natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Contents 03 Paragraph Glossary and abbreviations I-VIII Executive summary 1-14 Introduction 15-23 Audit scope and approach 24-90 Observations 24-64 Overall progress has been made but there is a serious risk that the 20 % target will not be met 25-33 A collective commitment, with some funding instruments expected to contribute more than 20 % 34-38 The Commission’s tracking method builds on international methodologies yet has weaknesses 39-48 Overall progress made towards reaching the target, but reporting only partially reliable and not focused enough on results 49-51 There is a serious risk that the target will not be met 52-54 Assumptions concerning the contribution from agricultural direct payments to the climate action target lack sound justification 55-59 Applying a different set of tracking coefficients based on internationally established methodologies to the European Agricultural Fund for Rural Development would reduce climate funding by 40 % 60-64 Prompt action required as contribution from research funding is falling significantly behind 65-90 More and better-focused climate action funding in some European Structural and Investment Funds, but largely business as usual in others 68-75 Higher climate allocations in the ERDF and CF demonstrate that better focus on climate can be achieved 76-79 The European Social Fund’s potential contribution to climate action — more could be achieved 
Innehåll 03 Punkt I–VIII 1–14 15–23 24–90 24–64 25–33 34–38 39–48 49–51 52–54 55–59 60–64 65–90 68–75 76–79 Ordförklaringar och förkortningar Sammanfattning Inledning Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod Iakttagelser Generellt sett har framsteg gjorts men det finns en allvarlig risk för att 20 %-målet inte kommer att uppnås Ett kollektivt åtagande där vissa finansieringsinstrument förväntas bidra med mer än 20 % Kommissionens spårningsmetod bygger på internationella metoder men har likväl brister Övergripande framsteg har gjorts i arbetet för att uppnå målet, men rapporteringen är endast delvis tillförlitlig och inte tillräckligt fokuserad på resultat Det föreligger en allvarlig risk för att målet inte kommer att uppnås Antaganden om det direkta jordbruksstödets bidrag till målet för klimatåtgärder var inte vederbörligen motiverade Om en annan uppsättning spårningskoefficienter som bygger på internationellt vedertagna metoder tillämpades på Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling skulle klimatfinansieringen minska med40% Snabba åtgärder krävs eftersom bidraget från forskningsfinansiering släpar efter avsevärt Ökad och bättre inriktad finansiering av klimatåtgärder i vissa europeiska struktur-och investeringsfonder, medan situationen i andra fonder för det mesta är oförändrad Ökade klimatanslag i Eruf och Sammanhållningsfonden visar att ett bättre fokus på klimat kan uppnås Europeiska socialfondens potentiella bidrag till klimatåtgärder – mer skulle kunna åstadkommas
Contents 04 80-87 No significant change in the common agricultural policy spending, although good practices exist in rural development 88-90 Very limited increased focus on climate action in the European Maritime and Fisheries Fund 91-109 Conclusions and recommendations Annex — Matrix of coefficients used by the ECA in the field of the rural development policy Reply of the Commission 
Innehåll 04 80–87 Inga betydande förändringar av utgifterna inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken, även om god praxis finns inom landsbygdsutveckling 88–90 Mycket begränsad ökning av fokus på klimatåtgärder i Europeiska havs-och fiskerifonden 91–109 Slutsatser och rekommendationer Bilaga — Matris över koefficienter som används av revisionsrätten inom området för landsbygdsutvecklingspolitik Kommissionens svar
Glossary and abbreviations 05 Agricultural direct payments: Direct payments are granted to farmers in order to support their incomes and also to remunerate them for their production of public goods through greening, and in combination with cross-compliance. 
Direkt jordbruksstöd: Direktstöd beviljas jordbrukare för att stödja deras inkomster och även för att ersätta dem för deras produktion av kollektiva nyttigheter genom miljöanpassning, och i kombination med tvärvillkor.
EU climate coefficients: Weightings given to EU funds going to projects, measures or actions. 
EU:s klimatkoefficienter: Viktningar som ges till EU-medel som går till projekt, åtgärder eller insatser.
Coefficients are based on the OECD Rio markers methodology. 
Koefficienterna grundar sig på OECD:s Riomarkör-metod.
EU climate coefficients bear the weightings of 0 %, 40 % and 100 % depending on the action’s contribution to climate change mitigation or adaptation. 
EU:s klimatkoefficienter har viktningarna 0 %, 40 % och 100 % beroende på åtgärdens bidrag till begränsning av eller anpassning till klimatförändring.
European Agricultural Guarantee Fund (EAGF): The European Agricultural Guarantee Fund provides funding for direct payment to farmers, for the management of the agricultural markets and for a number of other purposes such as veterinary and plant health measures, food programmes and information activities. 
Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ): Europeiska garantifonden för jordbruket tillhandahåller finansiering för direktstöd till jordbrukare, för förvaltning av jordbruksmarknaderna och för en rad andra ändamål, såsom veterinära och fytosanitära åtgärder, livsmedelsprogram och informationsverksamheter.
European Maritime and Fisheries Fund (EMFF): The European Maritime and Fisheries Fund is the fund for the EU’s maritime and fisheries policies for 2014-2020. 
Europeiska havs-och fiskerifonden (EHFF): Europeiska havs-och fiskerifonden är fonden för EU:s havs-och fiskeripolitik för perioden 2014–2020.
It aims to help fishermen in the transition to sustainable fishing and coastal communities in diversifying their economies. 
Fonden har som mål att hjälpa fiskare att gå över till hållbart fiske och kustsamhällen att diversifiera sina ekonomier.
It also finances projects that create new jobs and improve quality of life along European coasts. 
Fonden finansierar även projekt som skapar nya arbetstillfällen och förbättrar livskvaliteten längs europeiska kuster.
European Regional Development Fund (ERDF): The European Regional Development Fund is aimed at reinforcing economic and social cohesion within the European Union by redressing the main regional imbalances. 
Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf): Europeiska regionala utvecklingsfonden syftar till att stärka den ekonomiska och sociala sammanhållningen inom Europeiska unionen genom att avhjälpa de viktigaste regionala obalanserna.
This is achieved through financial support for the creation of infrastructure and productive job-creating investment, mainly for businesses. 
Detta uppnås med hjälp av finansiellt stöd till upprättandet av infrastruktur och produktiva sysselsättningsskapande investeringar, framför allt till företag.
European Social Fund (ESF): The aim of the European Social Fund is to strengthen economic and social cohesion within the European Union by improving employment and job opportunities, mainly through training measures, encouraging a higher level of employment and the creation of more and better jobs. 
Europeiska socialfonden (ESF): Europeiska socialfondens mål är att stärka den ekonomiska och sociala sammanhållningen inom Europeiska unionen genom att förbättra sysselsättningsmöjligheterna, främst genom utbildningsåtgärder, främja en hög sysselsättningsnivå och skapa fler och bättre arbetstillfällen.
Focus areas: The European Union has identified six priorities for Rural Development. 
Fokusområden: Europeiska unionen har fastställt sex prioriteringar för landsbygdsutveckling.
These are broken down into 18 ‘focus areas’ in order to better detail the aims of each priority and to facilitate programming. 
Dessa är uppdelade på 18 fokusområden i syfte att närmare beskriva målen för varje prioritering och underlätta programplaneringen.
Horizon 2020: EU’s research and innovation programme for 2014-2020. 
Horisont 2020: EU:s forsknings-och innovationsprogram för perioden 2014–2020.
LIFE Programme: EU’s programme supporting environmental, nature conservation and climate action projects throughout the EU, currently for 2014-2020. Measure: In the rural development programmes, it means a set of operations or projects contributing to one or more of the Union priorities for rural development. 
Ordförklaringar och förkortningar 06 Life-programmet: EU:s program till stöd för projekt som rör miljö, naturskydd och klimatåtgärder i hela EU, för närvarande för perioden 2014–2020. Miljöanpassning: En komponent av direkt jordbruksstöd som stöder jordbruksmetoder som gynnar klimatet och miljön.
Programming documents: Programmes breaking down the overarching strategic objectives set in the partnership agreements between the European Commission and individual Member States into investment priorities, specific objectives and, further down, into concrete action. 
Programplaneringsdokument: Program som delar upp de övergripande strategiska mål som anges i partnerskapsavtalen mellan Europeiska kommissionen och enskilda medlemsstater i investeringsprioriteringar, specifika mål och, på en lägre nivå, i konkreta åtgärder.
In rural development policy, they are called rural development programmes. 
Inom politiken för landsbygdsutveckling kallas de landsbygdsprogram.
For the other European Structural and Investment Funds, they are called operational programmes. 
För de övriga europeiska struktur-och investeringsfonderna kallas de operativa program.
Rio markers: Codes employed by the OECD to track funds targeted at climate change mitigation and adaptation. 
Riomarkörer: Koder som används av OECD för att spåra medel riktade till begränsning av eller anpassning till klimatförändring.
Union priorities: Objectives set for rural development, which contribute to the Europe 2020 strategy for smart, sustainable and inclusive growth. 
Unionsprioriteringar: Mål som fastställs för landsbygdsutveckling och som bidrar till Europa 2020-strategin för smart och hållbar tillväxt för alla.
There are six union priorities in the fields of agriculture, forestry and rural areas which mainly concern fostering innovation and competitiveness, restoring and enhancing ecosystems, supporting the shift towards a low carbon and climate resilient economy, and promoting social inclusion and poverty reduction. 
Det finns sex unionsprioriteringar inom områdena för jordbruk, skogsbruk och landsbygdsområden vilka huvudsakligen avser främjande av innovation och konkurrenskraft, återställande och förbättring av ekosystem, stöd till övergången till en koldioxidsnål och klimattålig ekonomi samt främjande av social integration och fattigdomsminskning.
Executive summary 07 IClimate change is one of the greatest challenges facing the European Union (EU) and governments across the globe. 
Sammanfattning 07 IKlimatförändring är en av de största utmaningar som Europeiska unionen (EU) och regeringar världen över står inför.
In order to respond to climate change and the associated substantial investment needs, the EU has agreed that at least 20 % of its budget for 2014-2020 — one euro in every five — should be spent on climate-related action. 
För att möta klimatförändringar och de avsevärda relaterade investeringsbehoven har EU enats om att minst 20 % av dess budget för perioden 2014–2020 – var femte euro av budgeten - ska gå till klimatrelaterade åtgärder.
This objective forms part of the EU’s leadership in climate action. 
Denna målsättning utgör en del av EU:s ledarskap när det gäller klimatåtgärder.
II The target to spend one euro in every five on climate-related action is to be achieved by incorporating or ‘mainstreaming’ climate action within different EU funding instruments. 
II Målet att använda en femtedel av budgeten till klimatrelaterade åtgärder ska uppnås genom att klimatåtgärder införlivas eller integreras i olika EU-finansieringsinstrument.
This means that, instead of creating one dedicated funding instrument, the objective is to be met through incorporating climate concerns into policy areas and the corresponding funds of the EU budget. 
Det innebär att målet ska uppnås genom att man införlivar klimathänsyn i politiska områden och motsvarande medel i EU-budgeten i stället för att ett särskilt finansieringsinstrument skapas.
III We sought to determine whether the target to spend at least 20 % of the EU budget on climate-related action was likely to be met and whether the approach employed was likely to add value, by leading to more and better-focused funding on climate action. 
III Vi försökte att fastställa huruvida det är sannolikt att målet att lägga minst 20 % av EU-budgeten på klimatrelaterade åtgärder kommer att uppnås samt huruvida det är sannolikt att den tillämpade strategin kommer att tillföra mervärde genom att leda till en ökad och bättre riktad finansiering av klimatåtgärder.
IV We found that ambitious work was underway and that, overall, progress had been made towards reaching the target. 
IV Vi konstaterade att ambitiöst arbete pågick och att framsteg generellt sett har gjorts i arbetet för att uppnå målet.
However, there is a serious risk that the 20 % target will not be met without more effort to tackle climate change. 
Emellertid föreligger en allvarlig risk för att 20 %-målet inte kommer att uppnås utan ytterligare ansträngningar för att hantera klimatförändringar.
The implementation of the target has led to more, and better-focused, climate action funding in the European Regional Development Fund and the Cohesion Fund. 
Genomförandet av målsättningen har lett till en ökad och bättre riktad finansiering av klimatåtgärder i Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden.
In the European Social Fund, and in the areas of agriculture, rural development and fisheries, however, there has been no significant shift towards climate action and not all potential opportunities for financing climate-related action have been fully explored. 
Ingen betydande omläggning till klimatåtgärder har dock skett inom Europeiska socialfonden eller inom områdena för jordbruk, landsbygdsutveckling och fiskeri, och alla potentiella möjligheter till finansiering av klimatrelaterade åtgärder har inte utforskats fullt ut.
VAccording to Commission figures, the share of funding dedicated to climate action has averaged 17.6 % between 2014 and 2016. 
VEnligt kommissionens siffror har den finansieringsandel som avsatts till klimatåtgärder legat på i genomsnitt 17,6 % mellan 2014 och 2016.
Overall, the Commission estimates that 18.9 % would be spent on climate action, thereby falling short of the 20 % objective. 
Generellt beräknar kommissionen att 18,9 % kommer att användas till klimatåtgärder, vilket innebär att 20 %-målet inte kommer att uppnås.
Executive summary 08 VI We estimated that the rate of climate funding would need to be increased to an average of 22 % across the remaining years of the current programming period, i.e. for 2017 to 2020, to reach the overall target of 20 % by the end of 2020. 
Sammanfattning 08 VI Vi uppskattar att klimatfinansieringens andel skulle behöva ökas till ett genomsnitt på 22 % de återstående åren av den nuvarande programperioden, det vill säga 2017–2020, för att man ska kunna uppnå det övergripande målet på 20 % vid slutet av 2020.
There are serious risks to achieving this in the main contributing areas of agriculture, rural development and research. 
Det föreligger en allvarlig risk för att detta mål inte kommer att uppnås inom de viktiga bidragande områdena jordbruk, landsbygdsutveckling och forskning.
If calculated in accordance with internationally established methodologies for assessing levels of climate finance, the assessed contribution from agriculture and rural development would be reduced by up to approximately 33 billion euros. 
De uppskattade bidragen från jordbruk och landsbygdsutveckling skulle minska med upp till cirka 33 miljarder euro om de beräknades i enlighet med internationellt vedertagna metoder för bedömning av klimatfinansieringsnivåer.
As regards research, the Horizon 2020 programme has fallen behind its target to allocate 35 % to climate action, with its contribution currently standing at 24 %. 
Inom området för forskning har Horisont 2020-programmet halkat efter vad gäller dess mål att anslå 35 % till klimatåtgärder, och dess bidrag uppgår för närvarande till 24 %.
The Commission has no detailed action plan setting out how it intends to catch up. 
Kommissionen har inte någon utförlig handlingsplan som anger hur programmet ska kunna komma ifatt.
VII The Commission’s approach to assessing levels of climate action funding focuses on identifying planned expenditure. 
VII Kommissionens strategi för bedömning av nivåer av finansiering av klimatåtgärder är inriktad på att fastställa beräknade utgifter.
However, plans will not necessarily translate into actual spending, and this approach will not provide any comprehensive information on the results achieved. 
Beräknade utgifter är dock inte nödvändigtvis detsamma som faktiska utgifter, och denna strategi tillhandahåller inte någon utförlig information om de uppnådda resultaten.
In addition, the tracking method does not reflect the full financial effects of EU spending on climate action through financial instruments, nor does it distinguish between funding for mitigation and adaptation measures. 
Dessutom återspeglar inte spårningsmetoden alla de ekonomiska effekterna av EU:s utgifter för klimatåtgärder via finansieringsinstrument, och inte heller skiljer den mellan finansiering för begränsande åtgärder och finansiering för anpassningsåtgärder.
VIII Our main recommendations are for a robust multi-annual consolidation exercise and a comprehensive reporting framework to be set up, and for there to be an assessment of climate change needs. 
VIII Vi rekommenderar framför allt att en solid flerårig konsolidering äger rum, att en omfattande ram för rapportering inrättas och att en bedömning av klimatförändringsbehov genomförs.
We also recommend that overestimates be corrected, that action plans be drawn up for areas that have fallen behind, and that actual spending and results be monitored. 
Vi rekommenderar även att överskattningar korrigeras, att handlingsplaner utarbetas för områden där arbetet har halkat efter och att faktiska utgifter och resultat övervakas.
Finally, we recommend the exploration of all potential opportunities to ensure a further, real shift towards climate action. 
Slutligen rekommenderar vi att alla potentiella möjligheter att säkerställa en vidare, faktisk omställning till klimatåtgärder utforskas.
Introduction 09 01 Climate change is one of the greatest challenges facing the European Union (EU) and governments across the globe. 
Inledning 09 01 Klimatförändring är en av de största utmaningar som Europeiska unionen (EU) och regeringar världen över står inför.
The Earth’s climate is changing due to a higher concentration of certain gases, known as greenhouse gases, in the atmosphere. 
Jordens klimat håller på att ändras till följd av en högre koncentration i atmosfären av vissa gaser, så kallade växthusgaser.
These gases act as a blanket, trapping heat and so warming the Earth’s surface in what is known as the ‘greenhouse effect’1. 
Dessa gaser fungerar som ett täcke som stänger inne värme och på så sätt värmer upp jordytan i vad som är känt som växthuseffekten1.
Around 9 % of the greenhouse gases emitted worldwide in 2012 came from the EU. 
Cirka 9 % av de växthusgaser som släpptes ut världen över under 2012 kom från EU.
Two sides of climate action: mitigation and adaptation to climate change 02 There are two complementary policy responses to climate change: mitigation and adaptation. 
Två aspekter av klimatåtgärder: begränsning av och anpassning till klimatförändring 02 Det finns två politiska svar på klimatförändring som kompletterar varandra – begränsning och anpassning.
The first approach, mitigation, seeks to address the causes of climate change by reducing or limiting the emission of greenhouse gases, primarily through reducing energy consumption, improving energy efficiency, increasing the share of renewable energy. 
Den första strategin, begränsning, syftar till att behandla orsakerna till klimatförändringar genom att minska eller begränsa utsläppet av växthusgaser, huvudsakligen genom minskad energiförbrukning, förbättrad energieffektivitet och en ökning av den förnybara energins andel.
This approach also includes efforts to protect and enhance means of greenhouse gas sequestration2, as well as to improve forestry and agricultural practices for preserving and sequestering carbon in soils and forests. 
Denna strategi inbegriper även ansträngningar för att skydda och förbättra metoder för bindning av växthusgaser2 och förbättra skogs-och jordbruksmetoder i syfte att bevara och binda koldioxid i mark och skog.
03 The importance of mitigation action is shown in Figure 1 below. 
03 Vikten av begränsande åtgärder visas i figur 1 nedan.
04 The second approach for addressing climate change, adaptation, aims at anticipating the adverse and, where existing, positive effects of the climate change that will happen and taking appropriate action to prevent or minimise the potential damage. 
04 Den andra strategin för hantering av klimatförändring, anpassning, syftar till att förutse de negativa och, i förekommande fall, positiva effekterna av kommande klimatförändringar och vidta lämpliga åtgärder för att förebygga eller minimera de potentiella skadorna.
Despite the implementation of mitigation action, the Earth’s temperature will continue to increase until at least 2040, irrespective of the greenhouse gas emission scenario considered4. 
Trots genomförandet av begränsande åtgärder kommer jordens temperatur att fortsätta att öka fram till åtminstone år 2040, oavsett scenario för växthusgasutsläpp4.
This means that adaptation measures will be necessary even in the best-case scenario. 
Detta innebär att anpassningsåtgärder kommer att vara nödvändiga även i det bästa möjliga scenariot.
1 See IPCC, [Core Writing Team, R.K. Pachauri and L.A. Meyer (eds.)], ‘Climate Change 2014: Synthesis Report. 
1 Se IPCC, [Core Writing Team, R.K. Pachauri och L.A. Meyer (red.)], Climate Change 2014: Synthesis Report.
Contribution of Working Groups I, II and III to the Fifth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change’, Geneva, Switzerland, 2014, p. 
Contribution of Working Groups I, II and III to the Fifth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change (klimat-förändring 2014: sammanfattande rapport – bidrag från arbetsgrupperna I, II och III till den femte utvärderingsrapporten från den mellanstatliga panelen för klimatförändringar), Genève, Schweiz 2014, s.
2 Sequestration is the process of capturing and storing greenhouse gases on a long-term. 
2 Bindning är den process där växthusgaser avskiljs och lagras på lång sikt.
See http://www.ipcc.ch/ ipccreports/tar/wg3/index. php?idp=286 4 Seventh Environmental Action Programme (Decision No 1386/2013/EU of the European Parliament and of the Council of 20 November 2013) and IPCC 2013. 
Se http://www.ipcc.ch/ ipccreports/tar/wg3/index. php?idp=286 4 Det sjunde miljöhandlingsprogrammet (Europaparlamentets och rådets beslut nr 1386/2013/EU av den 20 november 2013) och IPCC 2013.
Introduction 10 Projected surface temperature changes in the EU for 2071-2100 Figure 1 0° 10° 20° 30° 60o 50° 40° 40° °C <3 3 to 3.5 3.5 to 4 4 to 4.5 4.5 to 5 5 to 5.5 5.5 to 6 >6 The figure shows projected changes in the annual mean temperature for 2071-2100, compared with 1971-2000 (business as usual carbon emissions). 
Inledning 10 Prognostiserade yttemperaturförändringar i EU under perioden 2071–2100 Figur 1 0° 60o 50° 40° 10° 20° 30° 40° °C <3 3 – 3,5 3,5 – 4 4 – 4,5 4,5 – 5 5 – 5,5 5,5 – 6 >6 Figuren visar prognostiserade förändringar av årsmedeltemperaturen för perioden 2071–2100 jämfört med perioden 1971–2000 (scenario med oförändrade utsläppsnivåer för koldioxid).