natgillin/translations-raw huggingface dataset:
However Lithuania and Czechia had taken initiatives to address some barriers (paragraphs 29 to 32); o Despite energy efficiency investments generating a cost-saving stream for the owner and/or tenant of the building, creating the business case for using repayable financial instruments, four out of the five operational programmes we examined are still using grants as the only means to finance these investments. 
Litauen och Tjeckien hade dock vidtagit åtgärder för att ta itu med vissa hinder (punkterna 29–32). o Trots att investeringar i energieffektivitet leder till en mängd kostnadsbesparingar för byggnadens ägare och/eller hyresgäst, vilket är den affärsmässiga förutsättningen för att använda återbetalningspliktiga finansieringsinstrument, var det fyra av de fem operativa program som vi granskade som fortfarande använde bidrag som enda sätt att finansiera sådana investeringar.
Only Lithuania put in place a successful EU financial instrument, which provided preferential loans to help renovate some 4 000 multi-apartment buildings (paragraphs 33 to 35); o Despite the Commission giving guidance to incentivise deep renovations by providing higher aid rate for deeper renovations, three of the five Member States we visited did not modulate the aid rates and provided 100 % grants regardless of the expected energy savings projects should deliver. 
Endast Litauen hade inrättat ett framgångsrikt EU-finansieringsinstrument som erbjöd förmånslån som hjälp till renovering av omkring 4 000 flerfamiljshus (punkterna 33–35). o Trots att kommissionens vägledning innehöll incitament för totalrenoveringar i form av högre stödnivåer anpassade tre av de fem medlemsstater som vi besökte inte stödnivåerna och gav bidrag för hela beloppet, oavsett de energibesparingar som projekten förväntades leda till.
Lithuania and Czechia modulated the aid rate to maximise the leverage of private funding (paragraphs 36 to 42). 
Litauen och Tjeckien anpassade stödnivån för att maximera tillgången till privat finansiering (punkterna 36–42).
Recommendation 1 – Improving the planning and targeting of investments Before approving programmes that propose to spend Cohesion policy funds on energy efficiency measures the Commission should assess whether these: (a) are based on analysis of the actions needed to put in place financial instruments or market mechanisms, such as energy performance contracting, and promote the cost-effective use of EU funded grants for deep renovations going beyond minimum energy performance requirements taking into account the specific market conditions; (b) are aligned with the National Energy and Climate Plans and the national Long-Term Renovation Strategies; (c) define the estimated energy saving from the use of EU funds; Timeframe: In time for the approval of the 2021-2027 programmes. 43 
Rekommendation 1 – Planera och rikta investeringarna bättre Innan kommissionen godkänner program som erbjuder anslag från de sammanhållningspolitiska fonderna till energieffektivitetsåtgärder bör den bedöma om programmen: a) bygger på en analys av vilka åtgärder som behövs för att inrätta finansieringsinstrument eller marknadsmekanismer, såsom avtal om energiprestanda, och främja en kostnadseffektiv användning av EU-finansierade bidrag till totalrenoveringar som går längre än minimikraven på energiprestanda, samtidigt som hänsyn tas till de specifika marknadsvillkoren, b) överensstämmer med de nationella energi-och klimatplanerna och de nationella långsiktiga renoveringsstrategierna, c) definierar den uppskattade energibesparingen som uppnås med hjälp av EU-medel.
92 As regards the project selection, we found that: o All five Member States visited required projects to be based on an energy audit and to provide a pre-and post-works energy performance certificate of the buildings (paragraphs 45 to 48); o All Member States we visited – except Ireland – required projects of a certain ambition by setting minimum energy ratings buildings should reach after works and/or minimum percentages of energy savings that projects should deliver. 
92 Vad gäller projekturvalet konstaterade vi följande: o Samtliga fem medlemsstater som besöktes krävde att projekten baserades på en energibesiktning och att man tillhandahöll ett energicertifikat för byggnaderna före och efter arbetena (punkterna 45–48). o Samtliga medlemsstater som vi besökte – med undantag av Irland – krävde att projekten skulle hålla en viss ambitionsnivå genom att fastställa de lägsta energiklasser som byggnaderna skulle uppnå efter arbetena och/eller minimiprocentsatser för de energibesparingar som projekten skulle tillhandahålla.
However, there were no ceilings on the cost per unit of energy saved, resulting in projects too costly for the energy they expect to save (paragraphs 49 to 58); o Except for Italy (Puglia), the Member States we visited allocated the budget to projects on a first-come first-served basis through “open call” procedures, which does not allow consideration of the relative cost and benefits of projects nor prioritisation of projects likely to deliver higher energy savings or other benefits at lower costs (paragraphs 59 to 64). 
Det fanns emellertid inga tak för kostnaden per sparad energienhet, vilket ledde till projekt som är alltför dyra för den energi som de förväntas spara (punkterna 49–58). o Förutom Italien (Apulien) tilldelade de medlemsstater som vi besökte budgeten till projekt enligt principen ”först till kvarn” genom förfaranden med öppna ansökningsomgångar, vilket gör att det inte går att bedöma projektens relativa kostnader och fördelar eller prioritera projekt som bör ge högre energibesparingar eller andra fördelar till lägre kostnader (punkterna 59–64).
Recommendation 2 – Improving project selection procedures For the 2021-2027 period, the Commission should ensure that managing authorities fulfil the requirements of the Financial Regulation in relation to the principles of economy, efficiency and effectiveness, notably by using project selection procedures that: — set minimum and/or maximum thresholds for key parameters (e.g. the quantity of energy to be saved, the minimum energy rating the building should reach after project, the net present value, the simple payback time or the cost per unit of energy saved); — assess the relative costs and benefits of projects and select those delivering higher energy savings and other benefits at lower cost. 
Rekommendation 2 – Förbättra förfarandet för projekturval För perioden 2021–2027 bör kommissionen se till att förvaltande myndigheter uppfyller budgetförordningens krav när det gäller principerna om sparsamhet, effektivitet och ändamålsenlighet och särskilt använder förfaranden för projekturval som — anger lägsta och/eller högsta tröskelvärden för viktiga parametrar (t.ex. den mängd energi som ska sparas, den lägsta energiklass som byggnaden bör uppnå efter projektet, nettonuvärdet, den enkla återbetalningsperioden eller kostnaden per sparad energienhet), — bedömer projektens relativa kostnader och fördelar och väljer de projekt som ger högre energibesparingar och andra fördelar till lägre kostnad.
Timeframe: In time for the approval of the 2021-2027 programmes. 
Tidsram: I tid för godkännandet av programmen för 2021–2027.
93 As regards the performance framework, we found that: o There is no indicator measuring energy saved by investments in residential buildings, thus it is not possible to know the EU budget’s contribution to the EU energy efficiency targets. 
93 Vad gäller prestationsramen konstaterade vi följande: o Eftersom det inte finns någon indikator som mäter den energi som sparas genom investeringar i bostadshus går det inte att veta hur EU-budgeten bidrar till EU:s energieffektivitetsmål.
There is also no indicator measuring other benefits these investments should generate (paragraphs 67 to 76); 44 
Det finns inte heller någon indikator som mäter andra fördelar som dessa investeringar skulle kunna ge upphov till (punkterna 67–76).
o None of the indicators used in the Member States we visited measures the cost-effectiveness of the investments in buildings as the Commission did not design its 2014-2020 monitoring system to provide information on the cost per unit of energy saved (paragraphs 77 to 79); o All of the managing authorities we visited (except Italy (Puglia)) carried out the actions defined by the ex ante conditionality for energy efficiency investments in good time. 
46 o Ingen av indikatorerna som användes i de medlemsstater som vi besökte mäter kostnadseffektiviteten hos investeringar i byggnader eftersom kommissionen inte utformade sitt övervakningssystem för 2014–2020 så att det lämnar information om kostnad per sparad energienhet (punkterna 77–79). o Samtliga förvaltande myndigheter som vi besökte (med undantag av Apulien i Italien) vidtog de åtgärder som definieras i förhandsvillkoret för investeringar i energieffektivitet inom tidsramarna.
However, the criteria for allocating the performance reserve did not ensure the result-orientation of the spending, as the Commission allocated it based on spending and outputs, rather than energy saved or cost-effectiveness (paragraphs 80 to 86). 
Kriterierna för tilldelning av resultatreserven säkerställde dock inte att utgifterna var resultatorienterade eftersom kommissionen tilldelade den baserat på utgifter och utfall snarare än på sparad energi eller kostnadseffektivitet (punkterna 80–86).
Recommendation 3 – Make the performance framework more result-oriented to better monitor the progress toward the EU energy efficiency targets and improve accountability The Commission should: (a) provide information both on the aggregate expenditure and amount of energy saved or other results generated by the investments; (b) define indicators for monitoring the cost-effectiveness of the investments; and (c) use these indicators when making decisions on the allocating resources in the 2021-2027 period mid-term review. 
Rekommendation 3 – Gör prestationsramen mer resultatorienterad för att bättre övervaka framstegen mot EU:s energieffektivitetsmål och förbättra ansvarsskyldigheten Kommissionen bör a) tillhandahålla information om både de aggregerade kostnaderna och mängden sparad energi eller andra resultat som investeringarna leder till, b) fastställa indikatorer för övervakning av investeringarnas kostnadseffektivitet, c) använda sig av dessa indikatorer när den fattar beslut om tilldelning av resurser vid halvtidsöversynen av perioden 2021–2027.
Timeframe: In time for the approval of the 2021-2027 programmes for (b) and once all the 2021-2027 programmes are approved for (a) and (c). 
Tidsram: I tid för godkännandet av programmen för 2021–2027 när det gäller b och när samtliga program för 2021–2027 har godkänts när det gäller a och c.
This Report was adopted by Chamber I, headed by Mr Nikolaos MILIONIS, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg on 30 March 2020. 
Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning I, med ledamoten Nikolaos Milionis som ordförande, i Luxemburg den 30 mars 2020.
For the Court of Auditors Klaus-Heiner LEHNE President 45 
För revisionsrätten Klaus-Heiner Lehne ordförande
Glossary Cohesion policy: The EU’s main investment policy, which aims to reduce economic and social disparities between regions and Member States. This audit concerned in particular two funds: (a) Cohesion Fund (CF): An EU fund for reducing economic and social disparities and to promote sustainable development in the EU by funding investments in Member States where the gross national income per inhabitant is less than 90 % of the EU average. (b) European Regional Development Fund (ERDF): An EU fund aiming to strengthen economic and social cohesion throughout the European Union by correcting imbalances between its regions through financial support, in particular for priority areas such as innovation and research, the digital agenda, small and medium-sized enterprises and the low carbon economy, environment and sustainable transport. 
sammanhållningspolitiken: EU:s främsta investeringspolitik, som strävar efter att minska de ekonomiska och sociala skillnaderna mellan regioner och medlemsstater; denna granskning rörde särskilt två fonder: a) Sammanhållningsfonden: en EU-fond som ska minska de ekonomiska och sociala skillnaderna och främja hållbar utveckling i EU genom att finansiera investeringar i medlemsstater där bruttonationalinkomsten per invånare är mindre än 90 % av genomsnittet i EU. b) Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf): en EU-fond som har som mål att stärka den ekonomiska och sociala sammanhållningen i hela EU genom att korrigera obalanser mellan regioner med hjälp av ekonomiskt stöd, i synnerhet till prioriterade områden såsom innovation och forskning, den digitala agendan, små och medelstora företag samt en koldioxidsnål ekonomi, miljö och hållbara transporter.
49 EN EN REPLIES OF THE COMMISSION TO THE SPECIAL REPORT OF THE EUROPEAN COURT OF AUDITORS “ENERGY EFFICIENCY IN BUILDINGS: GREATER FOCUS ON COST-EFFECTIVENESS STILL NEEDED” EXECUTIVE SUMMARY I. This report on energy efficiency in buildings in the 2014-2020 programming period is timely in the light of the beginning of the preparation of the 2021-2027 cohesion policy programmes. 
SV SV KOMMISSIONENS SVAR PÅ EUROPEISKA REVISIONSRÄTTENS SÄRSKILDA RAPPORT ”ENERGIEFFEKTIVITET I BYGGNADER: INRIKTNINGEN PÅ KOSTNADSEFFEKTIVITET MÅSTE FORTFARANDE BLI TYDLIGARE” SAMMANFATTNING I. Denna rapport om energieffektivitet i byggnader under programperioden 2014–2020 utfärdas i rätt tid med tanke på att man börjat utarbeta de sammanhållningspolitiska programmen för 2021–2027.
In the meantime, the Commission has presented the European Green Deal in December 2019, which prioritises energy efficiency. 
Under tiden har kommissionen presenterat den europeiska gröna given (i december 2019), som prioriterar energieffektivitet.
Energy production and consumption represent 75% of the EU’s greenhouse gas emissions. 
Energiproduktionen och energiförbrukningen står för 75 % av EU:s utsläpp av växthusgaser.
Therefore, improving efficiency in energy use and moderating energy demand are key to achieving the overall Energy Union goals for clean, secure, competitively priced energy and, above all, to achieving the ambition to decarbonise the EU economy by 2050 as presented in the European Green Deal. 
Det är därför mycket viktigt att göra energianvändningen mer effektiv och sänka efterfrågan på energi för att uppfylla energiunionens övergripande mål om en ren, trygg och konkurrensmässigt prissatt energi och, framför allt, för att kunna minska koldioxidutsläppen från EU:s ekonomi senast 2050, vilket presenterades i den europeiska gröna given.
The application of the ‘energy efficiency first’ principle across the board will be key. 
Tillämpningen av principen om att sätta energieffektivitet främst på alla plan kommer att spela en avgörande roll.
With 40% of energy consumption and 36% of CO2 emissions in buildings, the EU’s climate neutrality and energy efficiency objectives can only be reached by significantly scaling up the current low building renovation rates and boosting the energy performance of the existing building stock. 
Eftersom byggnader står för 40 % av energiförbrukningen och 36 % av koldioxidutsläppen kan EU:s mål om klimatneutralitet och energieffektivitet bara nås genom att man i betydande utsträckning driver på den i nuläget långsamma renoveringstakten för byggnader och förbättrar det befintliga byggnadsbeståndets energiprestanda.
To tackle this, the European Green Deal launches a building ‘renovation wave’. 
För att ta itu med detta introduceras via den europeiska gröna given en s.k. renoveringsvåg för byggnader.
Cost-effectiveness assessments have to consider not only the energy savings in buildings as such, but also the contribution to multiple policy objectives of the implemented interventions, and their benefits beyond energy savings, such as economic, social and environmental impacts. 
Bedömningarna av kostnadseffektiviteten måste inte bara ta hänsyn till byggnadernas energibesparingar i sig, utan även till hur de genomförda insatserna bidrar till flera olika politiska mål och vad de ger för fördelar utöver energibesparingarna, såsom ekonomiska, sociala och miljömässiga effekter.
Accordingly, cohesion policy funding contributes both to long-term energy efficiency targets and to long-term solutions to energy poverty, including deep building renovations. 
Därmed bidrar den sammanhållningspolitiska finansieringen både till långsiktiga energieffektivitetsmål och långsiktiga lösningar på energifattigdom, inklusive totalrenoveringar av byggnader.
Beyond cost-effectiveness considerations, cohesion policy investments in energy efficiency therefore also have an important social objective tackling energy poverty. 
Utöver de aspekter som rör kostnadseffektivitet har därför sammanhållningspolitikens investeringar i energieffektivitet också ett viktigt socialt mål, dvs. att bekämpa energifattigdomen.
As the ECA notes, for the 2014-2020 period, the European Regional Development Fund (ERDF) and the Cohesion Fund (CF), together with national public and private co-financing, provide some €19 billion in total for investments in energy efficiency in public and residential buildings. 
Såsom revisionsrätten noterar anslår Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) och Sammanhållningsfonden, tillsammans med nationell offentlig och privat medfinansiering, för perioden 2014–2020 omkring 19 miljarder euro totalt till investeringar i energieffektivitet i offentliga byggnader och bostadshus.
In addition, a number of other EU instruments work in complement to support energy efficiency investments, in particular the European Fund for Strategic Investments (EFSI) and Horizon 2020. 
Dessutom fungerar ett antal andra EU-instrument som ett komplement för att stödja investeringar i energieffektivitet, i synnerhet Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) och Horisont 2020.
The Commission agrees on the importance of basing cohesion policy investments in energy efficiency in buildings on energy audits or Energy Performance Certificates. 
Kommissionen instämmer i att det är viktigt att sammanhållningspolitikens investeringar i energieffektivitet i byggnader inriktas på energibesiktningar eller energicertifikat.
It considers that the quality of projects selected depends not only on the type of selection procedure, but also on the selection criteria applied. 
Kommissionen anser att kvaliteten på de projekt som väljs ut inte bara beror på vilket slags urvalsförfarande som används, utan också på de urvalskriterier som tillämpas.
In many types of assistance, it is more efficient to set a quality threshold and accept all projects that meet them than to apply a method of direct comparison of applications. 
Med många slags stöd är det mer effektivt att inrätta en kvalitetströskel och godta alla projekt som uppnår denna, i stället för att tillämpa en metod där ansökningarna jämförs med varandra.
The Commission clarifies that the monitoring system for cohesion policy funding allows aggregating data for common indicators. 
Kommissionen förtydligar att övervakningssystemet för sammanhållningspolitiska medel gör det möjligt att aggregera uppgifter för gemensamma indikatorer.
The current framework does not include a common indicator measuring the amount of energy saved in residential buildings. 
Den nuvarande ramen inkluderar inte någon gemensam indikator som mäter den mängd energi som sparas i bostadshus.
The energy saving is measured in some programmes by programme specific indicators, which cannot be aggregated. 
Energibesparingarna mäts i vissa program med hjälp av programspecifika indikatorer, som inte kan aggregeras.
Other common and programme specific indicators may measure other benefits. 
Andra gemensamma och programspecifika indikatorer kan mäta andra vinster.
The Commission has proposed for cohesion policy 2021-2027 a common result indicator “Annual final energy consumption (of which: residential, private non-residential, public non-residential)”. 
Kommissionen har för sammanhållningspolitiken för perioden 2021–2027 föreslagit den gemensamma resultatindikatorn Årlig slutlig energiförbrukning (fördelad per bostadshus, andra privata och offentliga byggnader än bostadshus).”
Nevertheless, the Commission underlines that the energy savings produced by ERDF/CF investments 1 do not account for any interrelations, or systemic changes, or for external factors (such as weather) that might overcompensate the savings effect of the measure. 
Kommissionen understryker dock att de energibesparingar som uppstår genom investeringar från Eruf/Sammanhållningsfonden inte omfattar några inbördes förhållanden, systemförändringar eller externa faktorer (såsom vädret) som kan överkompensera åtgärdens besparingseffekt.
Those factors have an impact on the absolute level of primary and final energy consumption that are the terms in which the EU energy efficiency target is expressed. 
Dessa faktorer påverkar den absoluta primärförbrukningen och den slutliga energiförbrukningen, som används för att uttrycka EU:s energieffektivitetsmål.
Therefore, from a methodological point of view, the savings from individual measures cannot be aggregated and compared to the EU energy efficiency target. 
Ur en metodologisk synvinkel kan besparingarna från individuella åtgärder därför inte aggregeras och jämföras mot EU:s energieffektivitetsmål.
The Commission considers the need to ensure that the EU budgetary resources are used in an economical way. 
Kommissionen tar hänsyn till behovet av att säkerställa att EU:s budgetresurser används sparsamt.
It stresses that this should be considered in the wider context of the cohesion policy objectives for economic, social and territorial cohesion, as well as broader EU policy objectives, and that support should be targeted to projects that cannot be implemented on markets terms. 
Kommissionen betonar att detta bör beaktas i ett större sammanhang mot bakgrund av sammanhållningspolitikens mål för ekonomisk, social och territoriell sammanhållning, liksom EU:s bredare politiska mål, och att stödet bör riktas mot projekt som inte kan genomföras på marknadsvillkor.
According to the Commission’s proposal for cohesion policy funds 2021-2027, in selecting operations, the managing authority shall ensure that selected operations present the best relationship between the amount of support, the activities undertaken and the achievement of objectives, thus including the value for money principle. 
Enligt kommissionens förslag till de sammanhållningspolitiska medlen för perioden 2021–2027 ska den förvaltande myndigheten, i samband med urvalet, säkerställa att de insatser som väljs ut ger det bästa förhållandet mellan stödbeloppet, de verksamheter som genomförs och förverkligandet av målen, vilket därmed inkluderar principen om valuta för pengarna.
Also, selection criteria and procedures shall ensure the prioritisation of operations to be selected with a view to maximise the contribution of EU funding to the achievement of the objectives of the programme. 
Genom urvalskriterierna och urvalsförfarandena ska det säkerställas att man prioriterar insatser som ser till att EU-finansieringen bidrar maximalt till att programmets mål uppnås.
The Commission accepts the recommendation on planning and targeting of investments and partially accepts the recommendations on the project selection procedures and the performance monitoring system. 
Kommissionen godtar rekommendationen om planering av och inriktning på investeringarna och godtar delvis rekommendationerna om projekturvalsförfarandena och systemet för resultatövervakning.
The Commission refers to its replies to the recommendations. 
Kommissionen hänvisar till sina svar på rekommendationerna.
INTRODUCTION 04. 
INLEDNING 04.
The Commission will promote the application of the ‘energy efficiency first’ principle wherever relevant and will provide guidance to that effect. 
Kommissionen kommer att främja tillämpningen av principen om att sätta energieffektivitet främst när denna är relevant, och kommer att tillhandahålla vägledning i frågan.