natgillin/translations-raw huggingface dataset:
106. () European Commission, ‘Agenda 2000: For a stronger and wider 7 Union’, Volume I, COM(97) 2000 final, 15.7.1997, pp. 27 and 33. () European Commission, COM(97) 2000 final, 15.7.1997, p. 
106. () Europeiska kommissionen, Agenda 2000 Đ Vol. I: En frstrkt och 7 utvidgad union, KOM(97) 2000 slutlig, 15.7.1997, s. 27 och 33. () Europeiska kommissionen, KOM(97) 2000 slutlig, Bryssel, 15.7.1997, s.
8.12.2000 EN Official Journal of the European Communities C 353/33 methods and crops which are environmentally damaging (see paragraphs 10 to 16). 
8.12.2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 353/33 produktionsmetoder och grdor som vllar skador p miljn (se punkterna 10Đ16).
It provided relatively higher support to irrigated farmland and maize crops, thus supporting more intensive use of water and of agrochemicals. 
Stdet r frhllandevis hgt fr konstbevattnad kermark och majsodling, vilket uppmuntrar till intensivare anvndning av vatten och kemikalier.
Furthermore it allowed the extension of areas cultivated by crops, to the detriment of pasture and wildlife. 
Dessutom medger stdordningen att den odlade arealen utkas, till frfng fr betesmarker och fr vxt-och djurlivet.
The high environmental potential of set-aside has also not been realised (see paragraphs 17 and 18). 
Den stora miljpotentialen hos arealuttag har inte frverkligats (se punkterna 17Đ18).
In the livestock sector, the pollution problems generated by intensive livestock production have not been tackled effectively by the reform (see paragraphs 19 to 26). 
Inom sektorn fr boskap har GJP-reformen inte medfrt ngra verkningsfulla mottgrder mot de froreningsproblem som skapas av intensiv boskapsproduktion (se punkterna 19Đ26).
The way the stocking limits for cattle were applied, was not suited to achieving the objective of extensification of production, as they allowed farmers to keep as many animals as they wished and to limit their claims only to the eligible number (see paragraphs 19 to 22). 
Grnserna fr djurtthet har tillmpats p ett stt som har varit fga gnat att ge den extensifiering av produktionen som man efterstrvade eftersom jordbrukarna har kunnat hlla s stora djurbesttningar de har velat, frutsatt att de har begrnsat sina anskningar till det bidragsberttigande antalet djur (se punkterna 19Đ22).
Furthermore, stocking density restrictions for sheep and goats did not effectively address the problem of overgrazing because in many instances quota limits were set at unsustainably high levels (see paragraph 23). 
Djurtthetsgrnserna fr fr och getter har drutver ftt ringa effekt p problemet med verbetning eftersom kvotgrnserna i mnga fall sattes p ohllbart hga niver (se punkt 23).
Most importantly, the reform has not tackled at all the nitrate pollution problem generated by intensive pig and poultry production (see paragraph 26). 
Viktigast av allt r dock att GJP-reformen ver huvud taget inte har inneburit ngra tgrder mot det problem med nitratfrorening som orsakas av intensiv produktion av svin och fjderf (se punkt 26).
Major nitrate pollution problems persist in many regions of Europe due to Member States’ failure to adequately implement the Community’s Nitrates Directive. 
Stora problem med nitratfroreningar kvarstr i mnga regioner i Europa p grund av att medlemsstaterna inte uppfyllt nitratdirektivet p ett tillfredsstllande stt.
Moreover, COMs outside the Mac Sharry reform have failed to take adequate account of environmental concerns, and those COMs continue to finance environmental damage (see paragraphs 27 to 30). 
Hrutver har miljhnsyn inte tagits i tillrcklig omfattning inom de gemensamma organisationer av marknaden som inte berrdes av GJP-reformen under Mac Sharry, och dessa marknadsorganisationer fortstter att finansiera miljskador (se punkterna 27Đ30).
One of the main reasons for this unsatisfactory performance is the Commission’s and Member States’ weaknesses in resource targeting, programme design, approval, and evaluation. 
En av huvudorsakerna till dessa otillfredsstllande resultat r kommissionens och medlemsstaternas brister i frga om mlinriktning av resurserna och i frga om utformning, godknnande och utvrdering av programmen.
Allocation of funds was determined mainly by the priorities of governments and regional authorities and their ability to provide for national contributions (see paragraph 37). 
Resurstilldel-ningen har frmst kommit att bestmmas av regeringarnas och de lokala myndigheternas prioriteringar och av i vilken mn de har kunnat ansl medel till den nationella andelen av programfinansieringen (se punkt 37).
This resulted in high financing in some countries and regions with less urgent environmental problems, while pressing environmental needs remained unaddressed in countries which did not implement comprehensive programmes (see paragraph 38). 
Hrigenom har mycket pengar lagts p vissa lnder och regioner med mindre angelgna miljproblem samtidigt som allvarliga miljproblem har frblivit utan tgrd i lnder som inte har genomfrt heltckande program (se punkt 38).
Moreover, the implementation of the programmes turned out to be very costly in terms of their administration and control (see paragraphs 72 and 73). 
Dessutom har det visat sig vara mycket dyrt att genomfra programmen p grund av hga kostnader fr administration och kontroll (se punkterna 72Đ73).
Concerning afforestation (AF) measures, in many cases support was given for the planting of species which are profitable from the commercial point of view but whose environmental impact is negative, especially with respect to biodiversity and landscape (see paragraph 43). 
Inom beskogningsprogrammen har i mnga fall std givits fr plantering av arter som ger gott kommersiellt utbyte men inverkar negativt p miljn, srskilt den biologiska mngfalden och landskapsbilden (se punkt 43).
Moreover in some countries a very high proportion of AF aid was used to fund the construction of forest roads which have potentially negative long-term implications for the integrity of ecosystems (see paragraph 52). 
I en del lnder har dessutom en vldigt stor del av beskogningsstdet anvnts fr anlggning av skogsvgar, som p lngre sikt kan vlla skador p ekosystemens integritet (se punkt 52).
The introduction of the AE and AF measures has aggravated the already existing problems of lack of coordination between the numerous Community programmes impacting on the rural environment, as already recognised by the Court (see paragraphs 61 to 69) (1). 
Infrandet av milj-och beskogningsprogrammen har frvrrat problemen med bristande samordning mellan de mnga EU-program som inverkar p landsbygdsmiljn Đ ngot som revisionsrtten fr vrigt noterat redan tidigare (se punkterna 61Đ69) (1).
In order to improve the situation, the existing optional ‘eco-conditionality’ rules within certain common market organisations should be developed further and be made mandatory throughout the European Union. 
Fr att frbttra situationen br man inom vissa av de gemensamma organisationerna av marknaden vidareutveckla de befintliga frivilliga reglerna om miljvillkor och gra dem obligatoriska inom hela EU.
The environmental authorities at European and national level should be actively involved in identifying damaging agricultural practices and vulnerable zones, and in developing a comprehensive policy response to combat these threats. 
Miljmyndigheterna p europeisk och nationell niv br medverka aktivt i arbetet med att dels faststlla vilka jordbruksmetoder som r skadliga och vilka omrden som r i riskzonen, dels utveckla vergripande politiska mottgrder.
The Commission should also conduct a thorough review of all environment-relevant measures which impact on agriculture, in order to verify that these are suitably coordinated, consistent and comprehensive in terms of the environment. 
Kommissionen br vidare gra en noggrann genomgng av alla fr miljn relevanta tgrder som inverkar p jordbruket och kontrollera att dessa tgrder i miljhnseende r p lmpligt stt samordnade, enhetliga och tckande.
This is made all the more necessary by Agenda 2000’s rural development policy initiative, which has significantly increased the workload of the Commission. 
Detta har blivit n mer ndvndigt efter policyini-tiativet fr landsbygdsutveckling inom Agenda 2000, vilket i betydande grad har kat kommissionens arbetsbrda.
It is essential that the Commission’s personnel responsible for managing and controlling these expenditures acquire a greater basic knowledge and understanding of agri-environmental linkages. 
Det r av strsta vikt att de personer inom kommissionen som ansvarar fr att frvalta och kontrollera utgifterna i frga fr kad grundlggande kunskap och bttre frstelse fr sambanden mellan jordbruket och miljn.
This can be achieved by recruitment of relevantly qualified staff, by specialist training, and/or by access to consultancy support (see paragraphs 48 to 50). 
Detta kan uppns genom anstllning av personal med relevant kompetens, genom specialutbildning och/eller genom anlitande av konsulter (se punkterna 48Đ50).
The Commission must verify by on-the-spot inspection that the basic premises (1) The Court of Auditors’ Annual Report concerning the financial year 1996, paragraph 8.54(b). 
Kommissionen mste genom inspektioner p platsen kontrollera att grundfrutsttningarna fr programmens utformning r sunda (1) Revisionsrttens rsrapport fr budgetret 1996, punkt 8.54 b.
C 353/34 EN Official Journal of the European Communities 8.12.2000 of programme design are sound (e.g. that proposed aid rates accurately reflect data in the field) and that programmes are implemented as approved. 
C 353/34 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8.12.2000 (till exempel att de freslagna stdsatserna r lmpliga mot bakgrund av data frn fltet) och att programmen genomfrs i enlighet med de godknda programfrslagen.
In order to address the verification problem presented by measures limiting nitrogen application, such measures should operate only if Member States institute farm-level fertilisation planning, supported by guidance for farmers. 
Fr att kunna lsa det kontrollproblem som uppstr p grund av tgrder som begrnsar kvveanvndningen br dessa tgrder genomfras endast om medlemsstaterna infr gdningsplanering p jordbruksfretagsniv, tillsammans med rdgivning till jordbrukare.
The Commission This Report was adopted by the Court of Auditors should reject as inadequate (in terms of providing a sound framework for the financial management of Community funds) any future Member State application for programme approval which does not include such farm-level planning and inspection. 
Vid eventuella framtida anskningar frn medlemsstaterna som inte inbegriper en sdan planering och inspektion av jordbruksfretag br kommissionen avvisa dem som otillrckliga (nr det gller att ge en sund ram fr den ekonomiska frvaltningen av gemenskapens medel).
Member States must also generally develop further their systems for soundly designing programmes, for verifying beneficiary compliance with programme requirements, and for monitoring and evaluating programme impacts. in Luxembourg at its meeting of 6 July 2000. 
Medlemsstaterna mste dessutom generellt vidareutveckla sina system fr utformning av lmpliga program, fr att kontrollera att mottagarna uppfyller programkraven, och fr vervakning och utvrdering av programmens effekter. Denna rapport har antagits av revisionsrtten vid dess sammantrde i Luxemburg den 6 juli 2000.
8.12.2000 EN Official Journal of the European Communities ANNEX I Extract from 5EAP: agriculture and forestry related policy objectives, targets up to 2000, actions, time-frame and actors C 353/35 Objectives Maintenance of the basic natural processes indispensable for a sustainable agricultural sector notably by conservation of water, soil, and genetic resources Decrease in the input of chemicals to the point that none of these processed be affected Equilibrium between input of nutrients and the absorption capacity of soils and plants Rural environment manage-mentpermittingthemainten- ance of biodiversity and natural habitats and natural risks (e.g. erosion, avalanches) and fires Optimisation of forest areas so as to fulfil all their functions Source: OJ C 138, 17.5.1993, p.38. 
8.12.2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning BILAGA I Utdrag ur femte tgrdsprogrammet fr miljn: Jord-och skogsbruksrelaterade politiska ml, mlsttningar fram till 2000, tgrder, tidsram och aktrer C 353/35 Ml Bibehllande av de naturliga processer som krvs fr en hllbar jordbrukssektor, srskilt genom bevarande av vatten, mark och genetiska resurser Minskning av kemikalier s att ingen av dessa processer pverkas. Jmvikt mellan tillsats av nringsmnen och absorptionsfrmgan hos mark och vxter.
Re-evaluation of licence conditions for irrigation and of State aids for drainage schemes Training of farmers, promotion of exchange visits between regions with comparable environment management situations New afforestation and regeneration of existing forests, favouring the most adequate means for the environment (slow growing trees, mixed afforestation) Further action against forest fires Time-frame 1994→ ongoing 1995 1995→ ongoing 1995 1992→ 1992→ ongoing 1995 1992→ ongoing idem Actors MS + AGR MS + LA EC + MS EC+MS+LA + AGR EC+MS+AGR EC+MS+AGR EC+MS+AGR MS + EC MS EC + MS + LA EC+MS+LA + forest-owners idem 
Utbildning av jordbrukare, frmjande av utbytesbesk mellan regioner med jmfrbara miljfrvaltnings-sistuationer. Ny beskogning och fryng-ring av befintlig skog, som gynnar vad som r bst fr miljn (lngsamvxande trd, blandad beskogning); Vidare tgrder mot skogsbrnder. Tidsram 1994 Đ Faststllande av regionala utslppsnor-mer fr nya boskapsenheter och ensilage 1995 1995Đ pgr 1995 1992Đ 1992Đ pgr 1995 1992Đ pgr idem Aktrer Medlemsstat (MS) + Jordbr. pgr MS + Lokala myndigheter (LM) EG + MS EG+MS+LM +Jordbr EG+MS+ Jordbr EG+MS+ Jordbr EG+MS+ Jordbr MS + EG MS EG + MS + LM EG+MS+LM + skogsgare idem
C 353/36 EN Official Journal of the European Communities ANNEX 2 Environmental problems associated with agricultural practices identified by the European Environment Agency: selected extracts from the report ‘Environment in the European Union at the turn of the century’, 1999. 
C 353/36 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning BILAGA II Miljproblem med anknytning till jordbruksmetoder som identifierats av Europeiska miljbyrn: utdrag ur ÓMiljn i Europeiska unionen vid sekelskiftetÓ, 1999 ALLMNT 1.
‘In many areas in the European Union, agriculture is now using intensive and large-scale production methods. 
ÓI mnga omrden inom EU anvnds inom jordbruket intensiva och storskaliga produktionsmetoder.
This has and continues to involve significant use of artificial fertiliser (mainly nitrogen and phosphate) and the application of plant protection products such as herbicides, insecticides and fungicides. 
Detta har medfrt och medfr omfattande anvndning av konstgdning (huvudsakligen kvve och fosfat) och anvndning av vxtskyddsmedel ssom ogrsbekmpningsmedel, insektsmedel och fungicider.
Not all of these substances are taken up by the crops and certain amounts of fertilisers contribute to eutrophication of soil and water systems, whereas pesticides pollute soil, ground and surface water and air. 
Alla dessa mnen tas inte upp av grdorna och en viss mngd gdningsmedel bidrar till eutrofiering (vergdning) av jordmn och vattensystem, medan bekmpningsmedel frorenar jorden, grund-och ytvattnet och luften.
Livestock creates eutrophication as well and contributes to acidification and producing greenhouse gases. 
Boskap leder ocks till eutrofiering och bidrar till frsurning och producerar vxthusgaser.
Agriculture also contributes in some areas to soil degradation, erosion and salinisation’ (1). 
Jordbruket bidrar i vissa omrden till markskador, erosion och frsaltningÓ (1).
Generally, subsidies are declining, although subsidies to agriculture through CAP [inter alia] remain high, and may have considerable negative environmental impacts’ (2). 
Generellt sett minskar bidragen, ven om bidragen till jordbruket inom ramen fr den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) fortfarande r hga, och kan ha betydande negativa effekter p miljnÓ (2).
‘Links between agriculture as an important driving force and environmental pressures are diverse and complex. 
ÓFrbindelserna mellan jordbruket som en viktig drivkraft och ptryckningar p miljomrdet r mngfacetterade och komplexa.
Although work is progressing on agri-environmental indicators within the European Union and the OECD as well as at national level, they have yet to be applied in a systematic way’ (3). 
Arbetet gr visserligen framt vad gller indikatorer p jordbruksmiljfrgor svl inom EU och OECD som p nationell niv, men dessa indikatorer behver ocks tillmpas systematisktÓ (3).
‘Subsidies with a possible negative influence (like a considerable part of price supports) are still common’ (4). 
ÓBidrag med en mjlig negativ inverkan (ssom en stor del av prisstdet) r fortfarande vanligaÓ (4).
The main causes are the abandonment of traditional forms of agricultural land use which alone accounts for over 40 % of Europe’s declining bird species, inappropriate forestry, infrastructure development, water abstraction and pollution’ (5). 
De viktigaste orsakerna r att traditionella former av anvndning av jordbruksmark verges Đ vilket ensamt svarar fr 40 % av minskningen av fgelarter Đ olmpligt skogsbruk, infrastrukturutveckling, vattenuttag och froreningÓ (5).
‘Although concerns for nature protection are beginning to be integrated in sector policies, negative impacts on biodiversity are expected to continue from agricultural intensification, land abandonment, monospecific forestry ... and the introduction of alien species (and possibly genetically modified organisms) ... polarisation (towards intensification or abandonment) of agricultural activity in areas of extensive agricultural practices leads to ecological conditions of less value for nature conservation... 
ÓTrots att omsorgen om naturskydd brjar integreras i sektorpolitiken, frvntas de negativa effekterna p den biologiska mngfalden fortstta p grund av intensivt jordbruk, vergivande av mark, skogsbruk med bara en art och infrande av frmmande arter (och eventuellt genetiskt modifierade organismer). Polarisering (mot intensifiering eller nedlggning) av jordbruksverksamheten i omrden med extensiva jordbruksmetoder ger miljfrutsttningar som r av mindre vrde fr naturvrd.
In agriculture and forestry, exchange between cultivated and natural gene pools has occurred widely... . 
Inom jordbruk och skogsbruk har det i stor omfattning skett ett utbyte mellan odlade och naturliga genpooler.
Data from different countries on GMOs indicate that genes from crops can, and already have [pass], into natural populations of wild relatives, but the process has also been seen in rape and cabbage (Brassica) able to break through the species barrier into other species such as white mustard (Sinapis alba) and wild radish (Raphanus raphanistrum)’ (6). 
Uppgifter frn olika lnder om genetiskt modifierade organismer visar att gener frn grdor kan verg och har redan vergtt till naturliga populationer av vilda slktingar, men denna process har ven iakttagits hos raps och kl (Brassica) som kan korsa artgrnsen till andra arter ssom vitsenap (Sinapis alba) och vanlig kerrttika (Raphanus raphanistrum)Ó (6).
8.12.2000 (1) European Environment Agency, ‘Environment in the European Union at the turn of the century’, Copenhagen Office 2 for Official Publications of the European Communities, 1999, p. 
8.12.2000 (1) Europeiska miljbyrn, Miljn i Europeiska unionen vid sekelskiftet, ÓByrn fr Europeiska gemenskapernas officiella publikationerÓ, Luxemburg, 1999, s.
403. 
403.
347. () Ibid., p. 
347. () Ibid, s.
8.12.2000 EN Official Journal of the European Communities LANDSCAPE 7. ‘...landscapes are undergoing radical transformation as a result of six main trends [including, as 1 and 2] the intensification of agricultural landscapes in which the quest for greater agricultural productivity continues with ever larger property structures [and] increasing mechanisation; and the reforestation or fallowing of rural land gradually abandoned by agriculture’ (1). 
8.12.2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning LANDSKAPET 7. ÓLandskapen genomgr en grundlig frndring som ett resultat av sex huvudtrender [dribland som nr 1 och 2] Đ jordbrukslandskapet intensifieras, vilket innebr att jakten p kad produktivitet i jordbruket fortstter med allt strre egendomar och kande mekanisering; jordbruket lggs gradvis ned och marken p landsbygden beskogas eller lggs i trdaÓ (1).
With the decline in traditional farmland management, the shift towards mechanisation and more intensive production systems, coupled with a decline in the numbers of those working the land, many of these “cultural” landscape features are being lost’ (2). 
Minskningen av den traditionella frvaltningen av jordbruksmark, utvecklingen mot mekanisering och mer intensiv produktion, innebr tillsammans med ett minskande antal personer som arbetar med jorden att mnga av dessa kulturella srdrag i landskapet gr frloradeÓ (2).
WATER RESOURCES 9. 
VATTENRESURSER 9.
‘Water stress is caused by activities in two sectors identified as priorities under the 5EAP, namely agriculture and industry ... little progress has been made by the agricultural sector... . 
ÓVattenstress orsakas av verksamhet inom tv sektorer som prioriteras i det femte tgrdsprogrammet fr miljn, nmligen jordbruket och industrin. F framsteg har skett inom jordbrukssektorn.
Water stress causes deterioration of fresh water resources in terms of quantity (aquifer overexploitation, dry rivers, etc.) and quality (eutrophication, organic matter pollution, saline intru-sion, etc.). 
Vattenstress orsakar frsmring av frskvat-tenresursernas kvantitet (verutnyttjande av vattenfrande lager, uttorkade floder etc.) och kvalitet (eutrofiering, frorening med organiskt material, saltvattensintrngning etc.)
Such deterioration can result in health problems and have a negative influence on ecosystems’ (3). 
Denna frsmring kan medfra hlsoproblem och f en negativ inverkan p ekosystemenÓ (3).
‘Over the past decades the trend in agricultural water use has, in general, been upwards, due to the increasing use of water for irrigation’ (4). 
ÓUnder de senaste rtiondena har trenden fr vattenanvndningen inom jordbruket i allmnhet pekat uppt, p grund av den kande anvndningen av vatten fr konstbevattning (4).
‘Water consumption (principally evapo-transpiration) in the European Union is estimated to be 77 km3/year, or around 32 % of total abstractions, with 80 % attributable to agriculture (mainly irrigation water)’ (5). 
Vattenfrbrukningen (framfr allt evapo-transpirationen) i EU uppskattas till 77 km3/r, eller ungefr 32 % av det totala uttaget, varav 80 % gr till jordbruk (huvudsakligen vatten fr konstbevattning)Ó (5).
‘Water resources in the Mediterranean basin area, under increasing pressure, are about to be a major challenge regarding development and security over the next decades... it is projected that in 2025 more than 13 countries will be abstracting more than 50 % of their renewable water resources and six countries more than 100 %’ (6). 
ÓVattenresurserna i Medelhavsomrdet, som r under kande tryck, hller p att bli en stor utmaning vad gller utveckling och skerhet under de kommande rtiondena.
The resulting increase in productivity and change in land use can establish a cycle of unsustainable socioeconomic development within an irrigated region. 
Den produktivitetskning och den frndrade markanvndning som detta medfr kan leda till en cirkel av ohllbar socio-ekonomisk utveckling i en konstbevattnad region.