natgillin/translations-raw huggingface dataset:
39 Moreover, in 2014, the Commission has issued a European Code of Conduct for Partnership, which stipulates that Member States should involve civil society organisations in partnership agreements and ensure that they play an active role in designing and implementing programmes supported by the ESIF31. 
39 Dessutom utfärdade kommissionen 2014 en europeisk uppförandekod för partnerskap där det föreskrivs att medlemsstaterna ska se till att organisationer i det civila samhället medverkar i partnerskapsöverenskommelser och att de deltar aktivt vid utformningen och genomförandet av program som får stöd från ESI-fonderna31.
40 To increase the effectiveness of its work in the field of Roma integration, the Commission has also since 2011 worked more closely with the Council of Europe, an organisation with a great deal of experience in this area (see paragraph 13). 
40 För att arbetet med integreringen av romer ska bli mer verkningsfullt samarbetar kommissionen sedan 2011 också närmare med Europarådet som är en organisation med stor erfarenhet på området (se punkt 13).
In particular, the Commission has participated in meetings organised by the secre‐ tariat of the Council of Europe and in certain joint programmes with the Council of Europe (Romact32 and ROMED33). 
Framför allt har kommissionen deltagit i möten som anordnats av Europarådets sekretariat och i några gemensamma program med Europarådet (Romact32 och Romed33).
Progress at Member State level: National Roma integration strategies had been adopted, but some shortcomings remained 41 Member States were requested in 2011 to prepare national Roma integration strategies (NRIS) covering the period 2011‐2020 or, if a strategy already existed, to adapt it to meet the EU’s Roma integration goals. 
Framsteg på medlemsstatsnivå: nationella strategier för integrering av romer har antagits men några brister kvarstår 41 Medlemsstaterna ombads 2011 att utarbeta nationella strategier för integrering av romer för perioden 2011–2020 eller, om det redan fanns en strategi, att anpassa den för att uppnå EU:s mål för integrering av romer.
These strategies should set out targeted actions and information on the funding (national, EU and other) to deliver them. 
Strategierna skulle ange målinriktade insatser och information om finansieringen (från nationella källor, EU-källor eller andra källor) för att de skulle kunna omsättas i praktiken.
They should also propose solutions to address the current barriers to a more effective use of EU funds and lay the foundations of a robust monitor‐ ing mechanism to ensure concrete results for Roma. 
De skulle också föreslå lösningar för hur man skulle undanröja de nuvarande hindren för ett mer verkningsfullt utnyttjande av EU-medlen och lägga grunden för en effektiv övervakningsmekanism för att se till att ramen leder till konkreta resultat som gagnar romerna.
31 Commission Delegated Regulation (EU) No 240/2014 of 7 January 2014 on the European code of conduct on partnership in the framework of the European Structural and Investment Funds (OJ L 74, 14.3.2014, p. 
31 Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 240/2014 av den 7 januari 2014 om den europeiska uppförandekoden för partnerskap inom ramen för de europeiska struktur-och investeringsfonderna (EUT L 74, 14.3.2014, s.
1). 32 Romact aims to improve the responsiveness and accountability of local authorities, particularly elected officials and senior civil servants, towards marginalised Roma communities. 
1). 32 Syftet med Romact är att förbättra de lokala myndigheternas lyhördhet och ansvarighet, särskilt hos valda tjänstemän och högre tjänstemän, inför marginaliserade romska befolkningsgrupper.
It focuses on generating long‐term sustained political commitment which will lead to sustainable plans and measures for Roma inclusion (see also http://coe‐romact. org/). 
Programmet är inriktat på att skapa långsiktiga politiska åtaganden som ska leda till hållbara planer och åtgärder för integrering av romer (se även http://coe-romact.org/).
33 ROMED consists of two phases. 
33 Romed består av två faser.
The first phase of ROMED has been leading an initiative aiming to train mediators in delivering quality mediation between Roma communities and local authorities. 
Den första fasen har handlat om att leda ett initiativ för att utbilda rådgivare som ska tillhandahålla kvalitativ rådgivning mellan romska befolkningsgrupper och lokala myndigheter.
Since the programme started in 2011, over 1 300 mediators have been trained in 22 countries. 
Sedan programmet inleddes 2011 har över 1 300 rådgivare utbildats i 22 länder.
The second phase of ROMED, which started in 2013, focuses on local contexts and in particular on how mediation can stimulate the participation of Roma communities for a more inclusive and democratic governance of selected municipalities in 11 country‐members of the Council of Europe (see also http://romed.coe‐romact. org/). 
Den andra fasen, som inleddes 2013, är inriktad på det lokala sammanhanget och då särskilt på hur rådgivning kan stimulera romska befolkningsgrupper att delta för att få ökad demokratisk styrning för alla i utvalda kommuner i elva länder som är medlemmar av Europarådet (se även http:// romed.coe-romact.org/).
Observations 29 42 As regards these national strategies for Roma integration, we: — examined the specific content of the NRISs of the visited Member States; — checked whether relevant stakeholders had been identified for the imple‐ mentation of the NRIS and what the role of the national Roma contact points (NRCPs) was in this context; — assessed the monitoring arrangements in relation to their implementation; and — reviewed how the Commission assessed the Member States’ reports on im‐ plementation of their NRIS. 
Iakttagelser 29 42 När det gäller de nationella strategierna för integrering av romer har vi gjort följande: – Undersökt det specifika innehållet i de nationella strategierna för integrering av romer i de besökta medlemsstaterna. – Kontrollerat om man hade identifierat de berörda parterna för genomförandet av de nationella strategierna för romer och vilken roll som de nationella kontaktpunkterna för romer hade i sammanhanget. – Bedömt arrangemangen för övervakning av genomförandet av dem. – Granskat hur kommissionen bedömde medlemsstaternas rapporter om genomförandet av sina nationella strategier för integrering av romer.
National Roma integration strategies (NRISs) National Roma integration strategies adopted by all Member States visited 43 After the Commission issued its communication asking Member States to adopt a NRIS, all Member States34 did so. 
Nationella strategier för integrering av romer Alla besökta medlemsstater hade antagit nationella strategier för integrering av romer 43 Efter det att kommissionen hade utfärdat sitt meddelande där medlemsstaterna ombads anta en nationell strategi för integrering av romer gjorde alla medlems-stater34 det.
Some Member States opted for an integrated set of policy measures for the purpose of Roma integration, which we considered to be the equivalent of a NRIS. 
Några medlemsstater valde att utforma en integrerad uppsättning policyåtgärder för integrering av romer, vilket vi ansåg motsvarade en nationell strategi för integrering av romer.
NRISs were followed by action plans in all four visited Member States. 
De nationella strategierna för integrering av romer åtföljdes av handlingsplaner i alla fyra besökta medlemsstaterna.
They also each set up a national Roma contact point. 
Alla inrättade också en nationell kontaktpunkt för romer.
44 The Commission did not stipulate that anti‐discrimination should be included among the key priority areas in NRISs. 
44 Kommissionen krävde inte att antidiskriminering skulle ingå i de centrala prioriterade områdena i den nationella strategin för integrering av romer.
However, the NRISs of Bulgaria, Hungary35 and Spain went beyond the four main prescribed areas of education, employ‐ ment, healthcare and housing: they included a chapter dealing specifically with anti‐discrimination. 
De nationella strategierna för integrering av romer i Bulgarien, Ungern35 och Spanien omfattade emellertid mer än de fyra obligatoriska huvudområdena utbildning, sysselsättning, hälsovård och bostäder och hade ett kapitel som särskilt handlade om antidiskriminering.
Romania’s NRIS referred also to anti‐discrimination but only indirectly, when discussing the four main prescribed areas. 
Rumäniens nationella strategi för integrering av romer nämnde också antidiskriminering, men bara indirekt i resonemanget kring de fyra obligatoriska huvudområdena.
Of the four selected Member States, only Bulgaria and Hungary had set any targets concerning anti‐discrimination. 
Av de fyra utvalda medlemsstaterna hade endast Bulgarien och Ungern fastställt målvärden som gällde antidiskriminering.
34 Apart from Malta which states that it has no Roma population. 
34 Utom Malta som uppger att landet inte har någon romsk befolkning.
35 National Social Inclusion Strategy‐Extreme poverty, child poverty, the Roma (NSIS), as in Hungary the strategy was not only for Roma. 
35 Nationell strategi för social integration – extrem fattigdom, barnfattigdom och romer – eftersom Ungerns strategi inte bara gällde romer.
For the sake of clarity, it will be referred hereafter as NRIS. 
För tydlighetens skull kommer den fortsättningsvis att hänvisas till som nationell strategi för integrering av romer.
Observations 30 45 Three of the four NRISs included targets concerning education, employment, healthcare and housing. 
Iakttagelser 30 45 Tre av de fyra nationella strategierna för integrering av romer hade mål som gällde utbildning, sysselsättning, hälsovård och bostäder.
The fourth one, Hungary’s NRIS, included general targets, but there were no quantified target values associated with them, and not all targets referred specifically to the Roma population, such as in the field of housing. 
Den fjärde strategin, Ungerns, innehöll allmänna mål men utan tillhörande kvantifierade målvärden, och alla mål var inte särskilt inriktade på romer, till exempel när det gällde bostäder.
While the strategy provided relevant information on the situation of the Roma population in Hungary, this was not used to formulate Roma‐specific indicators or baseline values in the NRIS. 
Strategin innehöll relevant information om situationen för den romska befolkningen i Ungern, men informationen användes inte för att formulera specifika indikatorer eller utgångsvärden som gällde romerna i den nationella strategin för romer.
The NRIS of Romania included baseline values only for certain indicators. 
Den nationella strategin för integrering av romer i Rumänien hade endast utgångsvärden för vissa indikatorer.
This made it difficult to evaluate the results achieved under these NRISs, since the starting point was unknown. 
Det var därför svårt att utvärdera de resultat som uppnåddes genom de nationella strategierna eftersom utgångsläget inte var känt.
All national Roma integration strategies refer to the 10 common basic principles (CBP) on Roma inclusion 46 All strategies either directly (Bulgaria, Hungary and Spain) or indirectly (Roma‐ nia) referred to the 10 common basic principles (CBP) on Roma inclusion (see paragraph 23 and Figure 2). 
Alla nationella strategier för integrering av romer hänvisar till de tio gemensamma grundläggande principerna för integrering av romer 46 Alla strategier hänvisade antingen direkt (Bulgarien, Ungern och Spanien) eller indirekt (Rumänien) till de tio gemensamma grundläggande principerna för integrering av romer (se punkt 23 och figur 2).
We found, however, that the Member States had not always applied the 10 CBPs when they were drafting the strategies themselves: ο in the case of Spain and Bulgaria, written evidence was provided on the consultation of civil society organisations and the feedback provided by the national authorities on the NGOs contribution, ο in the case of Romania and Hungary, CBP 9, concerning the involvement of civil society, and CBP 10, concerning the active participation of Roma people in policymaking, had only partially been followed: — In Romania, a consultation process took also place prior to the adoption of the NRIS, with several meetings being organised, but civil society or‐ ganisations questioned the transparency and the number of these. 
Vi konstaterade dock att medlemsstaterna inte alltid hade tillämpat dessa tio principer när de själva utformade sina strategier: ο Spanien och Bulgarien lämnade oss skriftliga bevis på att organisationer i det civila samhället hade rådfrågats och att de nationella myndigheterna hade gett feedback på de icke-statliga organisationernas bidrag. ο Rumänien och Ungern hade endast delvis respekterat princip nio, om civilsamhällets medverkan, och princip tio, om romernas aktiva medverkan i det politiska beslutsfattandet. – I Rumänien genomfördes en samrådsprocess innan den nationella strategin för integrering av romer antogs och det anordnades flera möten, men organisationerna i det civila samhället ifrågasatte insynen och antalet möten.
They also stated they had not been informed on how their contributions had been taken on board. 
De uppgav också att de inte hade informerats om hur deras bidrag hade beaktats.
We found no evidence on whether and how the Romanian authorities took into account the NGOs contributions. — In Hungary, there was little evidence on how the NRIS consultation pro‐ cess had been carried out, and the updated version of the NRIS included no information about whether or how the comments from the different stakeholders had been taken into account. 
Vi fann inga bevis på om och hur de rumänska myndigheterna tog hänsyn till de icke-statliga organisationernas bidrag. – I Ungern fanns det få bevis på hur samrådsprocessen om den nationella strategin för integrering av romer hade genomförts, och den uppdaterade versionen av strategin innehöll ingen information om huruvida eller hur kommentarerna från de olika berörda parterna hade beaktats.
No consultation had taken place concerning the action plan. 
Det hade inte varit något samråd om handlingsplanen.
In addition, two civil society organisa‐ tions had been appointed to implement the most important measures of the NRIS alongside public authorities. 
Dessutom hade två organisationer i det civila samhället utsetts för att genomföra de viktigaste åtgärderna i den nationella strategin parallellt med offentliga myndigheter.
This had the effect of crowding out other civil society organisations. 
Detta ledde till att andra organisationer i det civila samhället trängdes undan.
Observations 31 National Roma integration strategies do not specify the financial support available in the Member States for measures supporting Roma inclusion 47 Our analysis showed that the NRISs of Bulgaria, Hungary and Spain contained no information on the financial allocations available for Roma‐related measures, be it either under the national budget or from the ERDF or ESF OPs co‐financed from the EU budget. 
De nationella strategierna för integrering av romer anger inte specifikt hur mycket ekonomiskt stöd som finns tillgängligt i medlemsstaterna för åtgärder för integrering av romer 47 Vår analys visade att de nationella strategierna för integrering av romer i Bulgarien, Ungern och Spanien saknade information om de ekonomiska anslagen till åtgärder för romer, oavsett om de kom från den nationella budgeten eller från de operativa program som medfinansierades från EU-budgeten inom Eruf eller ESF.
In the case of Bulgaria, the NRIS stated that the EU funds were the main source of financing for projects implementing the NRIS. 
I Bulgarien angav man i den nationella strategin att EU-medlen var den största finansieringskällan för projekt som genomförde den nationella strategin.
Only in Romania was a budget provided, though it contained some inconsistencies: the ERDF was not mentioned in the NRIS as a source of funding, even though it had been used as such since the ERDF was amended in 2010, before the NRIS was even adopt‐ ed36. 
Endast Rumänien hade en budget, men den var inkonsekvent på några punkter: i den nationella strategin angavs inte Eruf som en finansieringskälla trots att den hade varit det sedan Eruf ändrades 2010, innan den nationella strategin för integrering av romer ens hade antagits36.
The absence of information on the financial means available to tackle the issues related to Roma inclusion makes it difficult to assess whether the Member States’ strategies were realistic from the start. 
När det saknas information om vilka ekonomiska resurser som finns tillgängliga för integreringen av romer är det svårt att bedöma om medlemsstaternas strategier var realistiska när de började genomföras.
Assignment of responsibilities for the implementation of the NRISs: the role of the national Roma contact points (NRCPs) 48 All Member States covered by our analysis had set up and defined the respon‐ sibilities of NRCPs in accordance with the requirements of the Commission’s communication of 2011. 
Fördelning av ansvaret för genomförandet av de nationella strategierna för integrering av romer: de nationella kontaktpunkternas roll 48 Alla medlemsstater som ingick i vår analys hade inrättat nationella kontaktpunkter för romer och fastställt deras ansvar i enlighet med kraven i kommissionens meddelande från 2011.
The NRCPs are responsible for coordinating the develop‐ ment and implementation of the NRIS. 
De nationella kontaktpunkterna ansvarar för att samordna utvecklingen och genomförandet av de nationella strategierna för integrering av romer.
They monitor progress made under the NRIS and share this information with the Commission37. 
De övervakar de framsteg som görs inom ramen för de nationella strategierna för integrering av romer och delar denna information med kommissionen37.
However, NRCPs’ powers are limited. 
Kontaktpunkterna har dock begränsade befogenheter.
The assignment of operational responsibilities to national ministries meant that the NRCPs from the selected Member States had no powers in the ar‐ eas of employment, education, housing or health. 
När nationella ministerier fick det operativa ansvaret innebar det att kontaktpunkterna i de utvalda medlemsstaterna inte hade några befogenheter på områdena sysselsättning, utbildning, bostäder och hälsovård.
The NRCPs also had no power to decide how financial resources were allocated to integration programmes. 
Kontaktpunkterna hade inte heller befogenhet att besluta hur de ekonomiska resurserna skulle fördelas till integrationsprogram.
49 The size, structure and responsibilities of the nine selected NRCPs varied widely. 
49 Storleken, strukturen och ansvaret varierade kraftigt när det gäller de nio utvalda nationella kontaktpunkterna för romer.
Several NRCPs had already existed under a different name before the concept of an NRCP was introduced by the Commission; some had then been assigned fur‐ ther responsibilities without being provided with any additional resources38. 
Flera kontaktpunkter fanns redan under ett annat namn innan kommissionen införde principen om nationella kontaktpunkter för romer. Några fick då ytterligare ansvar utan att få ytterligare resur-ser38.
The capacity of the Bulgarian NRCP was insufficient, as described in paragraph 50. 
Den nationella kontaktpunkten för romer i Bulgarien hade inte tillräcklig kapacitet, vilket beskrivs i punkt 50.
Observations 32 50 However, we identified two shortcomings in terms of assigning responsibility for implementing the NRIS. 
Iakttagelser 32 50 Vi identifierade två brister som gällde fördelning av ansvaret för genomförandet av den nationella strategin för integrering av romer.
First, poor cooperation was found in Romania and Spain. 
För det första konstaterade vi att samarbetet var dåligt i Rumänien och Spanien.
Second, a mismatch between responsibilities and resources was found in Bulgaria and Spain: — In Romania, we observed that poor cooperation between the National Agency for Roma and various government ministries in the provision of data was jeopardising the proper monitoring of the NRIS. 
För det andra konstaterade vi att det rådde obalans mellan ansvar och resurser i Bulgarien och Spanien: – I Rumänien såg vi att det dåliga samarbetet mellan den nationella byrån för romer och olika ministerier när det gällde att tillhandahålla uppgifter innebar att den nationella strategin inte kunde övervakas ordentligt.
Similarly, in Spain, we observed that the existing coordinating bodies (such as the Group on Techni‐ cal Cooperation) were not effective in providing reliable data and coordinat‐ ing policies, showing a need for better coordination in order to ensure that the NRIS is implemented properly. 
Också i Spanien såg vi att de befintliga samordningsorganen (såsom gruppen för tekniskt samarbete) inte var ändamålsenliga när det gällde att tillhandahålla tillförlitliga uppgifter och samordna politiken, vilket visar att det krävs bättre samordning för att säkerställa att den nationella strategin genomförs ordentligt.
Both of these examples of poor coordina‐ tion hampered the collection of reliable data, making it harder to monitor the implementation of the NRIS. — In Bulgaria, low levels of powers and resources were made available to the Bulgarian NRCP, despite it being one of the main bodies in charge of imple‐ menting and monitoring the NRIS. 
Båda dessa exempel på dålig samordning hindrade insamlingen av tillförlitliga uppgifter och gjorde det svårare att övervaka genomförandet av den nationella strategin för integrering av romer. – I Bulgarien fick den nationella kontaktpunkten för romer få befogenheter och små resurser trots att den var ett av de huvudorgan som ansvarade för att genomföra och övervaka den nationella strategin.
Several non‐profit organisations in Bul‐ garia drew attention to a lack of political will39. 
Flera ideella organisationer i Bulgarien påpekade att det saknades politisk vilja39.
A similar problem was identi‐ fied by the Spanish NRCP in its 2014 progress report. 
Den nationella kontaktpunkten för romer i Spanien rapporterade ett liknande problem i sin lägesrapport 2014.
Shortcomings in monitoring the progress of the national Roma integration strategies 51 We found that monitoring and assessing the progress of the NRIS was a signifi‐ cant challenge for all visited Member States (see also paragraph 74): — In Bulgaria, no specific monitoring and accountability procedures were pro‐ vided for in the NRIS. 
Brister i övervakningen av hur de nationella strategierna för integrering av romer utvecklades 51 Vi konstaterade att övervakningen och bedömningen av hur de nationella strategierna utvecklades var en stor utmaning för alla besökta medlemsstaterna (se även punkt 74): – Bulgarien hade inga särskilda förfaranden för övervakning och ansvarsutkrävande i sin nationella strategi för integrering av romer.
Moreover, not all measures had quantifiable targets. — In Hungary, although an indicator system for the programme monitoring had been developed, the data it contained had not been updated since 2012. — In Romania, the monitoring process was significantly weakened by the absence of information on the indicators set out in the NRIS and by a lack of structured financial data concerning the implementation process. 
Alla åtgärder hade inte heller kvantifierbara mål. – Ungern hade visserligen utarbetat ett system med indikatorer för övervakningen av program, men uppgifterna i systemet hade inte uppdaterats sedan 2012. – I Rumänien försämrades övervakningsprocessen väsentligt av att det saknades information om indikatorerna i den nationella strategin för integrering av romer och av bristen på strukturerade finansiella uppgifter om genomförandet.
Actions for 2015 were not drawn up until mid‐2015, which hindered the planning process for that year. 
Åtgärder för 2015 utformades inte förrän i mitten av 2015, vilket hindrade planeringsprocessen för det året.
39 Civil Society Monitoring Report on the implementation of NRIS and Decade Action Plan 2012 in Bulgaria, p. 
39 Övervakningsrapport från organisationer i det civila samhället om genomförandet av den nationella strategin för romer och en tioårig handlingsplan för Bulgarien, s.