natgillin/translations-raw huggingface dataset:
These weaknesses only came to light in June 2014 after a report by DG Migration and Home Affairs had identified several issues (February 2014) and a major corruption scandal broke in Italy (EXPO 2015 in Milan in April 2014). 
Bristerna blev inte synliga förrän i juni 2014 efter det att GD Migration och inrikes frågor i en rapport hade identifierat flera problem (februari 2014) och en stor korruptionsskandal hade brutit ut i Italien (EXPO 2015 i Milano i april 2014).
Two other major corrup‐ tion cases emerged later the same year (the Mose project in Venice in June, Mafia Capitale in Rome in December). ο Tackling tax evasion: in its assessment the Commission did not examine the figures disclosed by Italy as the outcome of measures implemented under this heading in the stability and national reform programmes. 
Två andra större korruptionsfall blev kända senare samma år (projektet Mose i Venedig i juni och ”Mafia Capitale” i Rom i december). ο Bekämpning av skatteflykt: vid sin bedömning granskade inte kommissionen de uppgifter som Italien redovisat som resultatet av åtgärder som vidtagits under denna rubrik i de nationella stabilitets-och reformprogrammen.
Observations 67 Outcome of the EDP EDP reforms have introduced tools for enhancing budgetary discipline, but the EDP has not proved fully effective as a corrective mechanism 113 This section summarises what has been done to further improve budgetary dis‐ cipline and examines the effectiveness of the EDP as a corrective and structural reform mechanism. 
Iakttagelser 67 Resultat av EDP-förfarandet Genom reformerna av EDP-förfarandet har verktyg för stärkt budgetdisciplin införts men förfarandet har inte varit helt ändamålsenligt som korrigerande mekanism 113 I detta avsnitt sammanfattar vi vad som har gjorts för att ytterligare förbättra budgetdisciplinen och granskar ändamålsenligheten hos EDP-förfarandet som mekanism för korrigeringar och strukturreformer.
Successive EDP reforms have introduced tools for enhancing budgetary discipline in the Member States... 114 Recent reforms to the EU fiscal framework (the ‘Six‐pack’ in 2011 and ‘Two‐pack’ in 2013 – see Figure 1) were made with the aim of achieving and maintaining the soundness of public finances. 
Genom successiva reformer av EDP-förfarandet har man infört verktyg för stärkt budgetdisciplin i medlemsstaterna 114 De senaste reformerna av EU:s budgetram (sexpacken 2011 och tvåpacken 2013 – se figur 1) gjordes för att uppnå och behålla sunda offentliga finanser.
In the context of the EDP, the reforms introduced complementary rules, an early‐warning mechanism and a range of new monitor‐ ing and surveillance tools; they also strengthened sanctions and eased the condi‐ tions for imposing them. ... however, the EDP has not proved fully effective as a corrective mechanism. 
När det gäller EDP-förfarandet infördes genom reformerna kompletterande regler, en mekanism för tidig varning och en uppsättning nya verktyg för tillsyn och övervakning. Sanktionerna skärptes också och villkoren för att tillämpa dem mildrades.
115 The budget balance and debt‐to‐GDP ratio are the two Treaty indicators used to assess the budgetary position of a Member State (see paragraph 1). 
EDP-förfarandet har dock inte visat sig vara helt ändamålsenligt som korrigerande mekanism 115 Budgetsaldot och skuldkvoten i förhållande till BNP är de två indikatorer enligt fördraget som används för att bedöma en medlemsstats budgetläge (se punkt 1).
The 2005 reform of the SGP supplemented these by introducing the structural balance52 as one of the targets that Member States under the EDP must achieve in order to correct an excessive deficit situation. 
Med reformen av stabilitets-och tillväxtpakten 2005 kompletterades dessa genom att det strukturella saldot infördes52 som ett av de mål som medlemsstater som är föremål för ett EDP-förfarande måste uppnå för att korrigera en situation med ett alltfört stort underskott.
116 Of the 23 Member States under an EDP in November 2011, 15 had exited the pro‐ cedure as of the end of 2015 (see Table 1). 
116 Av de 23 medlemsstater som var föremål för ett EDP-förfarande i november 2011 hade 15 lämnat förfarandet i slutet av 2015 (se tabell 1).
All of the Member States we examined improved both their budget balance and their structural balance during the audited period (see Figure 1053). 
Samtliga medlemsstater som vi granskade förbättrade både sitt budgetsaldo och sitt strukturella saldo under den granskade perioden (se figur 1053).
The Czech Republic, Germany, Italy and Malta managed to exit the procedure. 
Tjeckien, Tyskland, Italien och Malta lyckades lämna förfarandet.
Cyprus agreed to a programme of financial assis‐ tance, and France remains under the EDP after three extensions to the deadline. 
Cypern godtog ett program för ekonomiskt bistånd, och Frankrike är fortfarande föremål för ett EDP-förfarande efter det att tidsfristen har förlängts tre gånger.
France is the only Member State in our sample with a deficit that still exceeded the 3 % threshold in 2015. 
Frankrike är den enda medlemsstaten i vårt urval vars underskott fortfarande var högre än tröskelvärdet på 3 % 2015.
52 The structural balance is the budget balance net of the cyclical component and one‐off and other temporary measures. 
52 Det strukturella saldot är budgetsaldot rensat från konjunkturkomponenten och engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder.
53 Data are provided for the period under scrutiny, i.e. 2008‐2015. 
53 Uppgifterna gäller den granskade perioden, det vill säga 2008–2015.
However, data for the structural balance have only been available in AMECO since 2010. 
Ameco innehåller dock endast uppgifter om det strukturella saldot sedan 2010.
Observations 68 General government budget balance (2008‐2015) and structural balance (2010‐2015) 2 0 -2 -4 -6 -8 - 10 2 1 0 -1 -2 -3 -4 -5 -6 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 General government net lending (+)/net borrowing (-) as % of GDP Germany France Italy Cyprus Malta Czech Republic 2015 General government structural balance as % of potential GDP 2010 2011 2012 2013 2014 Germany France Italy Cyprus Malta Czech Republic Source: ECA, based on AMECO (last update 5 May 2015). 
Iakttagelser 68 Offentligt budgetsaldo (2008–2015) och strukturellt saldo (2010–2015) 2 0 -2 -4 -6 -8 - 10 2 1 0 -1 -2 -3 -4 -5 -6 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 Offentlig nettoutlåning (+)/nettoupplåning (-) i procent av BNP Tyskland Frankrike Italien Cypern Offentligt strukturellt saldo i procent av potentiell BNP 2010 2011 2012 2013 2014 2015 Malta Tjeckien Tyskland Frankrike Källa: Revisionsrätten, på grundval av Ameco (senaste uppdatering 5.5.2015).
Figure 10 
Italien Cypern Malta Tjeckien Figur 10
Observations 69 117 The debt‐to‐GDP ratio of all the Member States in the sample was higher in 2015 than in 2008 (see Figure 11). 
Iakttagelser 69 117 Samtliga medlemsstater i urvalet hade högre skuldkvot i förhållande till BNP 2015 än 2008 (se figur 11).
In mitigation, it must be recognised that the EDPs we examined were introduced in the midst of a severe financial crisis which contributed to a rapid increase in the debt level through a variety of channels, for example capital injections to banks and low or negative nominal growth. 
Det måste dock påpekas att de förfaranden vid alltför stort underskott som vi granskade infördes mitt under en allvarlig finanskris som bidrog till att skuldnivåerna snabbt steg av olika anledningar, till exempel kapitaltillskott till banker och låg eller negativ nominell tillväxt.
On average, the debt‐to‐GDP ratio in the EU increased by more than 24 % of GDP between 2008 and 2012, and all countries were affected. 
I genomsnitt ökade skuldkvoten i förhållande till BNP i EU med över 24 % av BNP mellan 2008 och 2012, och alla länder påverkades.
Debt–to‐GDP ratio (%) 2008‐2015 140 120 100 80 60 40 20 2008 2009 Germany 2010 2011 2012 France Italy Cyprus 2013 2014 Malta 2015 Czech Republic Source: ECA, based on AMECO (last update 5 May 2015). 
Skuldkvoten i förhållande till BNP (i procent) 2008–2015 140 120 100 80 60 40 20 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 Malta Tjeckien Frankrike Italien Källa: Revisionsrätten, på grundval av Ameco (senaste uppdatering 5.5.2015).
Figure 11 
Tyskland Cypern Figur 11
Observations 70 118 In Germany, Malta and the Czech Republic (where it remains under the thresh‐ old), the increase over the 2008‐2015 period was moderate (4.4 percentage points in Malta, 6.4 percentage points in Germany and 12.8 percentage points in the Czech Republic) and the ratio is now on a downward path. 
Iakttagelser 70 118 I Tyskland, Malta och Tjeckien (där den ligger kvar under tröskelvärdet) var ökningen 2008–2015 måttlig (4,4 procentenheter för Malta, 6,4 procentenheter för Tyskland och 12,8 procentenheter för Tjeckien) och skuldkvoten är nu på väg ner.
Cyprus has had to cope with an unprecedented banking crisis and experienced an increase of 61.4 percentage points in its debt‐to‐GDP ratio from 2008 to 2015, with the sharp‐ est rise coming between 2008 and 2013 (from 45.3 % to 102.2 %). 
Cypern har haft att hantera en bankkris utan motstycke och landets skuldkvot i förhållande till BNP ökade med 61,4 procentenheter mellan 2008 och 2015, där den snabbaste ökningen skedde mellan 2008 och 2013 (från 45,3 till 102,2 %).
However, since 2013, when it was placed under a programme of financial assistance, the debt dynamics have eased, and the ratio stabilised in 2014 (107.5 %) and 2015 (106.7 %). 
Sedan Cypern 2013 blev föremål för ett program med ekonomiskt bistånd har skulddynamiken lättat och kvoten stabiliserades 2014 (107,5 %) och 2015 (106,7 %).
Finally, both, France and Italy experienced a continuous increase of around 30 percentage points in their debt‐to‐GDP ratio over the 2008‐2015 period. 
Slutligen har skuldkvoten i förhållande till BNP för både Frankrike och Italien fortsatt att öka med omkring 30 procentenheter under perioden 2008–2015.
119 The drivers behind debt dynamics are the primary balance54, the snowball ef‐ fect55 and the stock‐flow adjustment56. 
119 Drivkrafterna bakom skulddynamiken är primärsaldot54, snöbollseffekten55 och stock-/flödesjusteringen56.
The evolution of the debt‐to‐GDP ratio can therefore be broken down by the respective impact of those three drivers. 
Utvecklingen av skuldkvoten i förhållande till BNP kan därför delas upp efter effekterna av dessa tre drivkrafter.
Figure 12 shows that breakdown, and Box 12 provides a deeper analysis of the breakdown and of the debt dynamics for the Member States in the sample. 
Figur 12 visar denna uppdelning och ruta 12 innehåller en mer ingående analys av uppdelningen och skulddynamiken för de medlemsstater som ingår i urvalet.
120 The analysis in Box 12 suggests that the EDP framework is potentially effective at keeping debt at bay. 
120 Analysen ovan tyder på att ramen för EDP-förfarandet potentiellt är ändamålsenlig för att hålla skuld i schack.
However, a high initial level of debt (as in Italy) may hamper the effectiveness of the procedure in keeping the debt‐to‐GDP ratio under con‐ trol, as may the reluctance of a Member State (e.g. France) to implement the EDP recommendations and ensure fiscal discipline. 
Emellertid kan en hög ursprunglig skuldnivå (som i Italien) göra förfarandet mindre ändamålsenligt när det gäller att få kontroll över skuldkvoten i förhållande till BNP. Likadant är det om en medlemsstat (till exempel Frankrike) är ovillig att genomföra EDP-rekommendationer och säkerställa budgetdisciplin.
121 Italian debt continued to increase, in spite of efforts towards fiscal discipline (as illustrated by a positive annual primary balance of +1.1 % on average over the period), owing to a significant snowball effect resulting from a combination of a large initial stock of debt, low or negative nominal GDP growth and episodes of high interest rates. 
121 Italiens skuld fortsatte att öka trots ansträngningarna för att uppnå budgetdisciplin (vilket framgår av ett positivt årligt primärsaldo på +1,1 % i genomsnitt under perioden) beroende på en kraftig snöbollseffekt som uppkom på grund av kombinationen stor initial skuldstock, låg eller negativ nominell BNP-tillväxt och perioder med höga räntor.
France’s debt‐to‐GDP ratio increased despite a moderate initial level due to a lack of budgetary discipline, as illustrated by insufficient improvement in the budgetary indicators (see Figure 10) and by a significant negative primary balance (‐2.7 % on average over the period). 
Frankrikes skuldkvot i förhållande till BNP ökade, trots att den initialt var måttlig, på grund av bristande budgetdisciplin, vilket framgår av att budgetindikatorerna inte förbättrades tillräckligt (se figur 10) och ett mycket negativt primärsaldo (-2,7 % i genomsnitt under perioden).
54 The primary balance is the budget balance net of interest payments on general government debt. 
54 Primärsaldot är budgetsaldot med avdrag för räntebetalningar på den offentliga skulden.
The primary balance indicates the (positive or negative) amount of new debt created by the government and can thus be considered an indicator of fiscal discipline. 
Primärsaldot visar det (positiva eller negativa) beloppet för den nya skuld som regeringen skapat och kan därför ses som en indikator på budgetdisciplin.
55 The snowball effect is the effect on public debt accumulation arising from the differential between the interest paid on public debt and the nominal GDP growth rate. 
55 Snöbollseffekten är effekten på den ackumulering av offentlig skuld som uppkommer på grund av differensen mellan den ränta som betalas på statsskulden och den nominella tillväxttakten för BNP.
If the interest rate is higher than the nominal rate of GDP growth, the snowball effect will induce an increase in the debt‐to‐GDP ratio. 
Om räntan är högre än den nominella tillväxttakten för BNP medför snöbollseffekten att skuldkvoten i förhållande till BNP ökar.
In principle, to stabilise the debt‐to‐GDP ratio the government has to achieve a primary balance that offsets the snowball effect. 
För att stabilisera skuldkvoten i förhållande till BNP måste regeringen i princip uppnå ett primärsaldo som utjämnar snöbollseffekten.
56 The stock‐flow adjustment groups all changes in public debt that cannot be explained by the deficit. 
56 I stock-/flödesjusteringen grupperas alla ändringar av den offentliga skulden som inte kan förklaras av underskottet.
It includes changes (accumulation and sales) in financial assets, changes in the value of debt denominated in foreign currency and sundry statistical adjustments. 
Här ingår ändringar (ackumulering och försäljning) av finansiella tillgångar, värdet av skulder i utländsk valuta och diverse statistiska justeringar.
Observations 71 Decomposition of the growth of public debt percentage points 2008‐2015 70 60 50 40 30 20 10 0 -10 61.4 6.9 31.7 - 7.8 30.8 0.8 28.3 8.3 19.2 12.5 2.6 - 8.8 6.4 16.6 26.4 18.4 4.6 12.5 - 4.3 8.3 12.8 4.4 0.3 5.8 -1.7 Italy Primary balance Germany Snowball effect Cyprus Czech Republic Malta France Stock-flow adjustment Debt-to-GDP variation Source: ECA, based on AMECO (last update 5 May 2015). 
Iakttagelser 71 Uppdelning av tillväxten av offentlig skuld (procentenheter) 2008–2015 70 60 50 40 30 20 10 0 -10 61,4 6,9 31,7 - 7,8 30,8 0,8 28,3 8,3 19,2 12,5 2,6 - 8,8 6,4 16,6 26,4 18,4 4,6 12,5 - 4,3 8,3 12,8 4,4 0,3 5,8 -1,7 Italien Primärsaldo Frankrike Snöbollseffekt Tyskland Stock-/flödesjustering Tjeckien Malta Cypern Variation i skuldkvoten i förhållande till BNP Källa: Revisionsrätten, på grundval av Ameco (senaste uppdatering 5.5.2015).
Figure 12 
Figur 12
Observations 72 Analysis of the evolution of public debt from 2008 to 2015 At the outset of the 2008 financial crisis, Italy’s public debt was 102.3 % of GDP. 
Iakttagelser 72 Analys av utvecklingen av offentlig skuld från 2008 till 2015 När finanskrisen började 2008 var Italiens offentliga skuld 102,3 % av BNP.
From 2009 to 2015, Italy had to cope with a difficult economic situation, which was reflected in a strong negative output gap (‐3.3 % on aver‐ age) and a yearly average nominal growth rate of 0.0 %. 
Från 2009 till 2015 måste Italien hantera en svår ekonomisk situation vilket återspeglades i ett mycket negativt produktionsgap (-3,3 % i genomsnitt) och en genomsnittlig nominell tillväxt per år på 0,0 %.
Although Italy improved its structural balance from 2009 (see Figure 10), the debt‐to‐GDP ratio rose by 30.8 percentage points. 
Trots att Italien förbättrade sitt strukturella saldo från 2009 (se figur 10) steg skuldkvoten i förhållande till BNP med 30,8 procentenheter.
The debt dynamics were mainly driven by a strong snowball effect, since the primary surplus broadly offset the stock‐flow adjustment (see Figure 12). 
Skulddynamiken drevs i första hand av en stark snöbollseffekt eftersom det primära överskottet i stort sett uppvägde stock-/ flödesjusteringen (se figur 12).
The snowball effect can be explained by the high stock of debt, the weakness of nominal growth and the impact of the sovereign debt crisis on interest rates. 
Snöbollseffekten kan förklaras av den höga skuldstocken, den svaga nominella tillväxten och statsskuldkrisens inverkan på räntorna.
France’s debt‐to‐GDP ratio was 68.1 % in 2008. 
Frankrikes skuldkvot i förhållande till BNP var 68,1 % 2008.
During the 2009‐2015 period France faced a less severe eco‐ nomic turndown than Italy, with annual nominal growth of +1.3 % and an average output gap of ‐1.6 %. 
Under perioden 2009–2015 ställdes Frankrike inför en mindre allvarlig ekonomisk nedgång än Italien, med en årlig nominell tillväxt på +1,3 % och ett genomsnittligt produktionsgap på -1,6 %.
Despite a lower initial level of debt and better cyclical conditions, France experienced a comparable increase in the debt‐to‐GDP ratio (28.3 percentage points) during the period. 
Trots en lägre ursprunglig skuldnivå och bättre konjunkturförutsättningar ökade Frankrikes skuldkvot i förhållande till BNP på ett liknande sätt (28,3 procentenheter) under perioden.
The increase was mainly due (around 2/3) to a lack of budgetary discipline: during the period France ran an annual primary deficit of 2.7 %. 
Ökningen berodde till största delen (omkring två tredjedelar) på bristande budgetdisciplin – under perioden hade Frankrike ett primärt underskott på 2,7 % per år.
The final 1/3 of the increase can be explained by the snowball effect. 
Den återstående tredjedelen av ökningen kan förklaras av snöbollseffekten.
In Germany the debt‐to‐GDP ratio stood at 65.1 % in 2008. 
I Tyskland låg skuldkvoten i förhållande till BNP på 65,1 % 2008.
Over the 2009‐2015 period Germany benefited from a higher nominal annual growth rate (2.4 %) than France and Italy and a less negative output gap (‐1.1 % on average) and experienced a rise of 6.4 percentage points in its debt‐to‐GDP ratio. 
Under perioden 2009–2015 hade Tyskland en högre nominell tillväxt per år (2,4 %) än Frankrike och Italien, produktionsgapet var inte lika negativt (-1,1 % i genomsnitt) och landets skuldkvot i förhållande till BNP steg med 6,4 procentenheter.
This can be explained by better cyclical conditions combined with a protracted period of fiscal consolidation. 
Det kan förklaras av bättre konjunkturförutsättningar i kombination med en utdragen period av budgetkonsolidering.
However, the primary surplus only partially offset the stock‐flow adjustments that were the main driver of the increase in debt ‐ the snowball effect also playing a limited role. 
Det primära överskottet kunde dock endast delvis utjämna stock-/flödesjusteringen som var den största drivkraften bakom ökningen av skulden – snöbollseffektens roll var också begränsad.
In 2008 Cyprus had a debt‐to‐GDP ratio of 45.3 %. 
Cypern hade 2008 en skuldkvot i förhållande till BNP på 45,3 %.
Over the period Cyprus faced a deep crisis, with negative average nominal growth (‐1.0 %) and an output gap of ‐2.1 %. 
Under perioden ställdes Cypern inför en djup kris med en negativ genomsnittlig nominell tillväxt (-1,0 %) och ett produktionsgap på -2,1 %.
The increase of 61.4 percentage points (from 45.3 % in 2008 to 106.7 % in 2015) in its debt‐to‐GDP ratio can be explained by the negative impact of all the drivers: primary balance (‐18.4 percentage points), snowball effect (‐26.4 percentage points) and stock‐flow adjustment (‐16.6 percentage points). 
Ökningen på 61,4 procentenheter av skuldkvoten i förhållande till BNP (från 45,3 % 2008 till 106,7 % 2105) kan förklaras av de negativa effekterna av alla tre drivkrafterna: primärsaldot (-18,4 procentenheter), snöbollseffekten (-26,4 procentenheter) och stock-/flödesjusteringen (-16,6 procentenheter).
The Czech Republic’s debt‐to‐GDP ratio increased from 28.7 % to 41.5 % between 2008 and 2015, and thus re‐ mained below the threshold. 
Tjeckiens skuldkvot i förhållande till BNP ökade från 28,7 till 41,5 % mellan 2008 och 2015 och låg därigenom kvar under tröskelvärdet.
In an economic environment characterised by average nominal growth of 1.5 % and an output gap of ‐1.5 %, the increase in debt (+12.8 percentage points) can mostly be explained by the primary deficit (‐12.5 percentage points), with the stock‐flow adjustment offsetting the snowball effect. 
I en ekonomisk situation som kännetecknades av en genomsnittlig nominell tillväxt på 1,5 % och ett produktionsgap på -1,5 % kan ökningen av skulden (+12,8 procentenheter) till största delen förklaras av det primära underskottet (-12,5 procentenheter), där stock-/flödesjusteringen utjämnade snöbollseffekten.
In 2008, Malta had a debt‐to‐GDP ratio of 62.7 %. 
Malta hade 2008 en skuldkvot i förhållande till BNP på 62,7 %.
Over the 2009‐2015 period the country experienced average nominal growth of 4.6 % and an average nominal deficit of ‐2.8 %. 
Under perioden 2009–2015 hade landet en genomsnittlig nominell tillväxt på 4,6 % och ett genomsnittligt nominellt underskott på -2,8 %.
As a result its debt‐to‐GDP ratio essentially remained stable, with an increase of 4.4 percentage points that can mostly be explained by the stock‐flow adjustment. 
Skuldkvoten i förhållande till BNP var därför i allt väsentligt stabil, med en ökning på 4,4 procentenheter som till största delen kan förklaras av stock-/flödesjusteringen.
Observations 73 122 The EDP provides for the possibility of sanctions against euro‐area Member States for poor budgetary discipline. 
Iakttagelser 73 122 EDP-förfarandet ger möjlighet att ålägga medlemsstater i euroområdet sanktioner för dålig budgetdisciplin.
This can be done by stepping up the proce‐ dure whenever the Commission assessment shows that a Member State has failed to take effective action to correct its excessive deficit in time. 
Detta kan ske genom att förfarandet skärps när kommissionens bedömning visar att en medlemsstat inte har vidtagit effektiva åtgärder för att korrigera sitt alltför stora underskott i tid.
Sanctions could also mean the imposition of a fine of up to 0.5 % of GDP. 
Sanktioner kan också innebära böter på upp till 0,5 % av BNP.
123 However, since its inception, the EDP has been stepped up only once, for Bel‐ gium, and no sanctions have been applied so far. 
123 Sedan EDP-förfarandet inrättades har det dock bara skärpts vid ett tillfälle, för Belgien, och hittills har inga sanktioner tillämpats.
In our view this entails the risk that Member States will believe that it is unlikely that sanctions will be imposed. 
Vi anser att detta leder till en risk för att medlemsstaterna tror att det är osannolikt att sanktioner kommer att tillämpas.
Such a perception would undermine the effectiveness and credibility of the EDP. 
En sådan uppfattning skulle undergräva förfarandets ändamålsenlighet och trovärdighet.
Indeed, although the imposition of sanctions is not the real aim, a system de‐ void of sanctions is one that relies on nothing more than moral suasion, in which case, unless the Commission can win the Member States’ cooperation, the EDP is bound to be ineffective. 
Även om tillämpning av sanktioner inte är det verkliga målet är ett system som bara förlitar sig på vädjan till den moraliska känslan dömt att vara ineffektivt om inte kommissionen kan få medlemsstaterna att samarbeta.