandnings-och nedladdningshastigheter.
In 2010, the Commission also set out a common framework for action at EU and Member State levels to meet these targets. 
År 2010 antog även kommissionen en gemensam ram för åtgärder på EU-och medlemsstatsnivå för att uppnå dessa mål.
Requirements for Member States included the need to: (i) develop and make operational national broadband plans by 2012; (ii) take measures, including legal provisions, to facilitate broadband investment; and (iii) use fully the Structural and Rural Development Funds. 
Kraven på medlemsstaterna handlade bland annat om behovet av att i) anta nationella bredbandsplaner och sätta dem i verket senast 2012, ii) vidta åtgärder, däribland lagstifta, för att underlätta investeringar i bredband, och iii) utnyttja struktur-och landsbygdsutvecklingsfonderna fullt ut.
In September 2016, the Commission identified in a Communication commonly known as the ‘Gigabit Society for 2025’9 three strategic objectives for 2025 that complement those set out in the Digital Agenda for 2020: - Connectivity of at least 1 gigabit10 for all main socio-economic drivers (such as schools, transport hubs and the main providers of public services); COM(2016) 587. A gigabit per second is 1000 Mbps, significantly faster than the Europe 2020 targets. 9 10 
I ett meddelande från september 2016 om ett europeiskt gigabitsamhälle9 identifierade kommissionen tre strategiska mål för 2025 som kompletterar målen i den digitala agendan för 2020: - Konnektivitet med minst 1 gigabit10 för alla viktiga socioekonomiska drivkrafter (såsom skolor, transportknutpunkter och viktiga tillhandahållare av offentliga tjänster). - Alla tätortsområden och alla större marktransportvägar bör ha kontinuerlig 5G-täckning. - Alla europeiska hushåll, oavsett om det rör sig om hushåll på landsbygden eller i städer, ska ha tillgång till internet med en nedladdningshastighet på minst 100 Mbit/s, som kan uppgraderas till gigabithastighet.
EU financial support to broadband infrastructures 9. 
EU:s ekonomiska stöd till bredbandsinfrastruktur 9.
The European Commission estimated in 2013 that up to 250 billion euro will be required to achieve the 2020 broadband targets11. 
Europeiska kommissionen uppskattade 2013 att det kommer att kosta upp till 250 miljarder euro att nå 2020-strategins bredbandsmål11.
However, the re-use of existing infrastructure and effective implementation of the Cost Reduction Directive12 could bring down these costs13. 
Återanvändning av befintlig infrastruktur och en ändamålsenlig tillämpning av kostnadsminskningsdirektivet12 skulle dock kunna minska dessa kostnader13.
The telecommunication sector is the major private investor in broadband infrastructures. 
Telekommunikationssektorn är den största privata investeraren i bredbandsinfrastruktur.
Some segments of the market, such as rural areas, are not attractive to private investors. 
Några marknadssegment, såsom landsbygdsområden, är inte attraktiva för privata investerare.
Financing from the public sector, whether national, regional or municipal, is required to provide acceptable broadband connectivity in these areas. 
antingen på nationell, regional eller kommunal nivå, för att tillhandahålla bredbandsuppkoppling på en acceptabel nivå i dessa områden.
The EU is an additional source of financing complementing other sources of public funding (national regional or local) in areas subject to market failure. 
EU är en ytterligare finansieringskälla som kompletterar andra källor till offentlig finansiering (nationella, regionala eller lokala) i områden där marknaden misslyckats.
In some Member States it can constitute the main source of public funding. 
I några medlemsstater kan EU vara den främsta källan till offentlig finansiering.
For the 2014-2020 programme period, almost 15 billion euro, including 5.6 billion in EIB loans, is available to Member States from the EU for supporting broadband, a significant increase over the 3 billion euro for the 2007-2013 period. 
För programperioden 2014–2020 har medlemsstaterna tillgång till närmare 15 miljarder euro från EU för stöd till bredband, varav 5,6 miljarder euro i EIB-lån, vilket är en väsentlig ökning jämfört med de 3 miljarder euro som var tillgängliga för perioden 2007– 2013.
This represents around 6 % of the total investment needed. 
Det motsvarar cirka 6 % av den totala investering som krävs. Det finns fem stora källor till finansiering (se tabell 2).
1 Source: ECA analysis based on Commission and EIB data. 
1 Källa: Revisionsrättens analys på grundval av uppgifter från kommissionen och EIB.
The Commission, together with the Member States, manages the Structural Funds (ERDF, EAFRD). 
Kommissionen förvaltar strukturfonderna (Eruf och Ejflu) tillsammans med medlemsstaterna.
The Commission also provides a guarantee in support of projects financed by the EIB. 
Kommissionen garanterar också projekt som finansieras av EIB.
The EIB is responsible for the management of its own loans and, the European Fund for Strategic Investments (EFSI). 
EIB ansvarar för förvaltningen av sina egna lån och av Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi).