natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The IT rationalisation process, launched in the Commission in 2010, already includes all IT projects managed by the Commission, irrespective of the source of their funding. 
Den process för it-rationalisering som kommissionen lanserade 2010 inkluderar redan alla it-projekt som kommissionen hanterar, oberoende av hur de finansieras.
The Communication SEC(2011) 1500 recalls that ‘in addition to the Infrastructure Consolidation project (ITIC), which will be rolled out to all services, all information systems of the Commission, including offices and executive agencies, financed under both operational and administrative budgets are subject to the rationalisation process’. 
I meddelandet SEK(2011) 1500 framhålls att ”vid sidan av det projekt för konsolidering av infrastrukturen (ITIC) som ska genomföras inom alla enheter omfattas alla kommissionens informationssystem, inklusive hos byråer och genomförandeorgan, som finansieras via både operativa och administrativa budgetar av rationaliseringsprocessen”.
As far as large-scale IT projects belonging to the Commission are concerned, the governance mechanisms put in place since 2010 ensure their close scrutiny not only by DG Informatics but also by the ‘Information Systems Projects Management Board’ (ISPMB), of which not only the other horizontal DGs, but also five DGs representing different types of policies, are members. 
Vad gäller storskaliga it-projekt som kommissionen ansvarar för, garanterar de styrmekanismer som infördes 2010 att de noggrant granskas av såväl GD Informationsteknik som projektledningsgruppen för informationssystemet (ISPMB), där inte bara de andra horisontella generaldirektoraten utan också fem generaldirektorat för andra typer av politikområden ingår.
More precisely, the ‘tran-seuropean systems’ domain (see also answer to recommendation 6) is supervised by the High level Committee on IT. 
Närmare bestämt övervakas domänen ”transeuropeiska system” (se även svaret på rekommendation 6) av it-högnivåkommittén.
Recommendation 3 The Commission can accept this recommendation which reflects its IT governance arrangements in place since 2010. 
Rekommendation 3 Kommissionen kan godta denna rekommendation, som ligger i linje med kommissionens arrangemang för it-styrning som inrättades 2010.
Before the start of a project, directorates-general are obliged, under the IT governance rules put in place in 2010, to submit a business case or a vision document to the Information Systems Project Management Board (ISPMB) that spells out, amongst other things, how the governance structure of the project is set up. 
De regler för it-styrning som infördes 2010 föreskriver att generaldirektoraten innan ett projekt inleds är skyldiga att lämna in en nyttokalkyl eller ett visionsdokument till projektledningsgruppen för informationssystemet (ISPMB), där det bland annat ska framgå hur ledningsstrukturen för projektet ser ut.
The Board pays particular attention to the proper representation of the users in the project governance. 
Ledningsgruppen fäster särskild vikt vid att användarna är väl representerade i projektledningen.
Moreover, all projects need to report yearly to the Board, thereby ensuring a close follow-up of the work carried out and of possible deviations from the initial scope, timetable, and budgets. 
Dessutom ska alla projekt rapportera till ledningsgruppen en gång om året, så att det arbete som utförs och eventuella avvikelser från det ursprungliga syftet, tidtabellen och budgetarna följs upp ordentligt.
Recommendation 4 The Commission can accept this recommendation which reflects its IT governance arrangements in place since 2010. 
Rekommendation 4 Kommissionen kan godta denna rekommendation, som ligger i linje med kommissionens arrangemang för it-styrning som inrättades 2010.
The Commission follows the PM2 project management methodology and project artefacts already provide entries for alternatives, cost estimations, resources, etc. All projects with a total cost of ownership above 500K (over 5 years) needs to submit a business case/ vision document to the ISPMB and to report on an annual basis. 
Kommissionen tillämpar projektförvaltningsmetoden PM2, och i projektartefakterna finns det möjlighet att lägga in alternativ, kostnadsuppskattningar, resurser etc. För alla projekt vilkas totala ägandekostnad överstiger 500 000 (under fem år) måste en nyttokalkyl eller ett visionsdokument samt årliga rapporter tillställas ISPMB.
Recommendation 5 The Commission can accept this recommendation which reflects its IT governance arrangements in place since 2010. 
Rekommendation 5 Kommissionen kan godta denna rekommendation, som ligger i linje med kommissionens arrangemang för it-styrning som inrättades 2010.
Indeed, the PM2 project artefacts already include four types of logs that can be used by project managers: risk log, issue log, decision log and change log. 
Projektartefak-terna i PM2 innehåller redan fyra typer av loggar som projektledarna kan används: risklogg, problem-logg, beslutslogg och ändringslogg.
Moreover, the documents of each project (business case, vision document, progress reports ...) are accessible through a central system, called GOVIS. 
Dessutom är projektdokumenten (nyttokalkyl, visionsdokument och lägesrapporter) tillgängliga via ett centralt system som kallas Govis.
Recommendation 6 The Commission can accept this recommendation which reflects its IT governance arrangements in place since 2010. 
Rekommendation 6 Kommissionen kan godta denna rekommendation, som ligger i linje med kommissionens arrangemang för it-styrning som skapades 2010.
This is reflected in the ‘domain’ approach that has been followed in the IT rationalisation exercise since 2010. 
Detta återspeglas i den ”domän”-strategi som har tillämpats inom processen för it-rationalisering sedan 2010.
Systems have been grouped according to business domains (e.g. ‘grant management’, ‘financial management’, ‘procure-ment’, etc.). 
Systemen har klassificerats efter verksamhetsområden (till exempel ”bidragshantering”, ”finansiell förvaltning”, ”upphandling” osv.).
There are currently 19 domains, each led by a domain leader, who is responsible for the convergence and the rationalisation in his/ her domain. 
För närvarande finns det 19 domäner, som alla leds av en domänchef. Denna ansvarar för konvergens och rationalisering inom sitt område.
New systems need to have the green light of the domain leader before being developed, thereby ensuring their compliance with the domain strategy and their coherence with the existing systems. 
Nya system måste godkännas av domänchefen innan de utvecklas. Därigenom säkrar vi att de överensstämmer med domänstrategin och är förenliga med befintliga system.
Reply of the Commission 58 Recommendation 7 The Commission can accept this recommendation which reflects its IT governance arrangements in place since 2010. 
Kommissionens svar 58 Rekommendation 7 Kommissionen kan godta denna rekommendation, som ligger i linje med kommissionens arrangemang för it-styrning som inrättades 2010.
The Commission services are now working on the definition of a Corporate Enterprise Architecture, based on a coherent set of reusable building blocks. 
Kommissionens tjänstemän arbetar nu med att utforma en företagsstruktur på grundval av ett antal återanvändbara moduler.
Several such building blocks have already been identified and, once available, their use is compulsory for new systems or systems undergoing major revisions. 
Många sådana moduler har redan identifierats, och när de blir tillgängliga kommer det att bli obligatoriskt att använda dem i nya system och system som genomgår större översyner.
Missing but necessary building blocks are currently being identified. 
För närvarande söker man identifiera nödvändiga byggstenar som fortfarande saknas.
DG Informatics has recently set up an Architecture Office. 
GD Informationsteknik har nyligen inrättat ett arkitekturkontor.
The ISA programme and, more recently, the Connecting Europe Facility (CEF) initiative are also recommending an increased use of cross-cutting common services to cover generic needs (e.g. secure transmissions, e-signatures, semantics tools) Recommendation 8 The Commission can accept this recommendation. 
ISA-program-met och på senare tid initiativet Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE) rekommenderar också ökad användning av övergripande gemensamma verktyg för att tillgodose allmänna behov (till exempel säkra överföringar, e-signaturer och semantiska verktyg) Rekommendation 8 Kommissionen kan godta denna rekommendation.
The lessons learnt from the Court’s audit will be shared with the other directorates-general at both technical and management levels, as well as disseminated to the relevant agencies through the appropriate networks. 
Lärdomarna av revisionsrättens granskning kommer att spridas till de andra generaldirektoraten på både teknisk nivå och ledningsnivå, och överföras till relevanta byråer via lämpliga nätverk.
The impact of SIS II will be assessed in 2016 (3 years after SIS II entered operation), as required by the legal base (Article 50 paragraphs 4 and 5 of Regulation (EC) No 1987/2006 and Article 66 paragraphs 4 and 5 of Decision 2007/533/JHA). 
Effekterna av SIS II kommer att bedömas 2016 (tre år efter det att systemet började tillämpas), i enlighet med villkoren i den rättsliga grunden (punkterna 4 och 5 i artikel 50 i förordning (EG) nr 1987/2006 och punkterna 4 och 5 i artikel 66 i beslut 2007/533/RIF).
The Schengen Information System contains information on people and property which is used by border guards and police throughout the Schengen Area. 
Schengens informationssystem innehåller information om personer och egendom som används av gränsvakter och polisen i hela Schengenområdet.
In this report the Court of Auditors examines the Commission’s management of the project to develop a new, second generation Schengen Information System (SIS II). 
I denna rapport granskar revisionsrätten kommissionens förvaltning av projektet för att utveckla att en ny, andra generation av Schengens informationssystem (SIS II).
It explains why the system was delivered 6 years later than planned and at 8 times the initial budget estimate. 
I rapporten förklaras varför systemet levererades sex år senare än planerat och till en kostnad som var åtta gånger högre än i den ursprungliga budgetberäkningen.
EUROPEAN COURT OF AUDITORS QJ-AB-14-003-EN-C ISSN 1831-0834 
EUROPEISKA REVISIONSRÄTTEN QJ-AB-14-003-SV-C ISSN 1831-0990
EN 2014 Special Report NO 04 Integration of EU water policy objectives with the CAP: a partial success EUROPEAN COURT OF AUDITORS 
SV 2014 Särskild rapport nr 04 Integrering av EU:s vattenpolitikmål i den gemensamma jordbrukspolitiken: delvis en framgång EUROPEISKA REVISIONSRÄTTEN
Luxembourg: Publications Office of the European Union, 2014 ISBN 978-92-872-0028-0 doi:10.2865/15216 © European Union, 2014 Reproduction is authorised provided the source is acknowledged. 
Luxemburg: Europeiska unionens publikationsbyrå, 2014 ISBN 978-92-872-0045-7 doi:10.2865/17268 © Europeiska unionen, 2014 Kopiering tillåten med angivande av källan. Printed in Luxembourg
EN 2014 Special Report NO 04 Integration of EU water policy objectives with the CAP: a partial success (pursuant to Article 287(4), second subparagraph, TFEU) 
SV 2014 Särskild rapport nr 04 Integrering av EU:s vattenpolitikmål i den gemensamma jordbrukspolitiken: delvis en framgång (i enlighet med artikel 287.4 andra stycket i EUF‐fördraget)
Contents 02 Paragraph I–XI 1–14 1–6 7–11 12–14 15–20 15–17 18–20 21–79 21–32 33–48 34–39 40–48 49–61 52–55 56–61 62–65 66–79 Terms and abbreviations Executive summary Introduction The links between EU water policy and the common agricultural policy (CAP) CAP instruments with the potential to help integrate the EU water policy objectives into the CAP CAP funds with a potential impact on water The audit Audit scope and audit approach Previous audits Observations Weaknesses in the implementation of EU water policy have hindered its integration into the CAP The impact of cross‐compliance on water issues has so far been limited The cross‐compliance mechanism has impact but is not fully exploited Weaknesses in the application of cross‐compliance The potential of rural development to address water concerns is not fully exploited Member States’ plans for rural development spending do not always take account of the EU’s water policy objectives and the Member States’ needs in relation to water Rural development funding has been underused as a response to water concerns The polluter pays principle has not been integrated into the CAP Monitoring and evaluation systems do not give the whole picture 
Innehåll 02 Punkt I–XI 1–14 1–6 7–11 12–14 15–20 15–17 18–20 21–79 21–32 33–48 34–39 40–48 49–61 52–55 56–61 62–65 66–79 Termer och förkortningar Sammanfattning Inledning Kopplingarna mellan EU:s vattenpolitik och den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) GJP‐instrument som kan bidra till integreringen av EU:s vattenpolitikmål i GJP GJP‐medel som har potentiell effekt på vatten Revisionen Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod Tidigare revisioner Iakttagelser Brister i genomförandet av EU:s vattenpolitik har hindrat dess integrering i GJP Tvärvillkorens effekt på vattenfrågor har hittills varit begränsad Systemet med tvärvillkor har effekt men utnyttjas inte fullt ut Brister i tillämpningen av tvärvillkor Den potential att komma till rätta med vattenproblemen som landsbygdsutveckling erbjuder utnyttjas inte fullt ut I medlemsstaternas planer för landsbygdsutvecklingsutgifter beaktas inte alltid EU:s vattenpolitikmål och medlemsstaternas behov när det gäller vatten Landsbygdsutvecklingsstöd har inte utnyttjats tillräckligt som en reaktion på farhågorna beträffande vatten Principen om att förorenaren ska betala har inte införlivats i GJP Övervaknings‐ och utvärderingssystemen ger inte hela bilden
Contents 03 80–87 Conclusions and recommendations Annex I Annex II Annex III Annex IV — Audit questions and criteria used for the audit — Survey results: Main changes reported by farm advisory bodies following the introduction of cross‐compliance — Examples of water‐related issues not covered by cross‐compliance — Additional Health Check and Recovery funds allocated and used by Member States for water management Reply of the Commission 
Innehåll 03 80–87 Slutsatser och rekommendationer Bilaga I — Bilaga II — Bilaga III — Bilaga IV — Granskningsfrågor och granskningskriterier vid revisionen Enkätresultat: de största förändringar som organ för jordbruksrådgivning jordbruket rapporterade efter det att tvärvillkor infördes Exempel på vattenrelaterade frågor som inte omfattades av tvärvillkor Kompletterande medel från hälsokontrollen och återhämtningsplanen som fördelats och använts av medlemsstaterna till vattenförvaltning Kommissionens svar
Direct payments: Payments granted directly to farmers under an income support scheme. 
Direktstöd: Ekonomiskt stöd som beviljas direkt till jordbrukare inom ramen för ett system för inkomststöd.
Examples are the Single Payment Scheme and the Single Area Payment Scheme. 
Exempel är systemet med samlat gårdsstöd och systemet för enhetlig arealersättning.
EAFRD: European Agricultural Fund for Rural Development. 
EJFLU: Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling.
Eutrophication: The process by which water bodies receive excess nutrients, especially phosphates and nitrates. 
Eutrofiering: En process genom vilken vattendrag/vattenförekomster får ett överskott av näringsämnen, särskilt fosfater och nitrater.
Health Check: In 2009, the various components of the CAP were examined and adjusted in order to direct the CAP towards balanced and environmentally friendly development. This adjustment is known as the ‘Health Check’. 
Förvaltningsplan för avrinningsdistrikt: förvaltningsplan för avrinningsdistrikt GJP: Den gemensamma jordbrukspolitiken Hälsokontroll: År 2009 granskades och justerades olika delar av den gemensamma jordbrukspolitiken så att den inriktades på en balanserad och miljövänlig utveckling.
WFD: The Water Framework Directive — Directive 2000/60/EC of the European Parliament and of the Council of 23 October 2000 establishing a framework for Community action in the field of water policy (OJ L 327, 22.12.2000, p. 
Ramdirektivet om vatten: Ramdirektivet om vatten – Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (EGT L 327, 22.12.2000, s.
1) — is an overarching piece of legislation that was adopted in 2000 in order to make the patchwork of existing policies and legislation more coherent. 
1) – är den överordnade lagstiftning som antogs 2000 för att lappverket av den nuvarande politiken och lagstiftningen skulle bli mer sammanhängande.
Its approach for water management is based on river basins as a natural, environmental unit rather than on administrative or legal boundaries. 
Direktivets strategi för vattenförvaltning bygger på att avrinningsområden är en naturlig miljöenhet och inte utgör en administrativ eller rättslig gräns.
The WFD regards implementation of these other directives as a minimum requirement. 
Ramdirektivet om vatten betraktar genomförandet av de andra direktiven som ett minimikrav.
The measures to implement them must be integrated into river basin management planning. 
Åtgärderna för att genomföra dem måste införlivas i planeringen av förvaltningen för avrinningsdistrikten.
It should be noted that there are no dedicated funds made available through the WFD for implementing the EU’s water policy. 
Det bör noteras att inga särskilda medel har gjorts tillgängliga via ramdirektivet om vatten för genomförandet av EU:s vattenpolitik.
Executive 06 summary I IV Protecting the quality of Europe’s water resources has been a high priority for the EU since it started adopt‐ ing specific legal instruments in the area of water protection in the late 1970s. 
Sammanfattning 06 I IV Att skydda kvaliteten på Europas vattenresurser har prioriterats högt i EU sedan unionen började anta särskilda rättsliga instrument på vattenskyddsområ‐ det i slutet av 1970‐talet.
The Water Framework Directive (WFD) was adopted in 2000 to establish a legal framework for protecting and restoring water bodies across Europe and ensuring long‐term sustain‐ able water use. 
Syftet med ramdirektivet om vatten, som antogs 2000, var att inrätta en rättslig ram för att skydda och återställa vattenförekomster över hela Europa och garantera långsiktig och hållbar vattenanvändning.
River basin management plans (RBMPs) and programmes of measures are the main instru‐ ments used by the Member States to implement the EU’s water policy. 
Förvaltningsplaner för avrinnings‐ distrikt och åtgärdsprogram är de instrument som medlemsstaterna främst använder för att genomföra EU:s vattenpolitik.
Member States can implement the water policy partly using funds from other policies. 
Medlemsstaterna får genomföra vattenpolitiken genom att delvis använda medel från annan politik.
II Agriculture is an important source of environmental pressures. 
II Jordbruket är en stor källa till påverkan på miljön.
In Europe, agriculture accounts for around 33 % of total water use and is the main source of nutri‐ ent pollution in water. 
I Europa står jordbruket för ungefär 33 % av den totala vattenanvändningen och är den främsta källan till vat‐ tenföroreningar orsakade av näringsämnen.
III The common agricultural policy (CAP) represents just under 40 % of the EU budget. 
III Den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) motsva‐ rar knappt 40 % av EU:s budget.
Through the CAP the EU seeks to influence agricultural practices affecting water. 
Via GJP försöker EU påverka jordbruksmetoder som inverkar på vatten.
There are currently two instruments which are used to integrate the EU’s water policy objectives into the CAP. These are cross‐compliance, a mechanism linking certain CAP payments with specific environ‐ mental requirements, and the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD, also referred to in this report as ‘rural development’) which provides for financial incentives for actions going beyond com‐ pulsory legislation. 
För närvarande används två instrument för att inte‐ grera EU:s vattenpolitikmål i GJP, nämligen tvärvillkor, ett system där vissa jordbruksstöd kopplas till sär‐ skilda miljökrav, och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU, som i denna rapport även kallas landsbygdsutveckling), som ger ekono‐ miska incitament för åtgärder som är mer långtgående än den obligatoriska lagstiftningen.
The European Commission and the Council have repeatedly stressed the need for better integration of water policy with other policies, such as agriculture. 
Europeiska kommissionen och rådet har upprepade gånger betonat behovet av att vattenpolitiken inför‐ livas bättre i annan politik, t.ex. jordbruks‐politiken.
The EU’s water policy objectives require action in dif‐ ferent policy areas and, consequently, intervention by a range of authorities, which may be pursuing differ‐ ent and potentially contradictory interests. 
EU:s vattenpolitikmål kräver insatser på olika poli‐ tikområden och därmed insatser från ett antal olika myndigheter, som kan ha olika och potentiellt mot‐ stridiga intressen.
Against this background, the Court’s audit set out to answer the question: Have the EU’s water policy objectives been successfully integrated into the CAP? 
Mot den bakgrunden försökte revisionsrätten besvara följande fråga vid revisionen: Har EU:s vattenpolitikmål integrerats på ett fram‐ gångsrikt sätt i GJP?
The Court sought to reply to this question by examining the degree to which implementation of the EU’s water policy has enabled it to be taken up in the CAP, and through an analysis of cross‐compliance and rural development. 
Revisionsrätten försökte besvara frågan genom att granska i vilken omfattning genom‐ förandet av EU:s vattenpolitik har gjort att den kan inlemmas i GJP och genom att analysera tvärvillkor och landsbygdsutveckling.
V The audit addressed the question as to whether the objectives of EU water policy had been successfully integrated into the CAP but found that to date they had only partially been so. 
V Vid revisionen ställde revisorerna alltså frågan om EU:s vattenpolitikmål framgångsrikt hade integre‐ rats i GJP och konstaterade att de endast delvis hade gjort det.
This was due to a mismatch between the ambition of the policy objectives and the instruments used to effect change. 
Det beror på att ambitionen i de politiska målen inte stämmer överens med de instrument som används för att åstadkomma förändring.
The audit high‐ lighted weaknesses in the two instruments currently used by the Commission to integrate water concerns into the CAP (namely cross‐compliance and rural development) and pointed out delays and weaknesses in the implementation of the WFD. 
Revisions‐ rätten lyfte fram brister i de två instrument som kom‐ missionen för närvarande använder för att integrera vattenfrågor i GJP (nämligen tvärvillkor och lands‐ bygdsutveckling) och pekade på förseningar och brister i genomförandet av ramdirektivet om vatten.
VI The Court concludes that cross‐compliance and rural development funding have thus far had a positive impact in supporting the policy objectives to improve water quantity and quality, but these instruments are limited, relative to the policy ambitions set for the CAP and the even more ambitious goals set by the CAP regulations for the 2014–20 period. 
VI Revisionsrätten drar slutsatsen att tvärvillkor och landsbygdsutvecklingsstöd hittills har haft positiv effekt när det gäller att bidra till de politiska målen att förbättra vattenkvantiteten och vattenkvaliteten, men att instrumenten har sina begränsningar när det gäller de politiska ambitioner som satts för GJP och de ännu ambitiösare målen i GJP‐förordningarna för perioden 2014–2020.
Executive summary 07 VII It further concludes that delays in the implementation of the WFD have, as a matter of fact, hindered the inte‐ gration of water policy objectives into the CAP. 
Sammanfattning 07 VII Revisionsrätten drar vidare slutsatsen att förseningar i genomförandet av ramdirektivet om vatten i praktiken har motverkat integrering av vattenpolitikmålen i GJP.