natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kozloduy, Bulgaria Significant delays and budget overruns affecting the de‐ sign and construction of an interim spent fuel dry storage facility for storing spent fuel assemblies in casks. 
Kozloduj, Bulgarien Betydande förseningar och budgetöverskridanden påverkar planeringen och bygget av en anläggning för mellanliggande torrförvar för lagring av utbrända bränslepatroner i behållare.
Takeover certificate was obtained in March 2013 and, by 2015, six loaded casks had been stored out of the 34 planned. 
Ett övertagandeintyg erhölls i mars 2013, och 2015 hade sex fyllda behållare av 34 planerade lagrats.
A 10‐year licence to oper‐ ate the storage facility was obtained on 29 January 2016. 
Ett tillstånd att få driva lagringsanläggningen under tio år beviljades den 29 januari 2016.
Spent fuel from the V1 nuclear power plant is stored in the interim spent fuel storage facility on site. 
Använt bränsle från kärnkraftverket Bohunice V1 lagras i anläggningen för mellanlagring av använt bränsle på förläggningsplatsen.
Its storage capacity will suffice until 2024 when including spent nuclear fuel from other plants. 
Dess lagringskapacitet räcker till 2024 om man inbegriper använt kärnbränsle från andra kärnkraftverk.
Pending a decision on final disposal, there are plans to build an interim spent fuel dry storage facility. 
I avvaktan på ett beslut om slutförvaring finns det planer på att bygga en anläggning för mellanliggande våtförvar av använt bränsle.
48 The interim storage of spent nuclear fuel is a temporary solution prior to final dis‐ posal. 
48 Mellanlagring av använt kärnbränsle är en tillfällig lösning före slutförvaring.
Final disposal in a deep geological repository, usually several hundred metres or more below ground, is generally recognised as the preferred option for the disposal of high‐level waste (see Annex VII for an example). 
Slutförvaring i ett geologiskt djupförvar, i regel flera hundra meter eller mer under markytan, är det alternativ som vanligtvis föredras när det gäller slutförvaringen av högaktivt avfall (se exemplet i bilaga VII).
In principle, each country with a nuclear programme should devise a programme for constructing an adequate repository28. 
I princip ska varje land med ett kärntekniskt program utarbeta ett program för bygge av ett lämpligt slut-förvar28.
However, some countries may generate low radioactive waste volumes, have limited financial resources or lack appropriate geological conditions29. 
Men vissa länder kanske genererar små volymer radioaktivt avfall, har begränsade ekonomiska resurser eller saknar lämpliga geologiska förutsättning-ar29.
As shown in Table 5, not one of the three Member States concerned currently has access to such a repository for final disposal. 
Såsom framgår av tabell 5 har inte någon av de tre berörda medlemsstaterna för närvarande tillgång till en sådan slutförvaringsplats.
Other EU Member States face the same challenges. 
Andra EU-medlemsstater står inför samma utmaningar.
49 Access to a final disposal site could be ensured through multinational cooper‐ ation. 
49 Tillgång till en slutförvaringsplats skulle kunna säkerställas genom multinationellt samarbete.
With a ‘multinational repository’, waste originating from more than one country is disposed of in a common repository. 
I ett ”multinationellt slutförvar” deponeras avfall från flera länder i ett gemensamt slutförvar.
If all the participating countries are in the same neighbourhood, the repository is often referred to as a ‘regional repository’30. 
Om alla deltagande länder är grannländer kallas slutförvaret ofta ”regionalt slutförvar”30.
28 IAEA, ‘Developing multinational radioactive waste repositories: Infrastructural framework and scenarios for cooperation’, October 2004. 
28 IAEA Developing multinational radioactive waste repositories: Infrastructural framework and scenarios for cooperation (att utveckla multinationella slutförvar för radioaktivt avfall: infrastrukturram och samarbetsscenarier), oktober 2004.
29 IAEA, ‘Developing multinational radioactive waste repositories: Infrastructural framework and scenarios for cooperation’, October 2004. 
29 IAEA Developing multinational radioactive waste repositories: Infrastructural framework and scenarios for cooperation (att utveckla multinationella slutförvar för radioaktivt avfall: infrastrukturram och samarbetsscenarier), oktober 2004.
30 IAEA, ‘Developing multinational radioactive waste repositories: Infrastructural framework and scenarios for cooperation’, October 2004, p. 
30 IAEA Developing multinational radioactive waste repositories: Infrastructural framework and scenarios for cooperation (att utveckla multinationella slutförvar för radioaktivt avfall: infrastrukturram och samarbetsscenarier), oktober 2004, s.
Observations 33 50 The EU’s radioactive waste directive leaves room for regional cooperation in this area and expressly acknowledges that ‘some Member States consider that the sharing of facilities for spent fuel and radioactive waste management, includ‐ ing disposal facilities, is a potentially beneficial, safe and cost‐effective option’31. 
Iakttagelser 33 50 EU:s direktiv om radioaktivt avfall ger utrymme för regionalt samarbete på detta område och medger uttryckligen följande: ”Att dela på anläggningarna för hanteringen av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall, inklusive anläggningar för slutförvaring skulle enligt vissa medlemsstater kunna vara ett fördelaktigt, säkert och kostnadseffektivt alternativ”31.
However, some EU Member States restrict the import of nuclear waste in their national legislation. 
En del EU-medlemsstater begränsar dock importen av radioaktivt avfall i sin nationella lagstiftning.
For example: — Lithuania prohibits the import of radioactive waste and spent nuclear fuel, except for (a) the transit of radioactive waste and spent nuclear fuel through Lithuania and (b) the reimport of radioactive waste and spent fuel processed abroad32; — Bulgaria prohibits the import of radioactive waste, except (a) upon reimport of used sealed sources of ionising radiation manufactured in Bulgaria and (b) radioactive waste reprocessed as a service for Bulgaria33; — Slovakia prohibits the import of radioactive waste, except for (a) transport through the country and (b) imports of radioactive waste for reprocessing and treatment34. 
Här följer några exempel: — Litauen förbjuder import av radioaktivt avfall och använt kärnbränsle, utom när det gäller a) transit av radioaktivt avfall och använt kärnbränsle genom Litauen och b) återimport av radioaktivt avfall och använt kärnbränsle som upparbetats utomlands32. — Bulgarien förbjuder import av radioaktivt avfall, utom a) vid återimport av använda slutna källor till joniserande strålning som tillverkats i Bulgarien och b) radioaktivt avfall som upparbetats som en tjänst för Bulgarien33. — Slovakien förbjuder import av radioaktivt avfall, utom när det gäller a) transport genom landet och b) import av radioaktivt avfall för upparbetning och behandling34.
51 Throughout the EU, only one deep geological repository is currently under con‐ struction, in Finland (see Annex VII). 
51 Inom EU byggs för närvarande endast ett geologiskt djupförvar, närmare bestämt i Finland (se bilaga VII).
From the adoption of the Finnish govern‐ ment’s first decision on the implementation timetable and the beginning of site screening in 1983, nearly 40 years will have passed before disposal can begin (Figure 11 shows the project timeline). 
Från det att Finlands regering antog det första beslutet om tidtabellen för genomförandet och platsen började undersökas 1983 kommer nästan 40 år att ha förflutit innan slutförvaringen kan börja (figur 11 visar tidsplanen för projektet).
Disposal of spent fuel is planned to start in the early 2020s. 
Slutförvaringen av använt kärnbränsle ska enligt planerna inledas i början av 2020.
31 See recital 33 of Council Directive 2011/70/Euratom. 
31 Se skäl 33 i rådets direktiv 2011/70/Euratom.
On the conditions for import and export, see Article 4(4) of the radioactive waste directive and Council Directive 2006/117/Euratom of 20 November 2006 on the supervision and control of shipments of radioactive waste and spent fuel (OJ L 337, 5.12.2006, p. 
När det gäller villkoren för import och export, se artikel 4.4 i direktivet om radioaktivt avfall och rådets direktiv 2006/117/Euratom av den 20 november 2006 om övervakning och kontroll av transporter av radioaktivt avfall och använt kärnbränsle (EUT L 337, 5.12.2006, s.
32 See Article 24 of Lithuanian Law No VIII‐1190 of 20 May 1999 on radioactive waste management. 
32 Se artikel 24 i Litauens lag nr VIII-1190 av den 20 maj 1999 om hantering av radioaktivt avfall.
33 See Article 17 of the Bulgarian Act on the Safe Use of Nuclear Energy (last amended on 28 November 2014). 
33 Se artikel 17 i Bulgariens lag om säker användning av kärnenergi (senast ändrad den 28 november 2014).
34 See the Slovak Act 541/2004 Coll, the peaceful use of nuclear energy and its Article 21 on ‘imports of radioactive waste’. 
34 Se Slovakiens lag 541/2004 Coll om fredlig användning av kärnenergi och artikel 21 i den om import av radioaktivt avfall.
Observations 34 Timeline of the Finnish deep geological repository TIME SPAN OF FINAL DISPOSAL Preopera-tional tests and commissioning Start of disposal in early 2020 ’s Olkiluoto selected as final disposal site Site characterisation 1983 Government decision on overall schedule Construction of ONKALO and site confirmation studies starts in Olkiluoto 2001 Decision-In-Principle by the Government and the Parliament Construction of the final disposal facility 2015 Operating licence Geological screening for final disposals starts 1978 © Posiva Oy. 52 2012 Construction licence application application Construction licence 35 SWD(2016) 102 final of 4 April 2016, ‘Commission staff working document, accompanying the document “Communication from the Commission — Nuclear illustrative programme presented under Article 40 of the Euratom Treaty for the opinion of the European Economic and Social Committee”’, p. 
52 Preoperativa tester och driftstart 2015 Slutförvaringen inleds i början av 2020 Slutförvaret byggs Bygge av Onkalo och studier om platsbekräftelse inleds i Olkiluoto Olkiluoto väljs som slutförvaringsplats Platsbeskrivning 2001 1983 2012 Ansökan om drifttillstånd Bygglov Bygglovsansökan Regeringen och parlamentet fattar principbeslut Regeringsbeslut om övergripande tidsplan 35 SWD(2016) 102 final av den 4 april 2016, Commission staff working document, accompanying the document Communication from the Commission, Nuclear illustrative programme presented under article 40 of the Euratom Treaty for the opinion of the European Economic and Social Committee (arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer dokumentet Meddelande från kommissionen – Vägledande program om kärnenergi framlagt i enlighet med artikel 40 i Euratomfördraget för yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén), s.
Other Member States are also currently working on preparations for a deep geological repository, and are at different stages along the timeline. — In Sweden, an application for the construction of a deep geological reposi‐ tory at the chosen site of Forsmark is under review by the Swedish Radiation Safety Authority. 
Andra medlemsstater arbetar för närvarande också med förberedelser inför ett geologiskt djupförvar och har kommit olika långt i det arbetet: — I Sverige behandlas en ansökan om byggnation av ett geologiskt djupförvar på den utvalda platsen i Forsmark av Strålsäkerhetsmyndigheten.
Construction and commissioning are scheduled for comple‐ tion by 202835. — In France, an application for construction could be submitted in 2017/2018. 
Enligt planerna ska uppförandet vara klart och driften starta senast 202835. — I Frankrike skulle en byggansökan kunna lämnas in 2017/2018.
The pilot operation phase is scheduled between 2025 and 2035, with com‐ mercial exploitation starting after 203536. 
En pilotdrift-fas är planerad till mellan 2025 och 2035, och den kommersiella driften ska starta efter 203536.
Figure 11 
Figur 11
Observations 35 37 Prozesswege zu einer sicheren Lagerung hoch radioaktiver Abfälle unter Aspekten der Rückholbarkeit/Bergbarkeit/ Reversibilität, Papier der Vorsitzenden unter Einbeziehung von Kommentaren weiterer Mitglieder der AG 3, online: http://www.endlagerbericht. de, accessed on 11 April 2016, p. 
Iakttagelser 35 37 Prozesswege zu einer sicheren Lagerung hoch radioaktiver Abfälle unter Aspekten der Rückholbarkeit/Bergbarkeit/ Reversibilität, Papier der Vorsitzenden unter Einbe-ziehung von Kommentaren weiterer Mitglieder der AG 3, online: www.endlagerbericht. de, webbplatsen besöktes den 11 april 2016, s.
38 Article 14(1) of Council Directive 2011/70/Euratom. — In Germany, the Commission for the Storage of High‐level Radioactive Waste has been tasked with drafting a report by the end of 2016 as preparation for the process of selecting a site. 
38 Artikel 14.1 i rådets direktiv 2011/70/Euratom. — I Tyskland har kommissionen för lagring av högaktivt avfall fått i uppgift att upprätta en rapport före utgången av 2016 för att förbereda processen att välja en plats.
Under national law, a decision on site selection should be taken by 2031. 
Enligt den nationella lagstiftningen ska ett beslut om platsval fattas senast 2031.
At the earliest disposal could start 2045/205037. 
Slutförvaringen skulle kunna starta tidigast 2045/205037.
53 Under the EU’s 2011 radioactive waste directive, Member States had to prepare their national programme by August 2015, including their plans for final dispos‐ als. 
53 Enligt EU:s direktiv om radioaktivitet från 2011 måste medlemsstaterna upprätta sina nationella program senast i augusti 2015, däribland sina planer för slutförvaring.
The Commission is obliged to report to the Parliament and the Council on the implementation of this directive, but has not yet done so38. 
Kommissionen är skyldig att rapportera till parlamentet och rådet om genomförandet av direktivet men har ännu inte gjort det38.
54 We analysed the respective national programmes of the three Member States and concluded that Lithuania, Bulgaria and Slovakia have only just begun dis‐ cussing potential final disposal solutions, so talks are at a conceptual stage. 
54 Vi analyserade de tre medlemsstaternas respektive nationella program och konstaterade att Litauen, Bulgarien och Slovakien bara har börjat diskutera potentiella slutförvaringslösningar och således befinner sig på idéstadiet i processen.
55 In Bulgaria, the national programme lists three options for dealing with its high‐level waste including spent fuel, as follows. — Reprocessing in other countries. — Participating in regional or international final disposal solutions, without jeopardising the implementation of the national programme. — Disposing of the high‐level waste in Bulgaria. 
55 I Bulgarien anger det nationella programmet följande tre alternativ för hur landet kan hantera sitt högaktiva avfall, inbegripet använt bränsle: — Upparbetning i andra länder. — Deltagande i regionala eller internationella slutförvaringslösningar, utan att genomförandet av det nationella programmet äventyras. — Slutförvaring av det högaktiva avfallet i Bulgarien.
Bulgarian authorities interviewed during the audit expressed a preference for the second, regional option, owing to concerns regarding the country’s small nuclear capacity, its geological and climatic conditions, legislation, public opinion, financial capabilities and the volume of the high‐activity radioactive waste. 
De bulgariska myndigheter som vi intervjuade under revisionen sade att de föredrog det andra, regionala alternativet beroende på betänkligheter när det gäller landets låga kärnkraftskapacitet, geologiska och klimatmässiga förutsättningar, lagstiftning, den allmänna opinionen, ekonomisk förmåga och det högaktiva avfallets volym.
A final decision on which option to choose is scheduled to be reached by 2030. 
Ett slutgiltigt beslut om vilket alternativ man ska välja ska fattas senast 2030.
As a temporary solution, the national programme envisages the construction of a pre‐disposal storage facility. 
Som en tillfällig lösning föreslår man i det nationella programmet att en förvaringsanläggning för skedet före slutförvaring byggs.
Observations 36 56 In Lithuania, the national programme adopted in December 2015 envisages the construction of a final repository in Lithuania. 
Iakttagelser 36 56 I Litauen föreslås i det nationella program som antogs i december 2015 att ett slutförvar ska byggas i landet.
Nevertheless, the interviewed Lithuanian authorities echoed the concerns cited by the Bulgarian authorities, as well as their preference for a regional scheme. 
Men de intervjuade litauiska myndigheterna gav uttryck för samma betänkligheter som de bulgariska myndigheterna och uppgav att de föredrog ett regionalt program.
57 In Slovakia, the national programme lists two options: — disposal in a deep geological repository in Slovakia, for which a cost estimate is included in the programme; — monitoring and support for building an international repository. 
57 I Slovakien anges följande två alternativ i det nationella programmet: — Slutförvaring i ett geologiskt djupförvar i Slovakien; programmet innehåller en kostnadsberäkning för en sådan anläggning. — Övervakning och stöd för uppförande av ett internationellt slutförvar.
58 None of the three Member States indicated which region or countries might be involved in a potential regional or other EU‐based solution. 
58 Ingen av de tre medlemsstaterna uppgav vilken region eller vilka länder som skulle kunna ingå i en potentiell regional eller annan EU-baserad lösning.
Nearly all the key decommissioning infrastructure projects have experienced delays 59 To determine the decommissioning progress achieved since 2011, we gathered data on a sample of 18 key decommissioning infrastructure projects and support‐ ing projects in each of the three Member States, financed by the EU assistance programmes (see Annex VI)39. 
Nästan alla centrala projekt för avveckling av infrastruktur har blivit försenade 59 För att fastställa vilka avvecklingsframsteg som hade gjorts sedan 2011 samlade vi uppgifter från ett urval på 18 centrala projekt för avveckling av infrastruktur och stödprojekt i var och en av de tre medlemsstaterna. Projekten finansierades av EU:s stödprogram (se bilaga VI)39.
60 Nearly all the sampled key decommissioning infrastructure projects experienced delays between 2011 and 2015. 
60 Nästan alla centrala projekt för avveckling av infrastruktur i urvalet drabbades av förseningar mellan 2011 och 2015.
As can be seen from Annex VI, from the begin‐ ning of their implementation until the end of 2015, they had accumulated delays of up to around 10 years. 
Såsom framgår av bilaga VI hade de från det att de påbörjades till slutet av 2015 haft förseningar på upp till omkring tio år.
These delays are among the main reasons for Lithuania having postponed the final decommissioning end date by a further 9 years since our previous report in 2011. 
Dessa förseningar är några av de främsta anledningarna till att Litauen har skjutit upp slutdatumet för den slutliga avvecklingen ytterligare nio år sedan vår förra rapport 2011.
The decommissioning end date in Lithuania is now 2038. 
Slutdatum för avvecklingen i Litauen är nu 2038.
39 These 18 projects account for 587 million euro of the EU contribution to decommissioning activities, or around 37 % of contracted EU financing (excluding mitigation measures) since 2001. 
39 De 18 projekten står för 587 miljoner euro av EU:s bidrag till avvecklingsaktiviteter eller cirka 37 % av den avtalade EU-finansieringen (utom mildrande åtgärder) sedan 2001.
Observations 37 61 Our 2011 report noted that in Lithuania, implementation of the interim spent fuel storage facility project (see Figure 12) had fallen behind by over 4 years, as stated in Table 6. 
Iakttagelser 37 61 I vår rapport från 2011 noterade vi att i Litauen hade genomförandet av projektet för mellanlagret för använt kärnbränsle (se figur 12) försenats över fyra år, såsom anges i tabell 6.
Since then, a further 6‐year delay has built up. 
Sedan dess har förseningen ökat med ytterligare sex år.
Project progress was particularly slow between 2011 and 2014. 
Projektets framsteg var särskilt långsamma mellan 2011 och 2014.
It was only at the beginning of 2013 that decisions were taken to start to turn the project around. 
Först i början av 2013 började man fatta beslut för att få projektet på rätt köl.
Delays to this project have held up reactor defuelling (see Project 1 in Annex V). 
Förseningarna av projektet har fördröjt avlägsnandet av bränsle från reaktorerna (se projekt 1 i bilaga V).
62 Another key project in Lithuania, the solid waste retrieval treatment and stor‐ age facility, has fallen behind by a further 5 years since our last audit, resulting in a total delay of 9 years. 
62 Ett annat centralt projekt i Litauen, anläggningen för återvinning och lagring av fast avfall, har försenats ytterligare fem år sedan vår senaste revision, vilket leder till en total försening på nio år.
The related commercial disputes have been settled with the contractor and the EU assistance programme has paid 55 million euro in compensation; a further 17.9 million euro has been set aside for anticipated risks. 
De kommersiella tvisterna har lösts med uppdragstagaren, och EU:s stödprogram har betalat 55 miljoner euro i kompen-sation; ytterligare 17,9 miljoner euro har avsatts för förväntade risker.
63 The main reasons for the delays in Lithuania included contractual disputes, poor information on how the plant was actually built, incomplete data on the facility and on spent fuel and insufficient coordination and supervision of sub‐ contractors’ work. 
63 Bland huvudskälen till förseningarna i Litauen fanns avtalstvister, dålig information om hur kärnkraftverket faktiskt var byggt, ofullständiga uppgifter om anläggningen och om använt kärnbränsle och otillräcklig samordning och övervakning av underentreprenörers arbete.
Interim spent fuel storage facility at the Ignalina nuclear power plant, Lithuania © INPP. © INPP. 
Anläggning för mellanlagring av använt kärnbränsle vid kärnkraftverket Ignalina i Litauen © INPP. © INPP.
Observations 38 64 While there have also been project delays in Bulgaria and Slovakia, these have not led to a postponement of the planned decommissioning end date. 
Iakttagelser 38 64 Även i Bulgarien och Slovakien har projektförseningar förekommit men de har inte lett till att det planerade slutdatumet för avveckling skjutits upp.
In Slo‐ vakia, the end date has remained at 2025. 
I Slovakien är slutdatumet fortfarande 2025.
In Bulgaria, this date has even been brought forward by 5 years, from 2035 to 2030, although this is attributable to the 2011 national strategy for spent fuel and radioactive waste management formally resolving upon a brownfield end state, thus eliminating the greenfield option, which would require more time. 
I Bulgarien har detta datum till och med flyttats fram fem år, från 2035 till 2030, även om det beror på att man i 2011 års nationella strategi för hantering av använt bränsle och radioaktivt avfall formellt beslutade sig för en ”brownfield”-slutstatus och därmed uteslöt ”greenfield”-alternativet, som skulle kräva mer tid.
65 In Bulgaria, examples of project delays include the following. — The construction of a key radioactive waste management facility, the nation‐ al disposal facility for low‐ and intermediate‐level radioactive waste, was planned for completion in 2015 (See Table 4 and Figure 13). 
65 När det gäller Bulgarien kan följande exempel på projektförseningar ges: — Uppförandet av en central anläggning för hantering av radioaktivt avfall, den nationella slutförvaringsanläggningen för låg-och medelaktivt avfall, skulle enligt planerna vara färdigställd 2015 (se tabell 4 och figur 13).
However, the process has fallen behind by 6 years, mainly due to the rejection of the Environment Impact Assessment, which had to be restarted and is still ongoing. 
Men processen har försenats sex år, främst beroende på att miljökonsekvensbedömningen inte godkändes utan måste göras om och fortfarande pågår.