natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Figure 10 – The EIB’s assessment of the materiality of sustainability issues 30 Transparencyand accountability Human rights and vulnerable groups Ethics and integrity Environmental and social standards Climate and environment Health and wellbeing Anti-corruption Community and stakeholder engagement Diversity and inclusion Infrastructure Pollutionand emissions SMEs and job creation Biodiversity and Innovation and skills ecosystems Staff development and learning Informationand cybersecurity Organisation's significant economic, environmental and social impacts Very high Material Important Interpretation: Climate and environment are ranked as a very high importance to stakeholders and to the EIB, whereas ethics and integrity are seen as more relevant for stakeholders compared to the EIBs view. 
Figur 10 – EIB:s bedömning av hållbarhetsfrågornas väsentlighet Insyn och ansvarsutövande Mänskliga rättigheter och utsatta grupper Etik och integritet Klimatförändring och miljö Miljönormer och sociala normer Hälsa och välbefinnande Korruptionsbekämpning Samhällsengagemang och intressentengagemang Mångfald och inkludering Infrastruktur Föroreningar och utsläpp Små och medelstora företag och jobbskapande Biologisk mångfald och ekosystem Innovation och färdigheter Personalens utveckling och lärande Information och cybersäkerhet Organisationens betydande ekonomiska, miljömässiga och sociala påverkan Mycket hög Väsentlig Betydande Tolkning: Klimat och miljö rankas som mycket viktiga för intressenter och EIB, medan etik och integritet ses som mer relevanta för intressenter än för EIB.
Source: EIB (2019): Sustainability Report 2018, p. 
Källa: EIB (2019): Sustainability Report 2018, s.
59 Both the EIB and EUIPO’s sustainability reports include information on how the organisations have considered sustainability issues in their policies and activities and on the organisational impact on sustainability. 
59 Både EIB:s och EUIPO:s hållbarhetsredovisningar innehåller information om hur organisationerna har beaktat hållbarhetsfrågor i sin politik och verksamhet samt hur organisationerna påverkar hållbarheten.
As the example from the EIB in Box 8 illustrates, the impact of an organisation’s business can be much greater than how the running of the organisation affects sustainability. 
Som exemplet från EIB i ruta 8 visar kan en organisations verksamhet ha mycket större effekt på hållbarheten än vad driften av organisationen har.
Relevanceto stakeholders Very relevant 31 Box 8 Carbon footprint of selected EIB lending operations versus the EIB’s own impact The EIB publishes information on the carbon footprint of projects it finances Project carbon foot printing at the EIB, 2015-2017 Number of Projects Total EIB amount signed (in EUR billion) Absolute emissions (in Mt CO2e/year) Carbon sequestration from forestry (in Mt CO2e/year) Relative emissions (in Mt CO2e/year) 2015 2016 2017 73 70 55 11.2 17.7 9.4 4.6 2.4 5.2 3.5 0.3 -3.1 -2.7 -2.9 Source: EIB Sustainability Report 2017. 
30 Ruta 8 Koldioxidavtryck för utvalda EIB-utlåningstransaktioner jämfört med EIB:s egen påverkan EIB offentliggör information om koldioxidavtrycket för projekt som den finansierar Beräkning av EIB-projektens koldioxidavtryck, 2015–2017 Antal projekt Totalt undertecknat belopp av EIB (i miljarder euro) Absoluta utsläpp (i Mt koldioxidekvivalenter/år) Avskiljning av koldioxid från skogsbruk (i Mt koldioxidekvivalenter/år) Relativa utsläpp (i Mt koldioxidekvivalenter/år) 2015 2016 2017 73 70 55 11,2 17,7 9,4 4,6 2,4 5,2 3,5 0,3 -3,1 -2,7 -2,9 Källa: EIB Sustainability Report 2017.
The table above shows that CO2 is measured in millions of tonnes (Mt) Units and shows that total absolute emissions were 5.2 Mt CO2e. 
Tabellen ovan visar att koldioxid mäts i miljoner ton (Mt) och att de totala absoluta utsläppen var 5,2 Mt koldioxidekvivalenter.
In relative terms, the funded projects represent a reduction of 2.9 Mt CO2e compared to alternatives. 
I relativa termer motsvarar de finansierade projekten en minskning på 2,9 Mt koldioxidekvivalenter jämfört med alternativen.
The EIB ́s own organisational carbon footprint was 22 024 tonnes of CO2e. 
EIB:s eget, organisatoriska koldioxidavtryck var 22 024 ton koldioxidekvivalenter.
This illustrates that analysing and reporting on the impact of an organisation’s business operations can be significantly more material than reporting only on the impact of the organisation itself. 
Detta visar att analys och redovisning av effekterna av en organisations verksamhet kan vara betydligt väsentligare än att bara rapportera om själva organisationens påverkan.
60 While they do not publish sustainability reports, other EU institutions and agencies do collect and sometimes publish information related to sustainability, albeit in a piece-meal manner and without ensuring that all material aspects of sustainability are covered. 
60 Övriga EU-institutioner och EU-myndigheter offentliggör visserligen inte hållbarhetsredovisningar, men de samlar in och offentliggör ibland hållbarhetsinformation, även om det sker på ett fragmenterat sätt och utan att man ser till att alla väsentliga hållbarhetsaspekter beaktas.
Our survey of all EU institutions and agencies confirms this. 
Vår enkät till alla EU:s institutioner och myndigheter bekräftar detta.
61 The information collected or published mainly relates to how the running of the organisation affects sustainability (such as their internal use of paper or water) rather than on how they have considered sustainability in their overall strategy and operations. 
61 Den information som samlas in eller offentliggörs handlar främst om hur driften av organisationen påverkar hållbarheten (t.ex. den interna förbrukningen av papper eller vatten) och inte om hur organisationen har beaktat hållbarhet i sin övergripande strategi och verksamhet.
There is a risk that such internal focused reporting does not capture the most material issues for an organisation. 
Det finns en risk för att internt inriktad redovisning av det slaget inte fångar de väsentligaste frågorna för en organisation.
Nor does such information explicitly relate to how SDGs had been taken into account into the organisation’s policy and operations. 
hänför sig inte heller uttryckligen till hur hållbarhetsmålen har beaktats i organisations policy och verksamhet.
62 The information disclosed by EU institutions and agencies concerns their governance, recruitment and organisational environmental impact. 
62 Den information som EU:s institutioner och myndigheter redovisar avser deras styrning och rekrytering samt organisationens miljöpåverkan.
They publish information in different reports (e.g. reports done for the Eco-Management and Audit Scheme (EMAS)) and/or online. 
De offentliggör information i olika rapporter (t.ex. i rapporterna som upprättas för miljölednings-och miljörevisionsordningen (Emas)) och/eller online.
Other information is collected but not published (Annex II). 
Annan information samlas in men offentliggörs inte (bilaga II).
63 We also asked EU Institutions and agencies whether they have implemented certain management systems, to support sustainability reporting or elements thereof (Figure 11). 
63 Vi frågade även EU:s institutioner och myndigheter om de har infört vissa ledningssystem till stöd för hållbarhetsredovisning eller delar av dem (figur 11).
Such management systems support organisations that want to improve their impact on the environment (EMAS, ISO 14001) or on the health and safety of their employees (Occupational Health-and Safety Assessment Series (OHSAS) 18001, ISO 45001). 
Sådana ledningssystem stöder organisationer som vill minska sin miljöpåverkan (Emas och ISO 14001) eller förbättra påverkan på arbetstagarnas hälsa och säkerhet (Occupational Health-and Safety Assessment Series (OHSAS) 18001 och ISO 45001).
Figure 11 – Management systems implemented by EU institutions and agencies 32 Management systems implemented EMAS (Environmental Management) ISO 14001 (Environmental Management) Other ISO 50001 (Energy Management OSHAS 18001 (Health and Safety) ISO 45001 (Health and Safety) No management systems implemented 1 1 3 2 7 9 9 9 1 1 1 3 1 2 2 1 1 1 1 1 1 0 5 10 15 20 25 EU Institutions EU Agencies: staff <100 EU Agencies: staff between 100-250 EU Agencies: staff between 250-500 EU Agencies: staff >500 4 3 2 Source: ECA. 
Figur 11 – Ledningssystem som införts av EU-institutioner och EU-myndigheter 31 Införda ledningssystem Emas (miljöledning) ISO 14001 (miljöledning) Annat ISO 50001 (energiledning) OSHAS 18001 (hälsa och säkerhet) ISO 45001 (hälsa och säkerhet) Inga ledningssystem har införts 7 9 9 1 1 1 1 2 1 1 3 3 2 1 1 1 1 1 1 2 9 0 5 10 15 20 25 EU-institutioner EU-myndigheter: <100 anställda EU-myndigheter: 100–250 anställda EU-myndigheter: 250–500 anställda EU-myndigheter: >500 anställda 4 3 2 Källa: Revisionsrätten.
64 The management systems implemented mostly concern environmental aspects. 
64 De införda ledningssystemen gäller mestadels miljöaspekter.
Three quarters of the EU institutions99 and 10 % of the EU agencies have implemented a management system such as EMAS and/or ISO 14001. 
Tre fjärdedelar av EU-institutionerna99 och 10 % av EU-myndigheterna har infört ett ledningssystem som Emas och/eller ISO 14001.
Both of these systems enable organisations to identify and monitor the environmental impact of their activities, products and services. 
Båda dessa system gör det möjligt för organisationerna att identifiera och övervaka hur deras verksamhet, produkter och tjänster påverkar miljön.
Unlike ISO14001, EMAS requires a public report using a set of core indicators – energy efficiency, material efficiency, waste, biodiversity and emissions. 
Till skillnad från ISO 14001 kräver Emas att en offentlig rapport upprättas med hjälp av en rad kärnindikatorer – energieffektivitet, materialeffektivitet, avfall, biologisk mångfald och utsläpp.
As far as other relevant international management systems like those for health and safety (OHSAS 18001) or energy (ISO 5001) are concerned, implementation is very low. 
När det gäller andra relevanta internationella ledningssystem,
65 When asked why they do not publish a separate sustainability report, most EU institutions and agencies responded that they had not yet considered doing it; the second most common reply was that they lacked the necessary know-how (Figure 12). 
65 När EU-institutionerna och EU-myndigheterna tillfrågades varför de inte offentliggör en separat hållbarhetsredovisning, svarade merparten av dem att de ännu inte hade övervägt att göra det. Det näst vanligaste svaret var att de saknade nödvändig kunskap (figur 12).
Figure 12 – Key reasons for not publishing a sustainability report Source: ECA. 
Figur 12 – Huvudskäl till att en hållbarhetsredovisning inte offentliggörs Källa: Revisionsrätten.
66 According to our survey, respondents see the potential benefits of sustainability reporting especially to enhance credibility and transparency. 
66 Enligt vår enkät anser de svarande att de potentiella fördelarna med hållbarhetsredovisning är ökad trovärdighet och insyn.
Respondents also considered that sustainability reporting would increase their workload. (Figure 13). 
De ansåg också att hållbarhetsredovisning skulle öka arbetsbördan (figur 13).
33 75 % 58 % 50 % 25 % 0% 46 % 25 % 25 % 7% Not considered yet No necessary know-Other reports used 17% 17% 8% 10% how (EMAS Statement, AAR, HR Report, etc.) 
32 75 % 58 % 50 % 25 % 0% 46 % 25 % Saknar nödvändiga kunska pe r 25 % 15 % EU-institutioner EU-myndigheter 7% 10 % För mycket arbete 17% 17% 8% Ännu inte övervägt Använder andra redovi sni ngar (Emasredovisning, årlig verksamhetsrapport, personalrapport etc.)
EU Institutions EU Agencies No indicators available Too much work 15 % 
Inga indikatorer til lgängliga
Improves credibility 73% 75% 63% 75% 67% 58% 51% Improves transparency Helps to identify risk and oportunities Increases awareness on internal processes of the organisation Improves management strategy and policy Brings additional work load EU Institutions 61% 0% 20% 40% EU Agencies 60% 75% 80% 54% 50% 49% Source: ECA. 
Figur 13 – Potentiella för-och nackdelar med hållbarhetsredovisning 33 Hållbarhetsredovisning ökar trovärdigheten ökar insynen hjälper till att identifiera risker och möjligheter ökar medvetenheten om organisationens interna processer förbättrar ledningsstrategin och ledningspolicyn ökar arbetsbördan EU-institutioner 73 % 75 % 63 % 75 % 67 % 58 % 51 % 0 % 20 % EU-myndigheter 40 % 60 % 75 % 80 % 54 % 50 % 49 % 61 % Källa: Revisionsrätten.
Auditing sustainability information 67 Auditing financial statements and performance reports increases their accountability value. 
Revision av hållbarhetsinformation 67 Revision av finansiella rapporter och verksamhets-och resultatredovisningar ökar deras värde som verktyg för ansvarsutkrävande.
External assurance of sustainability reports can increase credibility as well as stakeholders’ trust in the information provided. 
Externt bestyrkande av hållbarhetsredovisningar kan öka deras trovärdighet och intressenternas tillit till den lämnade informationen.
It can reduce the risk of greenwashing and reports being used as PR-exercises. 
Det kan minska risken för grönmålning och för att redovisningar används i PR-syfte.
Auditing information can improve the value of information for internal control and management systems, and raise awareness at boardroom level100. 
Revision av information kan öka informationens värde för systemen för intern kontroll och förvaltning och bidra till ökad medvetenhet på styrelsenivå100.
68 Auditing sustainability reporting poses different types of challenges to those posed by auditing financial statements. 
68 Med revision av hållbarhetsredovisning följer andra typer av utmaningar än för revision av finansiella rapporter.
For example it can mean reviewing a “narrative” rather than financial data or figures101. 
Till exempel kan det innebära granskning av en ”berättelse” i stället för finansiella uppgifter eller siffror101.
Most sustainability reports by large companies are subject to external audit or review102 but there is no generally accepted audit or assurance standard for sustainability reports. 
De flesta stora företags hållbarhetsredovisningar är föremål för extern revision eller granskning102, men det finns ingen allmänt vedertagen revisions-eller bestyrkandestandard för dem.
For example, the EU directive requires auditors to check whether a sustainability report exists, without going into its substance. 
Till exempel kräver EU-direktivet att revisorerna ska kontrollera om en hållbarhetsredovisning har upprättats, men inte att de ska granska innehållet.
Member States such as France and Italy have implemented the directive differently by requiring that auditors also look at the substance of the reports103. 
Medlemsstater som Frankrike och Italien har genomfört direktivet annorlunda genom att de kräver att revisorerna också ska titta på innehållet i rapporterna103.
69 More recently, in February 2019, the International Auditing and Assurance Standards Board (IAASB) published a consultation paper on providing assurance on extended external reporting104. 
69 Nyligen, i februari 2019, offentliggjorde International Auditing and Assurance Standards Board (IAASB) ett samrådsdokument om bestyrkande av utökad extern rapportering104.
Extended external reporting encapsulates many different forms of reporting, including, but not limited to, integrated reporting, sustainability reporting and other reporting by entities about environmental, social and governance matters. 
Utökad extern rapportering innefattar många olika former av rapportering, bland annat, men inte bara, integrerad rapportering, hållbarhetsredovisning och annan rapportering av enheter om miljörelaterade, sociala och förvaltningsmässiga frågor.
70 According to ISAE 3000, in a limited assurance engagement (a review engagement), “the practitioner’s conclusion is expressed in a form that conveys that, based on the procedures performed, nothing has come to the practitioner’s attention to cause the practitioner to believe the subject matter information is materially misstated”. 
70 Enligt ISAE 3000 ska revisorns slutsats i ett uppdrag där uttalandet görs med begränsad säkerhet (en översiktlig granskning) uttalas i en form som innebär att det med hänsyn till de granskningsåtgärder som vidtagits inte har framkommit något som tyder på att informationen om sakförhållandet är väsentligt felaktig.
In such cases, engagement risk is reduced to a level that is acceptable in the circumstances of the engagement but risk is greater than for a reasonable assurance engagement105. 
I sådana fall minskar uppdragsrisken till en nivå som är godtagbar med hänsyn till uppdragets omständigheter, men risken är större än för uppdrag där uttalandet görs med rimlig säkerhet105.
Of the two sustainability reports by EU Institutions and agencies, the EIB’s one is externally audited and limited assurance is provided. 
Av de två hållbarhetsredovisningarna från EU:s institutioner och myndigheter granskas EIB:s externt, och ett uttalande med begränsad säkerhet görs.
EUIPO’s report is not audited. 
EUIPO:s redovisning granskas inte.
71 Most Supreme Audit Institutions (SAIs) have experience in performance audit, which could be useful for working on sustainability reports and auditing the implementation of SDGs. 
71 De flesta nationella revisionsorgan har erfarenhet av effektivitetsrevision, vilket kan vara värdefullt i arbetet med hållbarhetsredovisningar och revision av hur 34 hållbarhetsmålen genomförs.
INTOSAI (International Organisation of Supreme Audit Institutions) has encouraged SAIs to conduct performance audits on governments’ 35 preparedness to implement the SDGs or on specific SDGs. 
Intosai (Internationella organisationen för nationella revisionsorgan) har uppmuntrat de nationella revisionsorganen att utföra effektivitetsrevisioner av regeringars beredskap att genomföra målen för hållbar utveckling eller av specifika hållbarhetsmål.
Several SAIs around the world have published the results of these audits, and some of them have analysed how their government monitors and reports on SDGs (Box 9)106. 
Flera nationella revisionsorgan runtom i världen har offentliggjort resultaten av sådana revisioner, och en del av dem har analyserat hur regeringen i deras land övervakar och rapporterar om hållbarhetsmålen (Box 9)106.
SDGs can serve as audit criteria107. 
Målen för hållbar utveckling kan tjäna som revisionskriterier107.
One of the public audit standards (ISSAI 140) is currently under revision and there is a discussion whether this standard needs to be enlarged to encompass one aspect relevant to sustainability reports, namely the audit of SDGs. 
En av standarderna för revision i den offentliga sektorn (Issai 140) revideras för närvarande, och det pågår en diskussion om huruvida denna standard behöver utvidgas till att omfatta en aspekt som är av betydelse för hållbarhetsredovisningar, nämligen revision av målen för hållbar utveckling.
72 However, auditing the achievements of specific SDGs and Member State reporting to the UN are not the only roles SAIs can play. 
72 Men att granska uppfyllandet av specifika hållbarhetsmål och medlemsstaternas redovisning till FN är inte de enda uppgifter som nationella revisionsorgan kan fullgöra.
When more public sector organisations start to disclose sustainability information, the question how the auditing profession can contribute to improve the quality of information produced by organisations will need to be tackled. 
När fler organisationer i den offentliga sektorn börjar redovisa hållbarhetsinformation kommer frågan om hur revisorskåren kan bidra till att förbättra kvaliteten på den information som organisationerna tar fram att behöva besvaras.
This might require SAIs to develop new capabilities or approaches within the auditing profession. 
Detta kan kräva att nationella revisionsorgan utvecklar ny kompetens och nya metoder inom revision.
36 Box 9 Results of SAI audits related to sustainability reporting Some SAIs found weaknesses in their country’s 2030 Agenda process, which made monitoring and reporting difficult. 
36 Ruta 9 Resultat av nationella revisionsorgans revisioner av hållbarhetsredovisning En del nationella revisionsorgan konstaterade brister i sina länders Agenda 2030-process som försvårade övervakningen och redovisningen.
For example, Austria had adopted a mainstreaming approach to Agenda 2030, but the Austrian SAI found that overall responsibility was not well defined, which resulted in fragmentation of the implementation process. 
Till exempel hade Österrike antagit en integreringsstrategi för Agenda 2030, men Österrikes nationella revisionsorgan konstaterade att det övergripande ansvaret inte hade fastställts tydligt, vilket resulterade i en fragmenterad genomförandeprocess.
This also led to lack of coordination in evaluation and reporting, and Austria’s national progress report on implementation did not provide a concise overview108. 
Detta ledde också till bristande samordning av utvärderingen och redovisningen, och Österrikes nationella redovisning av framstegen i genomförandet saknade en koncis översikt108.
Some SAIs also audited the preparation of Voluntary National Reports in the course of INTOSAI’s cooperative audit “Preparedness for Implementation of Sustainable Development Goals”, and some of these SAIs recommended seeing these reviews not only as a product, but rather as a continuous process: o The Austrian SAI found that the government had not planned to report to the United Nations until 2020. 
Vissa nationella revisionsorgan granskade även upprättandet av frivilliga nationella redovisningar inom ramen för Intosais samarbetsrevision av beredskapen att genomföra hållbarhetsmål, och några av dem rekommenderade att dessa granskningar inte bara skulle betraktas som en produkt utan som en kontinuerlig process: o Österrikes nationella revisionsorgan konstaterade att regeringen inte hade planerat att rapportera till FN förrän 2020.
As a result, it recommended that the government should report as early as possible, and at least once per legislative period. o The Dutch SAI found that the government had reported to the UN in 2017, providing an overview of the situation as regards the 2030 Agenda and the progress made to date. 
Därför rekommenderade det att regeringen borde rapportera så tidigt som möjligt och minst en gång per valperiod. o Nederländernas nationella revisionsorgan konstaterade att regeringen hade rapporterat till FN 2017 och översiktligt beskrivit situationen i fråga om Agenda 2030 och dittills gjorda framsteg.
However, it recommended the central government should include important SDG themes in its annual financial report109. o The Polish SAI, while acknowledging that the voluntary national review had been effectively prepared, recommended that progress should be reviewed on a regular basis110. 
Det rekommenderade emellertid att centralregeringen skulle inkludera viktiga teman avseende hållbarhetsmålen i sin årsredovisning109. o Polens nationella revisionsorgan konstaterade att den frivilliga nationella översynen hade förberetts på ett ändamålsenligt sätt men rekommenderade att framstegen skulle ses över regelbundet110.
Challenges for sustainability reporting in EU institutions and agencies 73 The EU has committed itself to the implementation of the Agenda 2030 Sustainable Development Goals. 
Utmaningar vid EU:s institutioner och myndigheter när det gäller hållbarhetsredovisning 73 EU har åtagit sig att genomföra målen i FN:s agenda 2030 för hållbar utveckling.
Our review has shown that the Commission and other EU institutions and agencies are working on some elements necessary for meaningful sustainability reporting. 
Vår analys visar att kommissionen och andra EU-institutioner och EU-myndigheter för närvarande arbetar på vissa delar som krävs för en meningsfull hållbarhetsredovisning.
Overall, however, the necessary pre-requisites for sustainability reporting are largely not yet in place. 
Men generellt sett är de nödvändiga förutsättningarna för hållbarhetsredovisning till stor del ännu inte på plats.