natgillin/translations-raw huggingface dataset:
24 CoNCluSIoNS aNd RECommENdatIoNS 51. the right conditions in programming and financing had not been set to enable cost-effective energy efficiency investments using the cohesion policy funds, because: (a) the operational programmes audited had not benefited from proper needs assessments to identify the specific sectors where energy savings could be achieved and the options for achieving those savings in a cost-effective manner, thereby justifying the chosen measures and their cost. the national authorities did not ensure that they were integrated into the national Energy Efficiency action plans (see paragraphs 12 to 17). (b) cost-effectiveness concept, or the best relationship between resources employed and results achieved, was not a determining factor when Member states allocated funding to energy efficiency measures and concrete projects. neither was this concept part of the commission’s assessment prior to approval of the operational programmes (see paragraphs 18 to 22, 23 to 28); (c) performance indicators for energy efficiency measures were not appropriate for the monitoring of the programmes. the commission’s monitoring guidelines did not lay down indicators concerning energy efficiency. therefore, the results of the energy efficiency measures reported by the individual managing authorities are not comparable across the Eu and cannot be aggregated (see paragraphs 29 to 35). 
De villkor för programplanering och finansiering som hade fastställts möjliggjorde inte kostnadseffektiva investeringar i energieffektivitet med hjälp av sammanhållningsmedel av följande skäl: a) De granskade operativa programmen hade inte genomgått riktiga behovsbedömningar så att man kunde identifiera de särskilda sektorer där energibesparingar skulle kunna göras och alternativen för att uppnå dessa besparingar på ett kostnadseffektivt sätt och på så sätt motivera de valda åtgärderna och kostnaden för dem.
52. the audited energy efficiency projects in public buildings were not cost-effective. (a) although all the audited projects produced the planned physical output, such as replaced windows and doors or insulated walls and roofs, the cost in relation to the potential energy savings was high. a more important consideration than energy efficiency was the need for refurbishment of public buildings. 
52. De granskade energieffektivitetsprojekten för offentliga byggnader var inte kostnadseffektiva: a) Trots att alla de granskade projekten gav den planerade fysiska outputen, till exempel ersattes fönster och dörrar eller isolerades väggar och tak, var kostnaden hög i förhållande till de potentiella energibesparingarna.
While the projects audited aimed at saving energy and improving comfort, they did not generate a good ratio between energy savings and the corresponding investment cost. the average planned payback period for the investments was around 50 years, which is far too long considering the lifetime of the refurbished components and even of the buildings themselves (see paragraphs 18 to 22, 23 to 28, 36 to 40, 45 to 50); (b) energy audits were either not mandatory (italy, Lithuania) or, where they were required (czech republic), the investment options recommended in the energy audits were far too costly. in 18 out of 24 audited projects actual energy savings could not be verified since they had not been reliably measured (see paragraphs 41 to 44). 
De granskade projekten syftade till att spara energi och öka komforten men de resulterade inte i något bra förhållande mellan energibesparingar och motsvarande investeringskostnad. Den genomsnittliga planerade återbetalningsperioden för investeringarna var omkring 50 år, vilket är alldeles för lång tid med tanke på de renoverade komponenternas och även själva byggnadernas livstid (se punkterna 18–22 och 23–28, 36–40 och 45–50). b) Energibesiktningar var antingen inte obligatoriska (Italien och Litauen) eller också var de investeringsalternativ som rekommenderades i dem där de var obligatoriska (Tjeckien) alldeles för kostnadskrävande.
Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency 25 rEcommEndatIons the Commission should take the necessary initiatives, including making further proposals on the regulations in order to make the Cohesion Policy funding for energy efficiency measures in the next programming period subject to: (1) the establishment of a proper needs assessment at a programme level. 
Särskild rapport nr 21/2012 – Kostnadseffektiviteten i de sammanhållningspolitiska investeringarna i energieffektivitet 25 rekOmmendatiOner Kommissionen bör vidta nödvändiga åtgärder, bland annat lägga fram ytterligare förslag till bestämmelser för nästa programperiod, så att sammanhållningsmedlen till energieffektivitetsåtgärder nästa pro‐ gramperiod omfattas av följande: 1) en riktig behovsbedömning på programnivå. en sådan behovsbe‐ dömning bör bedöma energiförbrukningen efter ändamål i alla sektorer, identifiera ekonomins energibesparingspotential och fastställa mål och lämpliga metoder för utvärdering av energipla‐ nen. den bör kartlägga kostnadseffektiva lösningar i varje sektor.
(2) Regular monitoring and the use of comparable performance indicators. 
2) regelbunden övervakning och användning av jämförbara resultat‐ indikatorer.
Each operational programme dealing with energy efficiency projects should be regularly monitored in terms of the development of the cost per unit of energy saved and the payback period planned and achieved by the operational programme. also, data collected should be of acceptable quality in terms of relevance, comparability and reliability. data on energy savings generated by the Cohesion Policy funds supported measures should be collected by the national authorities and aggregated by the Commission. the contribution of the Cohesion Policy funds to the target of saving 20 % of Eu primary energy consumption by 2020 should be identified. 
Varje operativt program som gäller energieffektivitets‐ projekt bör övervakas regelbundet med avseende på utvecklingen av kostnaden per sparad energienhet och av den planerade och uppnådda återbetalningsperioden i det operativa programmet. de uppgifter som samlas in bör dessutom vara av godtagbar kvalitet när det gäller relevans, jämförbarhet och tillförlitlighet. Uppgifter om vilka energibesparingar som gjorts genom åtgärder som fått stöd via sammanhållningsmedel bör samlas in av de nationella myndigheterna och aggregeras av kommissionen.
(3) the use of transparent project selection criteria and standard investment costs per unit of energy to be saved (using a unified measurement unit and methodology). the Commission should set a maximum acceptable simple payback period on the basis of the usual depreciation periods for the energy efficiency investments. this could be supported by the introduction of cost-optimal levels of reference buildings in the member States complying with directive 2010/31/Eu on the energy performance of buildings. 
Kommissionen bör fastställa en längsta tillåten enkel återbetalningsperiod på grundval av de van‐ liga avskrivningsperioderna för investeringar i energieffektivitet. detta skulle kunna stödjas genom införande av kostnadsoptimala nivåer för referensbyggnader i medlemsstaterna som följer direktiv 2010/31/eU om byggnaders energiprestanda. energibesiktningar bör användas som primärt urvalskrav för energieffektivitetsprojekt där kostnadsoptimala referensnivåer för byggnader ännu inte har fastställts på nationell nivå.
Energy audits should be used as the primary selection requirement for energy efficiency projects where the reference cost-optimal levels for buildings have not been yet laid down at the national level. this report was adopted by chamber ii, headed by Mr Harald noacK, Member of the court of auditors, in Luxembourg at its meeting of 14 november 2012. 
Denna rapport har antagits av revisionsrättens avdelning II, med ledamoten Harald NOACK som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 14 november 2012.
For the Court of Auditors Vítor Manuel da siLVa caLdEira president Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency 
För revisionsrätten Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA Ordförande Särskild rapport nr 21/2012 – Kostnadseffektiviteten i de sammanhållningspolitiska investeringarna i energieffektivitet
1 allocations from 2004. 
1 Anslag från 2004.
2 allocations from 2007. 
2 Anslag från 2007.
Source: dG regional policy database sf 2000–06, sfc2007, 2011 annual implementation report for selected projects. Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency 
Källa: Generaldirektoratet för regionalpolitiks databas SF 2000–2006, SFC2007, 2011 års årliga genomföranderapport för utvalda projekt. Särskild rapport nr 21/2012 – Kostnadseffektiviteten i de sammanhållningspolitiska investeringarna i energieffektivitet
28 Project Purpose Status on energy savings after one year Payback period planned (in years) Payback period actual/estimated (in years) Gargždai Viliaus Gaigalaitis elderly people care home renovation Not reliably measured 49 36 Klaipėda Klaipėda Tourism School renovation NA 156 NA Garliava Increase in the efficiency of energy consumption in Kaunas County Hospital in Garliava Not reliably measured 57 31 Kaunas Renovation of the Kaunas Medical University’ the Oncology Centre NA 8 NA Vilnius Partial renovation of Mykolas Marcinkevičius Hospital and engineering systems, improving their energy characteristics Not reliably measured 63 21 Alytus Increase in EE of Alytus Vocational Training Centre Not reliably measured 26 23 Vilnius Roof insulation and renovation of heating and ventilation systems of Vilnius University Hospital Santariškių Clinic Operative Unit NA 66 NA Average 51 Source: Energy audits and projects’ actual outputs, calculation by auditors based on data from Eas, evaluation period between 25 and 50 years. 
Särskild rapport nr 21/2012 – Kostnadseffektiviteten i de sammanhållningspolitiska investeringarna i energieffektivitet 28 Projekt Syfte Situationen när det gäller energibesparingar efter ett år Planerad återbetalningsperiod (antal år) Faktisk/ uppskattad återbetalningsperiod (antal år) Gargždai Viliaus Gaigalaitis – renovering av äldreboende Ej tillförlitligt mätta 49 36 Klaipėda Klaipėda – renovering av turismskola e.t.
Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency 29 REPly of thE CommISSIoN EXECuTIvE SuMMARy II. the commission notes that the scope of the audited projects covers public building projects only. 
29 KommISSIoNeNS SVar sammanfattning ii. Kommissionen noterar att de granskade projekten endast omfattar projekt för offentliga byggnader. iv. a) Det kan eventuellt föreligga en konflikt mellan resultaten beroende på om det handlar om en strategi som utgår från ”behovsbedömning” eller en strategi som bygger på ”kost-nadseffektivitet”.
Iv. (a) there might be a potential conflict between the results of a ‘needs assessment’ and a ‘cost-effectiveness’ approach. in fact, the assessment of needs might lead to a different prioritisation compared to a prioritisation on the basis of cost-effectiveness. 
I själva verket kan behovsbedömningen leda till en annan prioritering jämfört med en prioritering på grundval av kostnadseffektivitet. iv. a) första strecksatsen Energieffektivitetspolitiken har genomgått en dynamisk utveckling under de senaste åren.
Iv. (a) first indent the energy efficiency policy has experienced a dynamic development in recent years. this was not yet the case at the time of the drafting, negotiation and approval of the programmes of the 2007–13 programming period. only since then, the commission has developed in full its energy efficiency policy. the four audited programmes were negotiated before the commission fully developed its energy efficiency policy. all operational programmes financed by cohesion policy have to comply with the policy’s objectives to strengthen economic, social and territorial cohesion and promote overall harmonious development by reducing disparities between the levels of development of regions and promoting development in least favoured regions. cohesion policy is an integrated policy. in the case of investments in public buildings, it is important to take an integrated approach and not carry out energy efficiency improvements alone. they should be rather considered as part of a general refurbishment leading to the overall improvement of a particular building. as a general requirement for all operational programmes funded under cohesion policy, programmes contain ‘an analysis of the situation of the eligible area or sector in terms of strengths and weaknesses and the strategy chosen in response’. a needs assessment can be useful in this context. 
Det är först därefter som kommissionen har utvecklat sin energieffektivitetspolitik till fullo. Förhandlingarna om de fyra granskade programmen ägde rum innan kommissionen hade utvecklat sin energieffektivitetspolitik till fullo. Alla operativa program som finansieras inom ramen för sammanhållningspolitiken måste överensstämma med politikens mål att stärka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen och att främja en allmän harmonisk utveckling genom att minska skillnader mellan regionernas utvecklingsnivåer och främja utveckling i de minst gynnade regionerna.
Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency 30 all 2000–06 and 2007–13 programmes had been negotiated and approved before the first national Energy Efficiency action plans (nEEaps) were due (i.e. June 2007). nEEaps are not designed as an investment strategy for the use of cohesion policy funds for energy efficiency-related allocations. 
Särskild rapport nr 21/2012 – Kostnadseffektiviteten i de sammanhållningspolitiska investeringarna i energieffektivitet 30 Alla program för perioderna 2000–2006 och 2007–2013 hade förhandlats fram och godkänts innan de första nationella handlingsplanerna för energieffektivitet skulle läggas fram (i juni 2007).
Iv. (a) Second indent Energy efficiency is one of multiple objectives of cohesion policy programmes. cohesion policy is an integrated policy. in the case of investments in public buildings, it is important to take an integrated approach and not carry out energy efficiency improvements alone. they should be rather considered as part of a general refurbishment leading to the overall improvement of a particular building. cost effectiveness of the investments is, therefore, one of the determining factors for the allocation of the funds within a programme. the programme can allocate funds also with a view to other cohesion policy objectives. in the case of energy efficiency investments in public buildings, there is a case for deep renovation, going beyond cost-optimal levels. in this context, the actual level of the energy savings achieved is an important factor. deep renovations would obviously need longer payback times. as the court states in § 3, public measures can be used to address market failures. 
De nationella energieffektivitetsplanerna är inte utformade som en investeringsstrategi för användning av sammanhållningsanslag för energieffektivitetsändamål. iv. a) andra strecksatsen Energieffektivitet är ett av flera mål för sammanhållningsprogram. Sammanhållningspolitik är en integrerad politik. När det handlar om investeringar i offentliga byggnader är det viktigt att tillämpa en integrerad strategi och inte enbart genomföra energibesparande åtgärder.
While the market could provide financing for the cost-effective part of the energy efficiency investment, the cohesion policy co-financing element could be used to support the part of the investment going beyond that level, thus ensuring higher energy savings and avoiding additional works in the future, which would potentially make the total investment cost even higher. 
Grundrenoveringar kräver självfallet längre återbetalningstider. Som EU-domstolen anger i § 3 kan offentliga åtgärder användas för att komma till rätta med marknadsmisslyckanden. Samtidigt som marknaden kan tillhandahålla finansiering för den kostnadseffektiva delen av investeringen i energieffektivitet kan sammanhållningspolitikens samfinansieringsdel användas för att stödja den del av investeringen som går utöver den nivån.
REPly of thE CommISSIoN Iv. (a) Third indent the commission acknowledges that the current legal framework for cohesion policy does not prescribe the type of indicators to be used for monitoring purposes and is working towards the improvement of programme performance. it has, therefore, proposed in the draft Erdf regulation for the programming period 2014–20 three common indicators for energy efficiency for all Member states: (a) number of households with improved energy consumption classification; (b) decrease of primary energy consumption of public buildings; and (c) number of additional energy users connected to smart grids (coM(2011) 614 final, annex to the draft regulation). for these three indicators, Eu-level aggregation would thus be possible. 
Kommissionens svar iv. a) tredje strecksatsen Kommissionen är medveten om att den aktuella rättsliga ramen för sammanhållningspolitiken inte föreskriver vilken typ av indikatorer som ska användas för övervakningssyf-ten och arbetar för att förbättra programmets resultat.
Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency 31 Iv. (b) Second indent the commission agrees on the need for good quality energy audits as a basis for investments in energy efficiency in buildings. the new Energy Efficiency directive will require Member states to promote the availability of high quality and cost-effective energy audits and energy management systems to all final customers. v. 
31 iv. b) andra strecksatsen Kommissionen håller med om att det föreligger ett behov av energibesiktningar av god kvalitet som en grund för investeringar i energieffektivitet i byggnader.
(1) the commission is working along the lines of the recommendation. the proposed 2014–20 common provisions regulation1 requires that: — partnership contracts with Member states shall include an analysis of disparities and development needs with reference to the thematic objectives, the common strategic framework key actions and the country-specific recommendations under the European semester2; and — all programmes should be in line with these contracts3. v. 
1) Kommissionen arbetar i den riktning som kommer till uttryck i rekommendationen. Den föreslagna förordningen om gemensamma bestämmelser för perioden 2014–20201 innehåller följande krav: — Partnerskapsavtal med medlemsstater ska innehålla en analys av skillnader och utvecklingsbehov som avser de tematiska målen, nyckelåtgärder inom den gemensamma strategiska ramen och de landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen2. — Alla program ska vara förenliga med dessa avtal3. v.
(2) the proposed 2014–20 Erdf regulation envisages three common indicators for energy efficiency for all Member states, thus making an aggregation at Eu level possible. 
2) I den föreslagna Eruf-förordningen för perioden 2014–2020 förutses tre gemensamma indikatorer för energieffektivitet för alla medlemsstater, vilket således möjliggör en ackumulering på EU-nivå.
However, the commission cannot fully accept the set-up of the recommended indicators at programme level as their comparability would be limited given that these indicators depend on many factors (e.g. energy/commodity prices, climate conditions) that could render them misleading. 
Kommissionen kan dock inte helt acceptera upplägget när det gäller de rekommenderade indikatorerna på programnivå eftersom deras jämförbarhet skulle bli begränsad mot bakgrund av att dessa indikatorer är beroende av många faktorer (t.ex. energi-/råvarupriser, klimatförhållanden) som kan göra dem vilseledande.
2 article 14. 
2 Artikel 14.
3 article 24. 
3 Artikel 24.
(3) the draft common provisions regulation proposes that the monitoring committee shall examine and approve the methodology and criteria for selection of operations4. furthermore, the managing authority shall draw up and, once approved, apply transparent and non-discriminatory selection criteria5. 
Kommissionens svar v.3) I förslaget till förordning om gemensamma bestämmelser föreslås att övervakningskommittén ska granska och godkänna metoderna och kriterierna för urvalet av insatser4. Dessutom ska förvaltningsmyndigheten utarbeta och, när de antagits, tillämpa öppna och icke-diskriminerande urvalskriterier5.
However, setting standard investment costs per kWh saved across the Eu is not possible because these costs differ considerably due to different prices for equipment and different levels of already implemented savings. finally, energy efficiency investments in public buildings may be part of ‘deep renovation’ works entailing longer payback times. 
Det är dock inte möjligt att fastställa standardinvesteringskostnader per sparad kWh inom EU eftersom dessa kostnader varierar avsevärt på grund av olika priser för utrustning och olika nivåer när det gäller redan genomförda besparingar. Dessutom kan investeringar i energieffektivitet i offentliga byggnader utgöra en del av arbeten som avser ”grundreno-vering”, vilket medför längre återbetalningstider.
4 article 100. 
4 Artikel 100.
5 article 114. 
5 Artikel 114.
Reply of the CoMMISSIoN 15. all 2000–06 and 2007–13 programmes had been negotiated and approved before the first national Energy Efficiency action plans (nEEaps) required by directive 2006/32/Ec were due (i.e. June 2007). 
Kommissionens svar 15. Alla program för perioderna 2000–2006 och 2007–2013 hade förhandlats fram och godkänts innan de första nationella handlingsplanerna för energieffektivitet enligt direktiv 2006/32/EG skulle läggas fram (i juni 2007).
Moreover, the nEEaps are not designed as an investment strategy for the use of cohesion policy funds for energy efficiency-related allocations. 
För övrigt är de nationella energieffektivitetsplanerna inte utformade som en investeringsstrategi för användning av sammanhållningsanslag för energieffektivitetsändamål.
While a voluntary template established for the second nEEaps, submitted by Member states in 2011/2012, gave them an opportunity to provide indications as regards the allocations for the implementation of energy efficiency measures using cohesion policy funds, this template was not mandatory for the Member states. concerning the needs assessment, see the commission’s reply to paragraph 12. 
Samtidigt som en frivillig mall skapad för den andra omgången nationella energieffektivitetsplaner, framlagda av medlemsstaterna 2011/2012, gav dem en möjlighet att lämna indikationer när det gäller tilldelningarna för genomförandet av energieffektivitetsåtgärder med användning av sammanhållningsanslag, var denna mall inte obligatorisk för medlemsstaterna.
17. concerning the needs assessment, see the commission’s reply to §12. 
När det gäller behovsbedömningen, se kommissionens svar på § 12. 17.
When approving programmes, the commission required ‘an analysis of the situation of the eligible area or sector in terms of strengths and weaknesses and the strategy chosen in response’ (article 37 of regulation (Ec) no 1083/2006). 
I samband med godkännandet av program begärde kommissionen ”en analys av situationen i de stödberättigade områdena eller sektorerna, starka och svaga sidor, och den strategi som valts på grundval därav” (artikel 37 i förordning (EG) nr 1083/2006).
18. the commission notes that there is a conflict between the principle of cost-effectiveness as a factor for allocation funding to energy efficiency measures and the request to prioritise energy efficiency measures on the basis of a needs assessment (see §§12–17). 
18. Kommissionen konstaterar att det föreligger en konflikt mellan principen för kostnadseffektivitet som en faktor för tillhandahållande av finansiering till energieffektivitetsåtgärder och begäran att prioritera energieffektivitetsåtgärder på grundval av en behovsbedömning (se §§ 12–17).