natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Data to be used for the calculation of the Weighted Average Rate 3.56. 
Uppgifter som skall användas för att beräkna den viktade genomsnittssatsen 3.56.
Article 4 of Regulation No 1553/89 allows data from years ‘n-3’, ‘n-4’ or ‘n-5’ to be used, by way of exception to the general rule, on condition that the national accounts for these years conform with the ESA. 
I artikel 4 i förordning nr 1553/89 anges att uppgifter från tidigast fem år före det aktuella budgetåret undantagsvis får användas, under förutsättning att nationalräkenskaperna för året i fråga också överensstämmer med det europeiska nationalräkenskapssystemet (ENS).
Recently, one exception of this type was made for Germany because of statistical problems related to German reunification. 
Under de senaste åren har Tyskland åtnjutit ett sådant undantag på grund av statistiska problem i samband med den tyska återföreningen.
The only exception being applied at present concerns Portugal. For the reasons which the Court gave in paragraph 3.50 (capping), this exception has no effect on the determination of the VAT resource that Portugal has to pay. 
För närvarande omfattas endast Portugal av undantaget, men som framgår av de skäl som revisionsrätten anger under punkt 3.50 (om begränsning av underlagen) har detta undantag ingen kännbar effekt på de belopp från mervärdesskatt som skall betalas in av Portugal.
Since the ESA data are sometimes insufficient or not sufficiently detailed to allow certain components of the weighted average rate (WAR) to be correctly calculated, some other appropriate source must be used, such as sectoral or trade statistics. 
Eftersom uppgifter som redovisas enligt ENS ibland är otillräckliga eller alltför inexakta vad gäller klassificering för att den viktade genomsnittssatsen skall kunna beräknas måste man ibland använda sig av andra källor, t.ex. sektors-eller branschstatistik.
Such data vary according to the country and it is not possible to give a precise definition; clearly, if it is necessary to use these data, it will be possible to calculate the WAR correctly and therefore avoid differences in the fixing of the VAT assessment bases of the Member States. 
Karaktären på dessa uppgifter kan variera från land till land och de kan därför vara svåra att definiera exakt. Detta till trots kan det vara nödvändigt att använda sig av sådana uppgifter för att beräkna den viktade genomsnittssatsen så noggrant som möjligt, och därigenom undvika orättvisor medlemsstaterna emellan.
The Commission is aware of the existing differences in practices in this area and has already approached the Member States to request more uniform information in a standardised form. 
Kommissionen är medveten om att det finns olika praxis på detta område, och har redan uppmanat medlemsstaterna att försöka samordna och standardisera denna information.
THE VULNERABILITY OF THE VAT AND GNP RESOURCES Effects of losses of tax income on the VAT and GNP own resources 4.2. 
MOMS-OCH BNI-MEDLENS SÅRBARHET Uteblivna skatteinkomsters effekt på moms-och BNI-medel 4.2.
The Commission agrees with the emphasis the Court is placing on the vulnerability of VAT to fraud and its implications for measuring the national, harmonised, VAT base. 
Kommissionen delar revisionsrättens oro för mervärdesskattens bedrägerikänslighet och de effekter detta kan medföra vid beräkningen av det nationella, harmoniserade momsunderlaget.
C 241/80 Official Journal of the European Communities 31.7.98 EN it is important to stress that unrecorded economic activity has asymmetric implications for VAT receipts and for GNP statistics. 
C 241/80 Europeiska gemenskapernas officiella tidning 31.7.98 SV Det bör emellertid påpekas att odeklarerad (svart) ekonomisk aktivitet påverkar momsinkomsterna och BNI-värdena på olika sätt.
In the case of VAT fraud, the under-recording results in a corresponding reduction in VAT receipts and, therefore, in the national VAT base and, ceteris paribus, the national contributions from this resource. 
Momsbedrägerier medför minskade inkomster för staten och, om övriga variabler hålls konstanta, en minskning av den berörda medlemsstatens bidrag till gemenskapen från mervärdesskatt.
The inherent risks of the VAT system 4.4.-4.5. 
De inneboende riskerna i momssystemet 4.4.-4.5.
The Commission agrees that the possibility of fraud clearly exists in the case of VAT taxation, although compared with other taxes the system of VAT taxation has an important element of self-policing. 
Kommissionen håller med om att momsen är en skatt som kan utsättas för bedrägerier, men anser ändå att den i jämförelse med andra skattesystem har en relativt hög grad av ”självkontroll”.
Ways of assessing losses of VAT income 4.12. 
Möjligheten att göra en uppskattning av uteblivna momsinkomster 4.12.
Following the remarks of the Court in its annual report concerning the financial year 1995, the Commission has taken steps to monitor more closely the evolution in Member States’ VAT revenue. 
Till följd av anmärkningarna i revisionsrättens årsrapport för budgetåret 1995 har kommissionen vidtagit steg för att följa upp de enskilda medlemsstaternas momsinkomster mera noggrant än tidigare.
The results of the bilateral discussions that subsequently took place with all the Member States were discussed at the meeting of Deputy Directors-General for Indirect Taxation on 24 March 1998. 
Resultaten av de bilaterala diskussioner som förts med samtliga medlemsstater diskuterades vid mötet mellan de tillförordnade generaldirektörerna för indirekt beskattning den 24 mars 1998.
On this occasion, the Member States concurred with the operational procedure proposed by the Commission concerning the automatic transmission to the Commission of information about VAT receipts and about the reasons explaining their evolution. 
Medlemsstaterna anslöt sig vid detta möte till den procedur som kommissionen föreslagit, och vars huvuddrag är att medlemsstaterna automatiskt skall underrätta kommissionen om sina momsinkomster och om de bakomliggande skälen till inkomsternas utveckling.
Theoretical VAT and the exhaustiveness of the GNP 4.23.-4.26. 
Teoretiska momsinkomster och BNI:s fullständighet 4.23.-4.26.
The draft Commission Decision on the treatment of VAT fraud in national accounts demands that effectively the Member States make the distinction between complicity and non-complicity of the buyer. 
Enligt utkastet till kommissionens beslut om behandling av moms i nationalräkenskaper skall medlemsstaterna skilja på bedrägeri ”med köparens medverkan” och bedrägeri ”utan köparens medverkan”.
This hypothesis would appear acceptable. It is possible that registered establishments in certain circumstances will engage in VAT fraud ‘with complicity’, in which case the evaluation of VAT fraud ‘without complicity’ in the sense of the draft Decision will diminish. 
Detta torde vara en godtagbar hypotes, även om det är möjligt att registrerade företag också kan tänkas begå bedrägerier med köparens medverkan. Om detta sker skulle således volymen bedrägerier utan köparens medverkan i den mening som avses i kommissionens utkast till beslut minska.
VAT fraud ‘with complicity’ based on false receipts would produce the same effect. 
Samma effekt skulle uppkomma till följd av momsbedrägerier med köparens medverkan när dessa baserar sig på falska fakturor.
Consequently, the proposed method of calculation would correspond to a maximal estimation. 
Den föreslagna beräkningsmetoden skulle således leda till högsta möjliga uppskattning.
It is also essential to stress that the increase in theoretical VAT following the work on the underground economy will translate in general into an equivalent increase in fraud ‘with complicity’. 
Det bör också framhållas att ökningen av de teoretiska momsinkomsterna till följd av undersökningen av den svarta sektorn generellt borde leda till en motsvarande ökning av bedrägerier med köparens medverkan.
As a result, this type of calculations would have no effect on estimates of VAT fraud ‘without complicity’. 
Således torde denna typ av beräkning inte påverka bedömningarna av bedrägerier utan köparens medverkan.
31.7.98 Official Journal of the European Communities C 241/81 EN SPECIAL REPORT No 7/98 in respect of the European Community Development Aid Programme regarding South Africa (1986-1996) accompanied by the replies of the Commission pursuant to the second sub-paragraph of Article 188 C (4) of the EC Treaty (98/C 241/03) CONTENTS Summary .......................................................................... 83 INTRODUCTION .................................................. Background on the European Community Development Aid Programme regarding South Africa ............................................. 
31.7.98 Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 241/81 SV SÄRSKILD RAPPORT nr 7/98 om Europeiska gemenskapens program för utvecklingsbistånd i Sydafrika (1986-1996) samt kommissionens svar i enlighet med artikel 188c.4, andra stycket, i EG-fördraget (98/C 241/03) INNEHÅLLSFÖRTECKNING Sammanfattning..................................................... ........... INLEDNING....................................................... 1—14 Bakgrund till Europeiska gemenskapernas program för utvecklingsbistånd i Sydafrika ........................................................
The Court’s audit policy towards EC’s South Africa Aid Programme . . . . . . . IMPLEMENTATION OF THE BUDGET ............................... 
15—19 SYSTEM FÖR GENOMFÖRANDE AV PROJEKT VIA KANALERNA . . . . . . 20—52 Inledning ........................................................
Observations concerning the Channels system .......................... 
20—24 Iakttagelser beträffande kanalsystemet ................................
Formulation of projects .......................................... 
25—52 Brister i utformningen ...........................................
Financial and treasury management ................................ 
25—27 Formulering av projekt ...........................................
Payment and reporting ........................................... 
31—32 Betalning och rapportering ........................................
Project monitoring .............................................. 
33—38 Projektuppföljning ...............................................
Closure of contracts ............................................. THE EUROPEAN PROGRAMME FOR RECONSTRUCTION AND DEVELOPMENT (EPRD) 1994-1996 .................................. The EPRD system ................................................. 
39—44 Avslutande av avtal.............................................. 45—52 EUROPEISKA PROGRAMMET FÖR ÅTERUPPBYGGNAD OCH UTVECKLING (EPRD) 1994-1996 ............................................ 53—85 EPRD-systemet ...................................................
NGO projects . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Weaknesses in the tools and procedures for implementation of the EPRD . . . 
53—69 Projekt initierade av regeringen .................................... 62—65 Projekt ledda av icke-statliga organisationer .......................... 66—69 Brister i hjälpmedel och förfaranden vid inrättandet av EPRD . . . . . . . . . . . . .
Financing agreements ............................................ 
70—85 Betalningsförseningar ............................................
Tendering procedures ............................................ 
73—78 Anbudsförfaranden ..............................................
Technical assistance ............................................. 
79 Tekniskt stöd...................................................
86—92 106 Paragraph Page reference 
86—92 106 Punkt Sida .....
C 241/82 Official Journal of the European Communities 31.7.98 EN Paragraph Page reference 93—97 107 CONCLUSION ..................................................... 
C 241/82 Europeiska gemenskapernas officiella tidning 31.7.98 SV Punkt Sida 93—97 107 SLUTSATS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Annex . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
Bilaga .............................................................................
111 Table of Abbreviations ............................................................... 
111 Förkortningslista ....................................................................
114 Replies of the Commission . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
114 Kommissionens svar .................................................................
31.7.98 Official Journal of the European Communities C 241/83 EN Summary Between 1986 and 1997 the European Community provided 830,2 Mio ECU in its aid programme to South Africa. 
31.7.98 Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 241/83 SV Sammanfattning Mellan 1986 och 1997 avsatte Europeiska gemenskapen 830,2 miljoner ecu till sitt biståndsprogram i Sydafrika.
Initially, and notably from 1986 to 1991, the programme funded projects to assist the victims of apartheid and was carried out in the face of active opposition from the South African authorities. 
Inledningsvis, särskilt mellan 1986 och 1991, finansierade programmet projekt för att hjälpa människor som blivit utsatta för apartheidsystemet och genomförde det trots aktivt motstånd från de sydafrikanska myndigheterna.
It succeeded, nonetheless, in making a positive contribution to peace and democracy. 
Det lyckades ändå på ett positivt sätt bidra till fred och demokrati.
As the political situation in South Africa evolved, the programme continued to support democracy and human rights, and started to promote social and economic development. 
Allteftersom den politiska situationen i Sydafrika gick framåt, fortsatte programmet att stödja demokrati och mänskliga rättigheter, och började verka för social och ekonomisk utveckling.
In 1994 the democratic government was established, the Commission Delegation was opened in Pretoria and a cooperation agreement between South Africa and the Community was signed. 
1994 installerades den demokratiska regeringen, kommissionen öppnade en delegation i Pretoria och ett samarbetsavtal undertecknades mellan Sydafrika och gemenskapen.
The European Programme for Reconstruction and Development (1994-99) was started. 
Europeiska programmet för återuppbyggnad och utveckling (1994-99) inleddes.
This report examines how the programme was implemented and managed by the Commission and other organisations involved. 
Den här rapporten undersöker hur programmet genomfördes och handlades av kommissionen och andra inblandade organisationer.
It focuses mainly on the period 1993-97. 
Fokus riktas huvudsakligen mot perioden 1993-97.
Many of the key findings in this report concern weaknesses on which the Court has previously commented in other reports on development cooperation programmes. 
Många av de viktigaste iakttagelserna i rapporten handlar om svagheter som revisionsrätten tidigare berört i andra rapporter om utvecklingsprogram i samarbete.
They are, therefore, of general relevance, and the Commission should, without delay, take steps to overcome them. 
De är därför av allmän betydelse, och kommissionen bör snarast vidta steg för att bemästra dem.
As in other parts of the world, the implementation of the programme has been adversely affected by there being too many layers of decision making and administration, with too many matters having to come up to Commission headquarters in Brussels for final decision. 
Som i andra delar av världen har genomförandet av programmet påverkats negativt av att det funnits för många beslutsfattar-och administrationsnivåer och att alltför många ärenden måste gå ända till kommissionens huvudkontor i Bryssel för slutligt avgörande.
This was one of the main causes of delays and deficiencies in project implementation and monitoring. 
Det var en av huvudorsakerna till förseningar och brister i genomförandet och uppföljningen av projekt.
In particular during the first phases of the European Community and South African cooperation, it was found that projects were often poorly formulated, timetables were unrealistic, and some conditions in contracts and financial agreements were inappropriate. 
Särskilt under de första faserna av samarbetet mellan Europeiska gemenskapen och Sydafrika befanns projekt dåligt definierade, tidsramarna orealistiska, och vissa villkor i avtal och finansieringsöverenskommelser olyckliga.
Treasury management by the Commission was poor. 
Kommissionens finansförvaltning var dålig.
Reporting procedures were inadequate, and monitoring by the Commission was weak. 
Rapporteringsrutinerna var otillräckliga och kommissionens uppföljning undermålig.
Apart from the global evaluation of the European Special Programme carried out in 1996, there was insufficient evaluation of the effectiveness of the actions financed through non-governmental channels. 
Med undantag för den övergripande utvärderingen av det Särskilda programmet för Sydafrika som utfördes 1996 gjordes inte tillräckligt med utvärderingar av hur ändamålsenliga de åtgärder var som finansierades via icke-statliga kanaler.
The Commission underestimated the institutional strengthening that was needed by its South African partners to enable them to implement the programme more effectively and efficiently. 
Kommissionen undervärderade den uppstramning av de sydafrikanska institutionerna som var nödvändig för att de skulle kunna genomföra programmet mer ändamålsenligt och kostnadseffektivt.
When the Commission began the programme with the new government in 1994, like other donors it was unrealistic about the volume of funds that could be efficiently and effectively absorbed in the short term by the South African administration. 
När kommissionen inledde programmet med den nya regeringen 1994 var den liksom andra bidragsgivare orealistisk i fråga om hur stora penningvolymer som på kort tid kostnadseffektivt och verkningsfullt skulle kunna absorberas av den sydafrikanska administrationen.
It would also have been preferable to concentrate resources on fewer sectors initially. 
Det hade också varit lämpligare att inledningsvis koncentrera resurserna på färre sektorer.
The European Programme for Reconstruction and Development is delayed in its implementation, and disbursements are much lower than planned. 
Genomförandet av Europeiska programmet för återuppbyggnad och utveckling är försenat och utbetalningarna underskrider planerna.
The Bursary Programme 1993-95, which was one of the main Community actions, was less effective than it could have been because of poor management and monitoring. 
Stipendieprogrammet 1993-95, som var en av gemenskapens viktigaste åtgärder, fick mindre genomslag än det borde ha haft på grund av undermålig förvaltning och uppföljning.
A backlog of more than 750 completed or inactive contracts going back to 1986 have not been properly closed by the Commission. 
Mer än 750 ingångna eller inaktiva kontrakt som släpar efter ända sedan 1986 har inte avslutats på ett korrekt sätt av kommissionen.
Throughout the period the resources allocated by the Commission for the management of the programme, and their organisation, were inadequate. 
Under hela perioden har de resurser som kommissionen avsatt för förvaltning och organisering av programmet varit otillräckliga.
There was a lack of appropriate management information systems and procedures were not clearly defined. 
Det rådde brist på lämpliga informationssystem för förvaltningen och förfaranden var inte klart definierade.
The Commission should establish a more decentralised management approach that places decision making authority at the most appropriate level in the system and utilizes the limited resources of the Commission for managing and controlling the use of Community funds in an optimal manner. 
Kommissionen borde skapa en mer decentraliserad attityd till handläggningen som lägger beslutsfat-tandebefogenheten på den lämpligaste nivån inom systemet och använder kommissionens begränsade resurser till att förvalta och kontrollera användningen av gemenskapens medel på bästa sätt.
Operational and financial responsibilities should be decentralised away from the central services in Brussels to the field, and management resources should be reallocated accordingly. 
Driftsansvar och finansiellt ansvar borde decentraliseras bort från de centrala avdelningarna i Bryssel till fältet, och förvaltningsresurser borde omfördelas därefter.
The Commission should simplify procedures and reduce delays. 
Kommissionen borde förenkla sina förfaranden och minska förseningarna.
The Commission should address more realistically the constraints in its own services which affect programme implementation and the absorption capacity of its South African partners. 
Kommissionen borde mer realistiskt gå in för att avlägsna de hämskor inom de egna avdelningarna som påverkar programgenomförandet och de sydafrikanska myndigheternas förmåga att suga upp medel.
It should pay greater attention to strengthening the administrative capacity of its South African partners, whether governmental or non-governmental. 
Den borde rikta mer uppmärksamhet mot att stärka de sydafrikanska avtalsparternas administrativa kapacitet, antingen de finns inom eller utanför regeringen.
Donor coordination should be strengthened, especially with, and between, the Member States. 
Samarbetet mellan biståndsgivarna borde stärkas, särskilt med och mellan medlemsstaterna.
In future trade and cooperation agreements, the Commission and Member States should ensure that the Union’s commercial policy is supportive of their strategy for development cooperation. 
I framtida handels-och samarbetsavtal bör kommissionen och medlemsstaterna försäkra sig om att unionens kommersiella politik är ett stöd för deras strategi för utvecklingssamarbete.
C 241/84 Official Journal of the European Communities 31.7.98 EN Background on the European Community Development Aid Programme regarding South Africa 1. 
C 241/84 Europeiska gemenskapernas officiella tidning 31.7.98 SV Bakgrund till Europeiska gemenskapernas program för utvecklingsbistånd i Sydafrika 1.
In September 1985, in response to the intensified political repression in South Africa, the Foreign Ministers of the European Community (EC) adopted a twin-track policy of restrictive and positive measures to foster peaceful transition to democracy(1). 
Som en reaktion på det tilltagande politiska förtrycket i Sydafrika antog Europeiska gemenskapernas (EG:s) utrikesministrar i september 1985 en dubbelspårig politik av restriktiva och positiva åtgärder avsedda att främja en fredlig övergång till demokrati (1).
The restrictive measures involved a trade embargo, and economic and political sanctions. 
De restriktiva åtgärderna inbegrep ett handelsembargo och ekonomiska och politiska sanktioner.
The positive measures launched in 1986 involved support financed from the general budget of the European Community to victims of apartheid and disadvantaged communities (2). 
De positiva åtgärderna som inleddes 1986 innebar stöd, finansierat ur Europeiska gemenskapernas allmänna budget, till apartheidsystemets offer och missgynnade grupper (2).
From 1986 to 1997, a total of 830,2 Mio ECU were committed to the EC aid programme, for projects in a wide variety of sectors. 
Från 1986 till 1997 anslogs totalt 830,2 miljoner ecu till EG:s biståndsprogram för projekt inom en mängd olika sektorer.
The programme passed through different phases taking into account changes in the political environment, and the introduction of new objectives and arrangements for implementation. 
Programmet genomgick olika faser alltefter förändringarna i den politiska miljön och införandet av nya mål och genomförandesystem.