natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This part includes dedicated sections on taxation, public administration, financial sector and labour market reforms, while other policy-fields covered by our audit work contributed to the analysis in Parts I and III (see Figure 4). 40 Figure 4 - Audited policy fields 1 Results of the analysis considered in the cross-policy findings (parts I and III) Source: ECA. 
I denna del finns särskilda avsnitt om beskattning, offentlig förvaltning, finanssektorn och arbetsmarknadsreformer, medan andra politikområden som ingick i vår granskning tjänade som underlag till analysen i del I och del III (se figur 4).40 40 40 Andra större reformområden som inte ingick i vår analys var hälso-och sjukvårdssystemet, utbildningssystemet, rättsväsendet och näringslivet.
For each of the policy areas, our audit work covered the following aspects: - the design of policy conditions (justification and analytical background of the measures, appropriateness, specificity and timing); and - implementation and results (compliance with policy conditions and the progress of reforms in the specific areas subject to the programme’s conditions). 
Inom varje politikområde tittade vi vid revisionen på - utformningen av de politiska villkoren (motivering och analysunderlag till åtgärderna, lämplighet, specificitet och val av tidpunkt) och - genomförandet och resultaten (uppfyllandet av de politiska villkoren och hur reformerna fortskred inom de områden som omfattades av villkor i programmet).
By contrast, the broader impacts of the reforms (in terms of growth, fiscal sustainability and financial stability) are discussed in Part III of the report to distinguish from the results of the specific conditions which are presented in the following sections of Part II. 
Reformernas mer övergripande konsekvenser (vad gäller tillväxt, finanspolitisk hållbarhet och finansiell stabilitet) diskuteras däremot i del III i denna rapport för att skilja detta från resultaten av de enskilda villkoren som redovisas i resten av del II.
Taxation 58. 
Beskattning 58.
Sustainable improvement of the Greek fiscal balance and boosting growth were among the main objectives of all three Economic Adjustment Programmes. 
Att på ett hållbart sätt förbättra balansen i de grekiska statsfinanserna och öka tillväxten var bland de främsta målen för alla tre ekonomiska anpassningsprogrammen.
These medium-term objectives were also shared by the IMF. 
Dessa mål som skulle uppnås på medellång sikt höll även IMF med om.
To achieve them, the programme included conditions aiming to increase tax revenue and make tax administration more effective at collecting taxes (i.e. ‘reforms to enhance the government’s revenue-raising capacity’). 
För att målen skulle uppnås innehöll programmen villkor vars syfte var att öka skatteintäkterna och få skatteförvaltningen att bli bättre på bära upp skatt (dvs. reformer som skulle öka statens förmåga att generera offentliga inkomster).
In our audit work we focused on the changes in taxation system (including social contributions) and on reforms of the public administration to improve the collection of tax revenues. 
(även innefattande sociala avgifter) och på reformer av den offentliga förvaltningen för att förbättra uppbörden av skatteintäkter.
Conditionality design - tax policies Mix and stability of tax measures 59. 
Villkorens utformning – skattepolitiska åtgärder Typer av skatteåtgärder och deras stabilitet 59.
General policy recommendations on fiscal consolidations (e.g. OECD) and pre-crisis assessments of the tax system in Greece considered that measures regarding taxes on consumption (indirect taxes) and broadening tax bases should be prioritised among tax measures due to their lower negative impact on economic growth. 
I allmänna rekommendationer angående konsolidering av de offentliga finanserna (från t.ex. OECD) och i utvärderingar av det grekiska skattesystemet som hade gjorts före krisen hävdades att åtgärder rörande skatter på konsumtion (indirekta skatter) och en bredare skattebas borde prioriteras framför andra skatteåtgärder eftersom deras inverkan på den ekonomiska tillväxten är lägre.
Contrary to these assessments, raising tax rates and temporary taxes had priority over broadening tax bases during the first programme due to their expected quick contribution to meeting the short-term fiscal targets. 41 
Tvärt emot dessa bedömningar prioriterades skattehöjningar och tillfälliga skatter framför åtgärder för att bredda skattebasen under det första programmet eftersom de antogs ha en snabbare effekt när det gällde att uppnå de kortsiktiga finanspolitiska målen.
Measures to broaden tax bases were mostly part of the second and third programmes and some of them necessitated considerable reforms of the tax codes. 
Åtgärder för att bredda skattebasen återfanns till största i det andra och tredje programmet, och för vissa av dem krävdes väsentliga reformer av skattelagarna.
The increases in tax revenue during the first two programmes mainly relied on indirect taxation as foreseen (in particular, indirect tax rates were increased and a recurrent broad-base property tax was introduced). 
Ökningarna av skatteintäkterna under de första två programmen berodde som förväntat främst på indirekt beskattning (indirekta skatter höjdes, och en periodiskt återkommande fastighetsskatt omfattande många skattesubjekt infördes).
However, certain indirect rate hikes (e.g. energy/pollution taxes) put additional pressure on the production costs of businesses. 
Höjningarna av vissa indirekta skatter (t.ex. på energi-och miljöskatter) ledde dock till ökade produktionskostnader för företagen.
The programmes’ conditions led to considerable instability in tax policy which affected all main types of taxes and not even the direction of the changes remained stable (for example the first programme advocated unified tax treatment of personal income sources, while the second programme moved in the opposite direction; see Annex IV, part B). 
Programmens villkor ledde till stor skattepolitisk instabilitet vilket påverkade alla de vanligaste typerna av skatter, och inte ens förändringarnas riktning förblev stabil (i det första programmet förespråkades till exempel att privatpersoners inkomster skulle beskattas enhetligt, medan det andra programmet gick i motsatt riktning, se del B i bilaga IV).
To some extent, the instability was due to problems with administrative capacity in the area of tax policy design and weak implementation as acknowledged by the Commission, which necessitated frequent adjustments to the programme conditions. 
Till viss del berodde instabiliteten på problem med den administrativa kapaciteten när det gällde utformningen av skattepolitiken och brister i genomförandet, vilket kommissionen bekräftat, som gjorde att programvillkoren behövde justeras ofta.
Under the first programme, the instability was also driven by the quest for ad hoc and urgent tax measures to meet deficit targets. 
Under det första programmet förvärrades instabiliteten även på grund av att man försökte ta fram specialkonstruerade skatteåtgärder som skulle genomföras snabbt för att underskottsmålen skulle uppnås.
The lack of an initial Commission’s strategy on tax policies and data gaps (see Annex IV, part A) also contributed to the problem, although improvement was visible throughout the duration of the programmes. 
Avsaknaden av en inledande kommissionsstrategi i fråga om skattepolitik och bristen på 42 uppgifter (se del A i bilaga IV) bidrog också till problemet, men en positiv utveckling kunde iakttas under programmens gång.
Justification of the measures 62. 
Underlaget till åtgärderna 62.
The justification of tax policy conditions was not systematically documented41. 
Underlaget till de skattepolitiska villkoren dokumenterades inte systematiskt41.
The important VAT and excise duties rate increases of 2010 were justified based on the need for fiscal consolidation and agreed with the authorities but there was no study of the consequences of alternative tax measures, such as a broad recurrent residential property tax42, which was introduced in 2011 as part of an additional fiscal plan. 
De stora moms-och punktskattehöjningarna 2010 motiverades utifrån behovet av att konsolidera de offentliga finanserna och man var överens med myndigheterna om dem. Man hade dock inte genomfört någon studie av konsekvenserna av andra skatteåtgärder, exempelvis en bred, periodiskt återkommande fastighetsskatt42, som infördes 2011 som en del av en kompletterande finanspolitisk plan.
(e.g. modelling of personal income tax reforms during the second programme and of VAT rate hikes of the third programme). 
Dokumentationen i utformningsstadiet förbättrades med tiden eftersom man fick bättre uppgifter från de olika myndigheterna (t.ex. modellering av reformerna av inkomstskatten för privatpersoner i det andra programmet och av momshöjningar i det tredje programmet).
Conditionality design - tax enforcement 63. 
Villkorens utformning – skatteuppbörd 63.
Several international institutions (IMF, OECD, and Commission) flagged the considerable problems with tax compliance in Greece in the pre-crisis period. 
Många internationella organisationer (IMF, OECD och kommissionen) hade pekat på de avsevärda problemen med att bära upp skatt i Grekland före krisen.
The first programme’s results in the area of tax enforcement were weak43 and can be attributed to three broad types of problem: (i) the conditions were given limited priority, and were neither clearly specified, nor sufficiently sound (see Box 5); (ii) the implementation of the authorities’ own anti-evasion plans was weak; and (iii) the Commission’s monitoring was based on insufficient data and criteria (see Part I). 
Det första programmets resultat på skatteuppbördsområdet var dåliga43 och kan förklaras av tre övergripande typer av problem: (i) villkoren gavs inte tillräcklig prioritet och var varken tydligt specificerade eller tillräckligt väl utformade (se ruta 5), (ii) genomförandet av myndigheternas egna planer mot skatteflykt gick dåligt och (iii) kommissionens kontroller byggde på otillräckliga uppgifter och kriterier (se del I).
43 Box 5 - Examples of problems in the design of tax enforcement measures Late inclusion in the programmes The conditions for the first programme gave limited priority to specific anti-evasion measures. 
44 Ruta 5 – Exempel på problem i utformningen av skatteuppbördsåtgärder Åtgärderna lades in sent i programmen I det första programmet var villkoren angående skatteflyktsåtgärder inte prioriterade.
A number of key measures were included only in the second programme (unification of taxpayers’ identification numbers, introduction of an IT system to interconnect all tax offices, establishment of a central register of bank accounts) or in the third programme (e.g. promotion and facilitation of electronic payments, publication of debtors for overdue tax and social security). 
Ett flertal viktiga åtgärder ingick först i det andra programmet (förse skattebetalarna med enhetliga id-nummer, inrätta ett datasystem som alla skattekontor är uppkopplade mot och inrätta ett centralt register över bankkonton) eller i tredje programmet (t.ex. främja och underlätta elektroniska betalningar och offentliggöra vilka som har obetalda skatter och sociala avgifter).
Scope of the measures was not comprehensive Benchmarking with other member states shows that more specific measures could have been considered in Greece, e.g. a split-payment mechanism for VAT transactions with public institutions and more intensive use of electronic fiscal devices. 
Åtgärderna var inte tillräckligt omfattande Jämförelser med andra länder visar att man kunde ha övervägt mer specifika åtgärder i Grekland, till exempel uppdelade momsbetalningar vid transaktioner med offentlig sektor och en mer utbredd användning av utrustning för elektronisk skattekontroll.
Insufficient initial detail The initial first programme asked for ‘legislation to improve the efficiency of the tax administration and controls’, but there was no list of the specific agreed measures. 
Otillräcklig detaljnivå i den första utformningen I det första programmet efterfrågades lagstiftning som skulle förbättra effektiviteten i skatteförvaltningen och skattekontrollerna, men det fanns ingen lista med specifika överenskomna åtgärder.
The condition was based on IMF technical assistance recommendations of May 2010, but they were not fully transposed. 
Villkoret byggde på IMF:s rekommendationer för tekniskt stöd från maj 2010, men rekommendationerna införlivades aldrig helt i nationell lag.
Most of the conditions for strengthening tax administration were included in the second and third programmes, thereby addressing some of the design weaknesses in the first programme. 
De flesta villkoren för att stärka skatteförvaltningen lades in i det andra och tredje programmet, och på så sätt rättade man till vissa av bristerna i utformningen av det första programmet.
The conditions mostly relied on the recommendations of the Task Force for Greece (TFGR) and led to an improvement in terms of clarity, but this also significantly increased level of detail44. 
Villkoren byggde till största delen på rekommendationerna från arbetsgruppen för Grekland och ledde till förbättringar av tydligheten men även till att detaljnivån ökade betydligt44.
This trend was explained by the fact that previous conditions had been implemented inadequately. 
Denna trend förklarades av att de tidigare villkoren inte hade uppfyllts i tillräckligt hög grad.
Some conditions also had unrealistic deadlines (see Annex IV, Part C). 
Tidsramen för uppfyllandet av vissa av villkoren var också orealistisk (se del C i bilaga IV).
Implementation and results 65. 
Genomförande och resultat 65.
As a result of the tax-policy measures agreed in the programmes, the tax burden45 on the economy increased during 2010-2014 (by 5.3 % of GDP) and continued to increase during the third programme due to additional tax measures. 
Som ett resultat av de skattepolitiska åtgärder som man kom överens om i programmen ökade skattebördan45 på ekonomin under perioden 2010–2014 (med 5,3 % av BNP) och fortsatte att öka under det tredje programmet på grund av ytterligare skatteåtgärder.
This shows that the implemented measures durably contributed to the improvement of the public finances. 
Detta visar att de genomförda åtgärderna varaktigt bidrog till förbättringen av de offentliga finanserna.
The hike was higher than in any other programme countries and made Greece reach the (non-weighted) average of tax burdens of the euro area member states at the end of 2014 (see Figure 5). 
Ökningen var större än i de andra programländerna och medförde att Grekland uppnådde (den oviktade) genomsnittsnivån för skattebördor i euroländerna i slutet av 2014 (se figur 5).
Most of the increase was achieved during 2010-2012 which constituted the deepest phase of the Greek economic crisis. 
Den största ökningen skedde 2010–2012, som var den djupaste fasen i den grekiska ekonomiska krisen.
Figure 5 - Tax burdens in Euro area programme countries (% of GDP) 45 41 39 37 35 33 31 29 27 25 38,5 33,5 30,6 Euro area average Greece 32 35,4 35,4 35,9 36,6 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 Source: ECA, based on Eurostat data (spring 2017). 
Figur 5 – Skattebördan i euroområdets programländer (% av BNP) 45 41 39 37 35 33 31 29 27 25 38,5 33,5 32,0 Genomsnitti Euro area average 35,4 35,4 36,6 35,9 30,6 2009 2010 euroområdet GrGere cklea nd 2011 2012 2013 2014 2015 2016 Källa: Revisionsrätten, på grundval av uppgifter från Eurostat (våren 2017).
By the end of the second programme, the Commission considered that Greece had implemented a broad range of conditions on tax evasion and collection, but their contribution to fiscal consolidation was limited46. 
I slutet av det andra programmet ansåg kommissionen att Grekland hade uppfyllt många av de olika villkoren rörande skatteflykt och skatteuppbörd, men effekten på 45 Inkomster från skatter och sociala avgifter (enligt Eurostat), exklusive tillräknade sociala avgifter, som andel av BNP.
This was due to the fact that some of the reforms were not properly implemented, they still needed more time to be visible in statistics or their effectiveness was impacted by the instability of the taxation environment. 
Detta berodde på att några reformer inte hade genomförts på avsett sätt, att det behövdes mer tid för att effekterna skulle visa sig i statistiken eller att deras ändamålsenlighet påverkades av det instabila skatteklimatet.
Performance indicators of the programmes for tax administration show fragile and partial improvement in terms of the number of tax inspections and collection rates in the specialized audit centres, while the targets were rarely met between 2012 and 2014 (see Annex IV, Part D). 
Resultatindikatorerna för skatteförvaltning i programmen visar på en svag och delvis förbättring när det gäller antalet skatteinspektioner och uppbördssiffror för de särskilda granskningscentrumen, samtidigt som målen för 2012 och 2014 sällan uppnåddes (se del D i bilaga IV).
During 2010-2014, tax debts increased by about 8.2 billion euros per year (4.2 % of GDP) on average despite write-offs and collection measures. 
Mellan 2010 och 2014 ökade skatteskulderna i genomsnitt med cirka 8,2 miljarder euro per år (4,2 % av BNP) trots avskrivningar och uppbördsåtgärder.
The programmes did not set up any indicator for monitoring the estimated undeclared taxes (‘tax gap’) or undeclared work, but the estimated VAT gap47 showed that evasion increased during the first programme and saw a fragile improvement in 2014 when compared with 2010. 
I programmen fanns ingen indikator för kontroll av beräknade odeklarerade inkomster (det s.k. skattegapet) eller odeklarerat arbete, men uppskattningar av mervärdesskattegapet47 har visat att momsfusket ökade under det första programmet och att det hade förbättrats marginellt 2014 jämfört med 2010.
Public administration reform 67. 
Reform av den offentliga förvaltningen 67.
The aim of Public Administration (PA) reform was to increase efficiency by cutting spending on public administration while at the same time increasing the quality of the public services offered. 
Syftet med reformen av den offentliga förvaltningen var att öka effektiviteten genom att sänka utgifterna för offentlig förvaltning och samtidigt höja kvaliteten på servicen till allmänheten.
The third programme placed further emphasis on the importance of public administration reform, which it established as a dedicated pillar of the programme. 
I det tredje programmet lades mer vikt vid reformerna av den offentliga förvaltningen, och sådana reformer utgör en särskild pelare i det programmet.
Our audit work focused on efficiency gains achieved through reform at the central level of public administration. 
I vår granskning tittade vi främst på de effektivitetsförbättringar som uppnåtts genom reformer på central nivå inom den offentliga förvaltningen.
Conditionality design The short-term priorities and strategic outlook of public administration reform 68. 
Villkorens utformning De kortsiktiga prioriteringarna och den strategiska visionen för reformen av den offentliga förvaltningen 68.
In an environment of fiscal crisis, the main priority of the first programme in the area public administration was fiscal consolidation48. 
I en tid av finanspolitisk kris låg fokus på konsolidering av de offentliga finanserna i det första programmet när det gällde den offentliga förvaltningen48.
Structural conditionality gained momentum in the second programme, but was not based on adequate strategic planning. 
Strukturella villkor blev viktigare i det andra programmet, men byggde inte på en lämplig strategisk planering.
PA conditionality on structural reforms was not part of a broader, whole-of-government reform agenda approaching it sequentially in a coherent, planned way. 
Villkoren om strukturella reformer i offentlig förvaltning ingick inte i en bredare agenda för hela styrelseskicket där reformer skulle genomföras steg för steg på ett enhetligt och planerat sätt.
Structural reforms of public administration did not address key factors which the Commission itself identified as necessary for the successful design of comprehensive public administration reform, i.e. an exchange of best practices at EU level, involvement of stakeholders and civil society, continuity and stability of reforms (see Annex VIII, Part A). 
De strukturella reformerna av offentlig förvaltning omfattade inte viktiga faktorer som kommissionen själv hade fastställt som nödvändiga för att övergripande reformer av den offentliga förvaltningen ska lyckas, till exempel utbyte av bästa praxis på EU-nivå, samarbete med berörda parter och civilsamhället samt kontinuitet och stabilitet i reformerna (se del A i bilaga VIII).
In 2013, the second programme asked the Greek authorities to present a strategy and an action plan for PA reforms, yet the requirement was not synchronised with key actions in the programme (the reorganisation of the Greek public sector started in 2012, preceding the delivery of the strategy by two years). 
I det andra programmet 2013 ombads Grekland att ta fram en strategi och en åtgärdsplan för reform av den offentliga förvaltningen, men ändå synkroniserades inte det kravet med viktiga åtgärder i programmet (omorganisationen av Greklands offentliga sektor påbörjades 2012, alltså två år innan det fanns någon strategisk plan).
This plan was not put into action and, in 2015, the third programme requested a new three-year strategy for PA reforms. 
Denna plan omsattes inte i praktiken, och 2015 efterfrågades i det tredje programmet en ny treårig strategi för reform av den offentliga förvaltningen.
48 46 Wages and pensions in 2009 accounted for three quarters of all primary expenditure, having been the dynamically growing element of expenditure since 2000. 
Vid översynen identifierades tydligt bristerna i den grekiska förvaltningen och de politikområden som behövde administrativt 48 47 År 2009 gick tre fjärdedelar av alla primära utgifter till löner och pensioner, och dessa utgiftsposter hade utgjort en dynamiskt växande del av utgifterna sedan år 2000.
The wage bill increased by almost 100 % in 2000-2008 and by a further 7.5 % in 2009. 
Löneutgifterna ökade med nästan 100 % mellan 2000 och 2008 och med ytterligare 7,5 % 2009.
While the review clearly identified the Greek administration’s weaknesses and those policy areas in need of administrative support, 13 of the OECD recommendations were included in the conditions after some delay (see Box 6). 
stöd. Av OECD:s rekommendationer togs 13 med som villkor efter en viss försening (se ruta 6).
The recommendations were not systematically followed up, and there was no framework for tracking the progress of reforms or any strategy for addressing data collection and management issues (see Annex VIII, Part B). 
Rekommendationerna följdes inte upp systematiskt, och det fanns ingen ram för hur reformernas genomförande skulle kontrolleras och ingen strategi för uppgiftsinsamling och styrningsrelaterade frågor (se del B i bilaga VIII).
Even before the first programme began, EU instruments were in place (primarily the Administrative Reform Operational Programme – AROP – financed from the European Social Fund) to address the weaknesses of Greece’s public administration. 
Redan innan det första programmet inleddes tillämpades EU-instrument (främst det operativa programmet för administrativt stöd, Arop, med finansiering från Europeiska socialfonden) för att åtgärda brister i den grekiska offentliga förvaltningen.
Although the Commission was aware of the depth of these problems, the programmes did not incorporate dedicated measures for developing institutional capacity49. 
Trots att kommissionen visste hur djupgående dessa problem var fanns det inga särskilda åtgärder för att utveckla den institutionella kapaciteten i programmen49.
Some support in this respect, although of limited scope and scale, was coordinated by the TFGR50. 
Visst stöd i detta avseende samordnades, om än i begränsad omfattning och skala, genom arbetsgruppen för Grekland50.