natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Certain weaknesses in the programmes’ design and implementation (see Part II) were not conducive to facilitating recovery, but the macroeconomic situation was also due to a number of external factors and the depth of imbalances accumulated prior to the crisis. 
Vissa brister i programmens utformning och genomförande (se del II) gjorde att programmen inte bidrog till att underlätta återhämtning, men det makroekonomiska läget berodde även på ett antal externa faktorer och de stora obalanser som hade byggts upp före krisen.
The programmes failed to meet their growth objectives; however, we do not know what the macroeconomic scenario would have been without the programmes. 
Tillväxtmålen i programmen uppnåddes inte, men vi vet inte hur det makroekonomiska läget hade sett ut utan programmen.
The Greek economy consistently underperformed when compared with the growth objectives on which the macroeconomic projections were based. 
Den grekiska ekonomin underpresterade konstant i jämförelse med de tillväxtmål som de makroekonomiska prognoserna byggde på.
Greece’s economy shrank by over a quarter. 
Mellan 2009 och 2016 krympte Greklands ekonomi med mer än en fjärdedel.
Actual GDP growth in 2011 and 2012 was lower than the initial programme forecast (May 2010) by 6.5 p.p. and 8.4 p.p., respectively (see Figure 12). 
Den faktiska BNP-tillväxten 2011 och 2012 understeg den första programprognosen (från maj 2010) med 6,5 respektive 8,4 procentenheter (se figur 12).
Although the forecast projected a return to positive growth in 2012, this actually occurred in 2014 and only for one year. 
Enligt prognosen skulle landet återgå till positiv tillväxt 2012, men det skedde inte förrän 2014 och då endast under ett års tid.
The Greek economy also underperformed compared to the forecasts of March 2012 and April 2014, although the discrepancies were significantly smaller. 
Den grekiska ekonomin underpresterade även jämfört med prognoserna från mars 2012 och april 2014, även om skillnaderna då var betydligt mindre.
During the programme period (up to 2015), Greece consistently achieved positive export growth, although this followed a deep export contraction in 2009. 
Under programperioden (fram till 2015) hade Grekland konstant en positiv exporttillväxt, även om det var jämfört med en drastisk exportnedgång 2009.
Compared to the programme forecast, exports generally underperformed, but the deviation was smaller than in the GDP forecast. 
Jämfört med prognoserna i programmet gick exporten sämre än förväntat, men skillnaden var mindre än i BNP-prognosen.
In 2013, exports were at their 2008 level, whereas imports fell by 30 % over the same period which allowed Greece to achieve external re-balancing. 
År 2013 låg exporten på samma nivå som 2008, men importen föll med 30 % under samma period, vilket innebar att Grekland åter kunde uppnå handelsbalans.
The recovery of exports as of 2010, however, cannot be fully attributed to the programmes’ reforms. 
Att exporten vände uppåt 2010 kan dock inte helt och hållet tillskrivas programreformerna.
Some relevant sectors such as tourism, benefited from internal 
Några relevanta sektorer, såsom turismen, gynnades av den interna devalveringen.
devaluation. However, sectoral analysis shows that Greek exports are also influenced by sectors not affected by domestic prices and wages65 (e.g. oil products and maritime transport), whose performance reflect trends on global markets rather than an improvement in domestic competitiveness (see Annex XI). 
En sektoranalys visar dock att den grekiska exporten också påverkas av sektorer som inte påverkas av inhemska priser och löner65 (t.ex. oljeprodukter och sjöfart), vars utveckling snarare är avhängig av trenderna på de globala marknaderna än av förbättringar i landets konkurrenskraft (se bilaga XI).
Prices and unemployment 129. 
Priser och arbetslöshet 129.
Price levels did not develop in line with the programme’s projections. 
Prisnivåerna utvecklades inte enligt prognoserna i programmen.
The initial forecast (May 2010) significantly underestimated inflation for 2010-2011 (also due to the impact of tax measures) and did not anticipate deflation in 2013-2014 (see Annex XI). 
I den första prognosen (maj 2010) underskattades inflationen för 2010–2011 grovt (vilket även berodde på skatteåtgärdernas effekter), och deflationen 2013–2014 hade inte förutsetts (se bilaga XI).
Consequently, rising prices during the first programme slowed down the internal devaluation process which prevented Greece from improving its external competitiveness. 
På grund av de stigande priserna under det första programmet gick den interna devalveringen långsammare än beräknat och Grekland kunde inte förbättra sin konkurrenskraft mot omvärlden.
Discrepancies between actual and forecast price developments persisted later in the programme, but became smaller. 
Skillnaderna mellan den uppskattade och den faktiska prisutvecklingen kvarstod senare i programmen men blev mindre.
In line with the deeper-than-expected economic downturn, the labour market significantly underperformed when compared with the initial programme assumptions (see Figure 13). 
På grund av att konjunkturnedgången blev djupare än förväntat visade arbetsmarknaden en betydligt sämre utveckling i jämförelse med antagandena i det första programmet (se figur 13).
Unemployment peaked at 27.5 % in 2013, even though it was initially projected to peak at 15.2 % in 2012. 
Arbetslösheten nådde sin högsta nivå på 27,5 % 2013, trots att man hade förutsett att den skulle nå en högsta nivå på 15,2 % 2012.
Unemployment also rose above the level projected in subsequent forecasts. 
Arbetslösheten har också legat högre än vad som förutsetts i senare prognoser.
The unemployment rate for the under-25s peaked at almost 60 % in 2013, but fell significantly to under 50 % in the following two years (see Annex XI). 
Arbetslösheten för personer under 25 år nådde som högst nästan 60 % 2013 men sjönk avsevärt till under 50 % under de följande två åren (se bilaga XI).
CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS Management of the Economic Adjustment Programmes for Greece 131. 
SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER Förvaltningen av de ekonomiska anpassningsprogrammen för Grekland 131.
The first Greek Economic Adjustment Programme was designed in a situation of extreme urgency and the management of all three programmes was impacted by political and economic uncertainties. 
Det första grekiska ekonomiska anpassningsprogrammet utformades under extrem tidspress, och förvaltningen av alla tre programmen påverkades av politisk och ekonomisk osäkerhet.
The Commission was just one of several partners involved in the process as it was bound by the political guidance of the Eurogroup, and approval of the programmes required agreement between the Greek authorities and all Institutions representing lenders (the IMF, the Commission, the ECB, and the ESM under the third programme; see Introduction, paragraphs 22 to 23 and 31 to 32). 
Kommissionen var bara en av flera partner som deltog i processen eftersom man var bunden vid den politiska vägledningen från Eurogruppen, och för att programmen skulle godkännas var den grekiska regimen och alla institutioner som företrädde långivarna (IMF, kommissionen, ECB och ESM i det tredje programmet) tvungna att komma överens. Se inledningen, punkterna 22–23 och 31–32.
The Commission established programme management procedures almost one year after the launch of the first Greek programme. 
Kommissionen upprättade rutiner för hur förvaltningen skulle gå till nästan ett år efter att det första grekiska programmet hade inletts.
The procedures stipulated internal arrangements for information and approval flows at the Commission and Council and with programme partners, but provided no guidelines on the actual design of the programmes, for example in terms of the scope and level of detail of conditions (see paragraphs 24 to 25). 
Rutinerna rörde den interna arbetsgången för informations-och godkännandeflöden inom kommissionen och rådet och med de övriga programpartnerna, men de innehöll inga riktlinjer för den faktiska utformningen av programmen, till exempel när det gäller villkorens omfattning och detaljnivå (se punkterna 24–25).
In the early stages of the programming process, some conditions were vague and did not specify any concrete actions. 
Tidigt under programförfarandet var några villkor vagt formulerade och angav inga konkreta åtgärder.
Conditions became clearer in the second programme, when their number and level of detail increased. 
Villkoren blev tydligare i det andra programmet när deras antal och detaljnivå höjdes.
Only in the third programme did the Commission mark important conditions as “key deliverables”, while in the first two 73 30 25 20 15 10 5 0 27.5 24.9 12.7 9.6 Actual unemployment rate 1st EAP projection 2nd EAP projection 17.9 26.5 24.5 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 74 programmes the relative importance of the measures was not indicated (see paragraphs 26 to 28). 
Först i det tredje programmet markerade kommissionen särskilt viktiga villkor som förväntade resultat, medan prioriteringen mellan åtgärderna inte hade specificerats i de första två programmen (se punkterna 26–28).
Recommendation 1 The Commission should improve the general procedures for designing support programmes, in particular by outlining the scope of the analytical work needed to justify the content of the conditions and where possible by indicating the tools which could be drawn upon in relevant situations. 
77 Rekommendation 1 Kommissionen bör förbättra de allmänna rutinerna för hur stödprogram ska utformas, särskilt genom att specificera hur mycket analytiskt arbete som behövs för att underbygga innehållet i villkoren och när det är möjligt ange de verktyg som kan användas i olika situationer.
In the case of future programmes, such guidance should make it easier for the Commission to organise its work in a situation of extreme urgency at the programme inception stage. 
Med sådan vägledning bör det bli enklare för kommissionen att i framtida program organisera sitt arbete när program måste påbörjas under extrem tidspress.
Target date: end-2018 Recommendation 2 The Commission should prioritise conditions more effectively and specify the measures that are needed urgently in order to address the imbalances that are crucial for achieving the programmes’ objectives. 
Måldatum: slutet av 2018 78 Rekommendation 2 Kommissionen bör på ett mer ändamålsenligt sätt ange hur olika villkor ska prioriteras och vilka åtgärder som det är särskilt angeläget att genomföra först för att råda bot på de obalanser som är avgörande för att målen i programmen ska uppnås.
Target date: immediately, if applicable 134. 
Måldatum: direkt, i tillämpliga fall 134.
Despite the Commission’s efforts, programme conditions were not placed in the context of a broader growth strategy for Greece which could have lasted beyond the programmes. 
Trots kommissionens ansträngningar sattes inte programvillkoren in i ett större sammanhang med en mer övergripande tillväxtstrategi för Grekland som kunde ha fortsatt efter programmen.
In the early stages the programmes’ immediate focus was on restoring fiscal sustainability, but the need for such a strategy became clearer over time. 
I inledningsskedet var programmens direkta mål att återställa finanspolitisk hållbarhet, men behovet av en sådan strategi blev med tiden allt tydligare.
We found weaknesses in cross-policy coordination in programme design and cases where programme measures were not comprehensive in scope. 
Vi fann brister i samordningen mellan de olika politikområdena av programutformningen och fall där åtgärderna inte var tillräckligt vittomfattande.
Both impacted the effectiveness of structural reforms, in particular those that aimed to make the Greek economy more competitive (see paragraphs 29 to 30). 
Båda dessa brister medförde att strukturreformerna blev mindre ändamålsenliga, särskilt de som syftade till att stärka den grekiska ekonomins konkurrenskraft (se punkterna 29–30).
75 Recommendation 3 Where relevant to address the underlying economic imbalance, the Commission should ensure that the programmes are embedded in an overall growth strategy for the country, which is either already in place or has been devised with the Member State in the course of the programmes. 
Rekommendation 3 När det krävs för att hantera den underliggande ekonomiska obalansen bör kommissionen se till att programmen ingår i en övergripande tillväxtstrategi för landet, antingen en befintlig strategi eller en som utarbetas med medlemsstaterna under programmens gång.
If the strategy cannot be established at the programme inception stage, it should follow on as soon as possible and be reflected in any subsequent programme review. 
Om en sådan strategi inte kan upprättas innan programmet påbörjas bör den fastställas så snart som möjligt och beaktas i de påföljande programöversynerna.
Target date: immediately, if applicable 135. 
Måldatum: direkt, i tillämpliga fall 135.
Occasionally, we found problems in compliance monitoring, such as missing, inaccurate or vague assessments (see paragraphs 33 to 37). 
I några fall påträffade vi problem med kontrollen av villkorsuppfyllelsen, till exempel att utvärderingar saknades, var felaktiga eller vagt formulerade (se punkterna 33–37).
Moreover, in the case of structural reforms, formal compliance did not always result in the changes actually envisaged by the programmes. 
I fråga om strukturreformer ledde det formella uppfyllandet av villkor dessutom inte alltid till de förändringar som hade förutsetts i programmen.
Significant data gaps and a lack of adequate performance indicators for most of the structural conditions further impacted the relevance of the Commission’s monitoring in terms of being able to help understand the implementation and impact of reforms and take corrective actions when needed (see paragraphs 38 to 40). 
Den stora bristen på uppgifter och avsaknaden av lämpliga resultatindikatorer för de flesta strukturella villkoren påverkade relevansen hos kommissionens kontroller när det gällde att göra det lättare att förstå genomförandet och effekterna av reformer och vidta korrigerande åtgärder när så behövdes (se punkterna 38–40).
Recommendation 4 The Commission should have clear procedures and, where appropriate, KPIs to ensure that programme monitoring is both systematic and accurately documented. 
79 Rekommendation 4 Kommissionen bör ha tydliga rutiner och, när det är lämpligt, nyckeltal så att kontrollen av program är både systematisk och noggrant dokumenterad.
The monitoring of implementation, in particular for structural reforms, should focus more on effectiveness, go beyond the adoption of primary laws and also focus on the adoption of relevant secondary legislation and other implementing acts. 
Vid kontroll av genomförandet, särskilt av strukturreformer, bör fokus ligga mer på ändamålsenlighet, gå utöver antagande av primärrättsliga lagar och även omfatta antagandet av relevant sekundärlagstiftning och andra genomförandeakter.
The Commission should improve its arrangements for monitoring the implementation and roll-out of reforms so as to identify better administrative or other impediments to the effective implementation of the reforms. 
Kommissionen bör förbättra sina rutiner för kontroll av genomförandet och införandet av reformer så att den bättre kan identifiera administrativa eller andra hinder för att reformerna ska genomföras ändamålsenligt.
The Commission needs to ensure that it has the necessary resources to undertake such assessments. Target date: end-2018 
Kommissionen måste se till att ha de resurser som behövs för att göra denna typ av bedömningar.
Despite complex institutional arrangements for the programmes, the internal working arrangements in terms of how the Commission cooperates with programme partners, primarily the IMF, ECB and ESM, have never been formalised. 
Trots den komplexa institutionella organisationen av programmen har de interna arbetsrutinerna för hur kommissionen samarbetar med programpartner, främst IMF, ECB och ESM, aldrig formaliserats.
However, the institutions have informally established effective arrangements for cooperation and information sharing (see paragraphs 41 to 43). 
Institutionerna har dock informellt upprättat ändamålsenliga rutiner för hur samarbetet och informationsutbytet ska gå till (se punkterna 41–43).
Target date: immediately, if applicable Recommendation 6 The Commission should seek to reach an agreement with programme partners’ clarifying their roles and cooperation methods which should be transparent and sufficiently detailed. 
80 Rekommendation 6 Kommissionen bör försöka få till stånd en överenskommelse med programpartnerna som förtydligar deras roller och samarbetsrutiner som bör vara öppna och tillräckligt specificerade.
Target date: end-2018 138. 
Måldatum: slutet av 2018 138.
The overall programme design was based on macroeconomic projections and funding gap calculations that had been prepared for each review by the Commission in cooperation with programme partners. 
Den övergripande utformningen av programmen byggde på makroekonomiska prognoser och beräkningar av likviditetsgapet som kommissionen i samarbete med de andra programpartnerna tog fram inför varje översyn.
The Commission’s analysis in this respect was internally consistent and based on the most recent data. 
Kommissionens analys var i detta avseende konsekvent och byggde på de senaste uppgifterna.
However, we found a number of methodological weaknesses, in particular in the documentation of assumptions, the justification of judgemental inputs and the limited use of sensitivity testing. 
Vi fann dock att metoderna hade ett antal brister, särskilt när det gällde dokumentationen av antaganden, underlagen till subjektiva bedömningar och den begränsade användningen av känslighetstester.
There were no formalised quality arrangements to ensure that calculations were accurate. 
Det fanns inga formella kvalitetskontrollrutiner för att säkerställa att beräkningar var riktiga.
Macroeconomic projections largely underestimated the economic crisis in Greece, but the errors were generally no larger than those of other international organisations (see paragraphs 44 to 54). 
De makroekonomiska prognoserna underskattade grovt den ekonomiska krisen i Grekland, men felaktigheterna var i allmänhet inte större än i andra internationella organisationers analyser (se punkterna 44–54).
Design and implementation of the reforms 139. 
Måldatum: slutet av 2018 Utformningen och genomförandet av reformerna 139.
Financial support for Greece was conditional upon the implementation of a broad range of reforms addressing fiscal, financial and structural imbalances. 
Grekland fick ekonomiskt bistånd på villkor att man genomförde en rad olika reformer som skulle rätta till finanspolitiska obalanser, obalanser i finanssektorn och strukturella obalanser.
The scope of the reforms evolved, but from the outset covered almost all functions of the Greek state, meaning in some cases that very deep structural imbalances had to be corrected. 
Reformernas omfattning ändrades under programmens gång men omfattade redan från början nästan alla delar av det grekiska samhället, vilket innebar att det i vissa fall var väldigt djupa strukturella obalanser som skulle rättas till.
The Greek reform agenda was particularly challenging and its implementation was impacted by the political instability (see paragraphs 55 to 57). 
Den grekiska reformagendan innebar en särskild utmaning, och dess genomförande påverkades av den politiska instabiliteten (se punkterna 55–57).
Tax policy reforms delivered fiscal results, which mostly relied on changes in tax rates or new taxes. 
Reformer på skatteområdet gav finanspolitiska resultat som oftast åstadkoms med hjälp av ändringar av skattesatser och nya skatter.
This contributed to instability in tax policy, which occurred for a variety of reasons including the lack of sustained reform efforts, and this ran counter to earlier assessments that prioritised broadening the tax base as a way of increasing tax revenue. 
Detta bidrog till skattepolitisk instabilitet, som uppkom av en mängd olika orsaker, inbegripet avsaknad av varaktiga reformansträngningar, och gick stick i stäv med tidigare bedömningar där det hävdats att en bredare skattebas var det bästa sättet att öka skatteintäkterna.
The Commission did not sufficiently justify some key measures (e.g. VAT and excise-duty hikes) by providing an analysis of alternative options and their consequences. 
Kommissionen visade inte tillräckligt underlag för vissa viktiga åtgärder (t.ex. moms-och punktskattehöjningar) genom att tillhandahålla en analys av möjliga alternativ och vilka konsekvenser de skulle kunna få.
Tax administration reforms brought less tangible results, attributable to problems with implementation capacity, but also to design weaknesses such as late inclusion in the programmes and limited scope (see paragraphs 58 to 66). 
Reformerna av skatteförvaltningen gav mindre påtagliga resultat, vilket berodde på problem med kapaciteten att genomföra dem, men även på brister i utformningen, till exempel att de infördes sent i programmen och var av begränsad omfattning (se punkterna 58–66).
The simultaneous implementation of fiscal savings, justified for the reasons of fiscal consolidation, as well as long-term structural changes was a challenge for public administration reforms, with the latter proving less successful. 
Att man samtidigt gjorde besparingar i de offentliga finanserna, vilket krävdes för att åstadkomma finanspolitisk konsolidering, och långsiktiga strukturella förändringar var en utmaning vid genomförandet av reformerna av den offentliga förvaltningen och ledde även till att reformerna gav sämre resultat.
We found that the main causes on the design side were the insufficient consideration given to the administrative capacity to implement the reforms, and weak linkages between the programmes and other instruments, such as technical assistance and operational programmes under the structural 77 Recommendation 7 The Commission should better justify the assumptions for and modifications to the economic calculations underlying the programme’s design, including through appropriate publications. 
Vi fann att de främsta utformningsrelaterade orsakerna var att man inte tog tillräcklig hänsyn till den administrativa kapaciteten att genomföra reformerna samt de svaga kopplingarna mellan programmen och andra instrument, såsom tekniskt stöd och operativa program inom strukturfonderna.
The Commission could not justify key quantitative targets for the public administration reforms that were anchored in the programmes (see paragraphs 67 to 76). 
Kommissionen hade inget underlag för viktiga kvantitativa mål för programmens reformer av den offentliga förvaltningen (se punkterna 67–76).
Financial reforms ensured short-term stability in the sector, but a number of structural weaknesses were not comprehensively addressed or were included late in the programme (e.g. the management of Non-Performing Loans and corporate governance). 
Reformerna av finanssektorn gav kortsiktig stabilitet i sektorn, men ett antal strukturella svagheter åtgärdades inte i tillräckligt stor utsträckning eller lades in sent i programmet (t.ex. hanteringen av nödlidande lån och bolagsstyrning).
The measures were more comprehensive under the third programme. 
Åtgärderna var mer omfattande i det tredje programmet.
We also found weaknesses in the risk analysis underpinning the bank recapitalisation of 2013 and inefficiencies in the design of subsequent recapitalisations. 
Vi fann även brister i den riskanalys som låg till grund för rekapitaliseringen av banker 2013 och ineffektivitet i utformningen av de senare rekapitaliseringarna.
The sequencing of certain reform aspects was not sufficiently coordinated (see paragraphs 77 to 94). 
Turordningen för vissa reformaspekter var inte tillräckligt samordnad (se punkterna 77–94).
The Commission was able to demonstrate sound analysis behind the labour market reforms which brought tangible results in terms of market liberalisation. 
Kommissionen kunde visa upp en fullgod analys bakom arbetsmarknadsreformerna som gav påtagliga resultat i form av marknadsliberalisering.