natgillin/translations-raw huggingface dataset:
As regards the implementation, the Court focused on phase II of the EU ETS (2008–12) so that lessons can be learned for the future developments of this policy. 
Vad beträffar genomförandet koncentrerade vi oss på fas II av EU ETS (2008–2012), så att lärdomar kan dras inför den framtida utvecklingen av denna politik.
Executive summary 12 IV Overall the Court concluded that the management of the EU ETS by the Commission and Member States was not adequate in all respects. 
Sammanfattning 12 IV Generellt sett drog revisionsrätten slutsatsen att kommissionens och medlemsstaternas förvaltning av EU ETS inte var tillfredsställande i alla avseenden.
It was hindered by certain issues related to the robustness of the framework for protecting its integrity, and by significant weaknesses in the implementation of phase II of the EU ETS. 
Den hindrades av vissa problem med tillförlitligheten i ramen för att skydda dess integritet och av betydande brister i genomförandet av fas II av EU ETS.
V There have been significant improvements to the framework for protecting the integrity of the system, notably through the inclusion of most of the spot market for allowances under the markets in financial instruments directive (MiFID) and market abuse (MAD (market abuse directive)/MAR (market abuse regula-tion)) regimes by the qualification of emission allowances as financial instruments. 
V Ramen för att skydda systemets integritet har blivit betydligt bättre, särskilt tack vare att man har inkluderat merparten av spotmarknaden för utsläppsrätter i direktivet om marknader för finansiella instrument (MiFID-direktivet) och i marknadsmissbruksdirektivet/ marknadsmissbruksförordningen genom att klassificera utsläppsrätter som finansiella instrument.
However a number of issues should still be addressed in order to make the framework sufficiently robust, to provide better regulation and supervision, and to encourage investor confidence, in order to leverage the EU ETS as a tool of environmental policy. (a) There are remaining issues regarding the regulation and oversight of the emission market related to compliance traders, bilateral over-the-counter (OTC) spot trading and smaller market participants. (b) There is no EU level oversight of the emissions market, and there is insufficient regulatory cooperation. (c) The legal definition of emission allowances is not sufficiently clear and there is also a lack of clarity regarding the creation and protection of security interests in allowances. (d) The Union Registry processes fundamental EU ETS data and has a high risk profile due to the financial stakes and wide range of account holders. While the security of the registry has been significantly improved during phase II of the EU ETS, there is still need for further progress. 
Men för att EU ETS ska utnyttjas maximalt som miljöpolitiskt verktyg behöver man fortfarande komma till rätta med ett antal problem och göra ramen tillräckligt tillförlitlig, förbättra regleringen och tillsynen och stärka investerarnas förtroende. a) Problem kvarstår när det gäller regleringen och tillsynen av utsläppsmarknaden med avseende på fullgörandehandlare (verksamhetsutövare som är skyldiga att delta), bilateral handel på spotmarknaden (OTC) och mindre marknadsaktörer. b) Det finns ingen tillsyn på EU-nivå av utsläppsmarknaden, och regleringssamarbetet är otillräckligt. c) Den juridiska definitionen av utsläppsrätter är inte tillräckligt tydlig, och tydligheten brister också när det gäller att skapa och skydda säkerhetsintressen i utsläppsrätter. d) Unionsregistret behandlar grundläggande EU ETS-uppgifter och har en hög riskprofil på grund av de ekonomiska insatserna och det stora antalet olika kontoinnehavare.
Member State procedures to control the opening of EU ETS accounts, monitor transactions, and cooperate with regulatory authorities had significant shortcomings and the Commission cannot adequately monitor transactions due to data protection considerations. 
Säkerheten när det gäller unionsregistret har förbättrats betydligt under fas II av EU ETS, men ytterligare framsteg behövs. Medlemsstaternas förfaranden för att kontrollera öppnandet av EU ETS-konton, övervaka transaktioner och samarbeta med tillsynsmyndigheter hade stora brister, och kommissionen kan inte övervaka transaktioner på ett tillfredsställande sätt av hänsyn till uppgiftsskyddet.
Furthermore the development and operation of the Registry at the Commission was hindered by internal coordination issues and resource constraints, as described in paragraphs 39 to 41. 
Dessutom hindrades registrets utveckling och funktion vid kommissionen av interna samordningsproblem och resursbegränsningar, såsom beskrivs i punkterna 39–41.
VI There were significant weaknesses in Member States’ and the Commission’s implementation of the EU ETS control framework in phase II. 
VI Det fanns stora brister i medlemsstaternas och kommissionens genomförande av kontrollramen för EU ETS i fas II.
These need to be addressed during phase III so that there is sufficient assurance that the system is operating as intended. (a) Systems for monitoring, reporting and verification of emissions were not sufficiently well implemented or harmonised. 
De behöver åtgärdas under fas III så att det finns tillräckliga garantier för att systemet fungerar som avsett. a) Systemen för övervakning, rapportering och verifiering av utsläpp genomfördes inte tillräckligt väl eller var inte tillräckligt väl harmoniserade.
Competent Authorities did not adequately check the work performed by verifiers, and performed limited on-the-spot checks at installation level. (b) There were gaps in the Commission’s guidance and monitoring of Member States’ implementation during phase II of the EU ETS, and the assessment of Member States’ phase II National Allocation Plans (NAPs) by the Commission was not sufficiently transparent. (c) Some Member States did not provide all the required reports on the operation of the EU ETS, and the Commission did not publish the annual implementation report required under the EU ETS directive. 
De behöriga myndigheterna kontrollerade inte på ett adekvat sätt det arbete som kontrollörerna utförde och gjorde begränsade kontroller på plats av anläggningar. b) Det fanns luckor i kommissionens vägledning och övervakning av medlemsstaternas genomförande under fas II av EU ETS, och kommissionens bedömning av medlemsstaternas nationella fördelningsplaner i fas II var inte tillräckligt klar och tydlig. c) Vissa medlemsstater lämnade inte in alla rapporter som krävs om driften av EU ETS, och kommissionen offentliggjorde inte den årliga genomföranderapport som krävs enligt EU ETS-direktivet.
Executive summary 13 (d) The impact of valuable consultation and coordination fora between the Commission and Member States was limited due to the low level of participation by Member States. (e) The Commission has had a limited role in ensuring the harmonisation of key controls in the implementation of the EU ETS by Member States. (f) The Court could not assess the effectiveness of the Member States’ diverse sanction systems due to a lack of consolidated information at Member State and European level. 
Sammanfattning 13 d) Effekterna av värdefulla forum för samråd och samordning mellan kommissionen och medlemsstaterna var begränsade på grund av lågt deltagande från medlemsstaternas sida. e) Kommissionens roll har varit begränsad när det gällt att säkerställa harmonisering av nyckelkontroller i medlemsstaternas genomförande av EU ETS. f) Revisionsrätten kunde inte bedöma ändamålsenligheten i medlemsstaternas olika sanktionssystem eftersom det inte fanns någon sammanställd information på medlemsstatsnivå och EU-nivå.
There were divergent practices concerning specific rules for the surrendering of international project credits between the Member States. 
När det gällde de specifika reglerna för att överlämna internationella projektkrediter varierade tillvägagångssätten mellan medlemsstaterna.
VII In order to address the observations described above, concerning the framework for protecting the integrity of the system and its implementation, the Court makes the following recommendations. 1. 
VII För att komma till rätta med de problem som beskrivits ovan när det gäller ramen för att skydda systemets integritet och genomförandet av det rekommenderar revisionsrätten följande: 1.
Remaining issues in emission market regulation and oversight should be addressed by the Commission in order to further improve market integrity (see detailed Recommendations 1(a) to (c) to the Commission, following paragraph 91). 
Kvarstående problem med regleringen och tillsynen av utsläppsmarknaden bör kommissionen försöka lösa för att ytterligare förbättra marknadsintegriteten (se de detaljerade rekommendationerna 1 a–c till kommissionen efter punkt 91).
The legal status of allowances should be further clarified in order to contribute to stability and confidence (see Recommendation 2 following paragraph 92). 
Utsläppsrätternas rättsliga status bör förtydligas ytterligare så att man bidrar till stabilitet och förtroende (se rekommendation 2 efter punkt 92).
Certain aspects of the systems for processing fundamental EU ETS information (the EU Union Registry and related procedures) should be further improved. 
Vissa aspekter av systemen för att behandla grundläggande EU ETS-information (EU:s unionsregister och tillhörande förfaranden) bör förbättras ytterligare.
In particular the Commission should consider how effective monitoring of cross-border transactions can be developed and coordinated at EU level to mitigate risks of abuse and fraudulent activities, and identify appropriate measures to enhance the control framework and promote best practices by Member States on account opening across the EU. 
Framför alIt bör kommissionen överväga hur en ändamålsenlig övervakning av gränsöverskridande transaktioner kan utvecklas och samordnas på EU-nivå för att minska riskerna för missbruk och bedrägerier och identifiera lämpliga åtgärder som förbättrar kontrollramen och bidrar till att medlemsstaterna tillämpar bästa praxis vid kontoöppning inom hela EU.
The Member States should ensure that these controls are implemented (see detailed Recommendations 3(a) to (e) to the Commission and the Member States, following paragraph 93). 
Medlemsstaterna bör se till att dessa kontroller genomförs (se de detaljerade rekommendationerna 3 a–e till kommissionen och medlemsstaterna efter punkt 93).
The control framework at the level of the Member States should be better applied to ensure that the weaknesses identified are taken into account for the implementation of phase III (see detailed Recommendations 4(a) to (f) to the Commission and the Member States following paragraph 94). 
Kontrollramen i medlemsstaterna bör tillämpas bättre så att de identifierade bristerna beaktas inför genomförandet av fas III (se de detaljerade rekommendationerna 4 a–f till kommissionen och medlemsstaterna efter punkt 94).
During phase III, the level of guidance and information about the implementation of the EU ETS should be improved (see detailed Recommendations 5(a) to (c) to the Commission and the Member States following paragraph 96). 
Under fas III bör vägledningen för och informationen om genomförandet av EU ETS förbättras (se de detaljerade rekommendationerna 5 a–c till kommissionen och medlemsstaterna efter punkt 96).
The implementation of sanctions in relation to the EU ETS should be made more transparent. 
Genomförandet av sanktioner inom EU ETS bör göras mer transparent.
Up-to-date and accurate information should be available at Member State and EU level on the implementation and results of penalty procedures, and the Commission should better monitor enforcement practices across the EU as well as the consistent application of national penalties (see detailed Recommendations 6(a) to (c) to the Commission and the Member States following paragraph 97). 
Aktuell och korrekt information bör finnas tillgänglig på medlemsstatsnivå och EU-nivå om genomförandet och resultatet av påföljdsförfaranden, och kommissionen bör bättre övervaka metoderna för att verkställa sanktioner runtom i EU och se till att nationella påföljder tilllämpas konsekvent (se de detaljerade rekommendationerna 6 a–c till kommissionen och medlemsstaterna efter punkt 97).
Introduction 14 European Union Emissions Trading System (EU ETS) 01 The EU ETS is an essential pillar of the European Union’s policy to combat climate change (for further background information on the international framework for emissions trading see Part I of the Annex). 
Inledning 14 Europeiska unionens utsläppshandelssystem (EU ETS) 01 EU ETS är en hörnsten i EU:s politik för att bekämpa klimatförändringarna (se del I i bilagan för mer bakgrundsinformation om den internationella ramen för utsläppshandel).
Its objective is to promote reductions of greenhouse gas emissions in a cost-effective and economically efficient manner. 
Syftet med systemet är att på ett kostnadseffektivt och ekonomiskt effektivt sätt minska utsläppen av växthusgaser.
It is one of the main components of the EU’s climate and energy package21, which has three objectives for 2020 (known as the ‘20-20-20’ targets): — 20 % reduction in EU greenhouse gas emissions from 1990 levels; — raising the share of EU energy consumption produced from renewable resources to 20 %; — 20 % improvement in the EU’s energy efficiency. 
Det är en av de viktigaste delarna i EU:s klimat-och energipaket21, som har tre mål för 2020 (kallade 20-20-20-mål): – Minska EU:s utsläpp av växthusgaser med 20 % jämfört med 1990 års nivåer. – Öka andelen förnybar energi till 20 % av EU:s energiförbrukning. – Öka EU:s energieffektivitet med 20 %.
02 The EU ETS is the world’s largest cap-and-trade (see Box 1) system for GHG emissions and is often quoted as the reference model for emerging climate change policy and emissions trading schemes elsewhere in the world. 
02 EU ETS är världens största system med utsläppstak och handel med utsläppsrätter (se ruta 1) för växthusgaser och det nämns ofta som referensmodell för en ny klimatpolitik och framväxande utsläppshandelssystem runtom i världen.
The cap restricts emissions of more than 11 000 energy-intensive installations across the EU22. 
Utsläppstaket begränsar utsläppen från mer än 11 000 energiintensiva anläggningar runtom i EU22.
From 2013, the EU ETS covers around 50 % of the greenhouse gas (GHG) emissions in the EU23. 
Från och med 2013 omfattar EU ETS cirka 50 % av växthusgasutsläppen i EU23.
As well as limiting total emissions with a sufficiently high carbon price, the EU ETS should encourage installations to apply the most cost effective emission reduction measures, and promote investment in low-carbon technologies24. 
Förutom att EU ETS begränsar de totala utsläppen med hjälp av ett tillräckligt högt koldioxidpris, ska systemet uppmuntra anläggningar att vidta de mest kostnadseffektiva utsläppsminskande åtgärderna och främja investeringar i koldioxidsnål teknik24.
21 COM(2008) 30 final of 23.1.2008, ‘20 20 by 2020 Europe’s climate change opportunity’. 
21 KOM(2008) 30 slutlig, 23.1.2008, Mot 20–20 till 2020 – Europas möjligheter i samband med klimat‐ förändringarna.
22 Covering the following main sectors: combustion installations, cement, clinker, lime, mineral oil refineries, pig iron, and steel. 
22 Följande huvudsektorer omfattas: förbränningsanläggningar, cement, klinker, kalk, mineraloljeraffinaderier, tackjärn och stål.
Sectors which are not included include terrestrial transport, agriculture and the service sector. 
Bland de sektorer som inte omfattas finns bland annat mark-transporter, jordbruk och tjänstesektorn.
23 COM(2012) 652 final of 14.11.2012, ‘The state of the European carbon market in 2012’. 
23 COM(2012) 652 final, 14.11.2012, Tillståndet för den europeiska koldioxid‐ marknaden 2012.
24 European Commission Climate Action, ‘The EU Emissions Trading System (EU ETS)’ factsheet, available at http:// ec.europa.eu/clima/ publications/docs/ factsheet_ets_en.pdf The EU ETS cap and trade system The cap-and-trade system works by putting a limit on overall emissions from high-emitting industry sectors. 
24 Europeiska kommissionen, generaldirektoratet för klimatpolitik, The EU Emissions Trading System (EU ETS) (om EU:s utsläppshandelssystem (EU ETS)), faktablad tillgängligt på följande adress: http://ec.europa.eu/clima/ publications/docs/ factsheet_ets_en.pdf EU:s system med utsläppstak och handel med utsläppsrätter (EU ETS) Systemet med utsläppstak och handel med utsläppsrätter går ut på att man sätter en gräns för de totala utsläppen från industrisektorer med höga utsläpp.
This limit is reduced over time. 
Denna gräns sänks över tid.
Within this limit, companies can buy and sell emission allowances as needed. 
Inom gränsen kan företag vid behov köpa och sälja utsläppsrätter.
Each allowance represents the right to emit 1 tonne of CO2e. 
Varje utsläppsrätt ger rätt att släppa ut ett ton koldioxidekvivalenter.
The amount of allowances determines the amount of emissions permitted, i.e. emissions are ‘capped’. 
Mängden utsläppsrätter avgör vilken mängd utsläpp som är tillåten, dvs. det sätts ett tak för utsläppen.
The allowances are distributed to installations, and can be freely traded on the market25. 
Utsläppsrätterna fördelas till anläggningar som kan handla fritt med dem på marknaden25.
Each year, installations must surrender allowances equivalent to the amount of CO2e emitted. 
Varje år måste anläggningarna överlåta utsläppsrätter motsvarande den mängd koldioxid som släppts ut.
The price is determined by the market. 
Priset avgörs av marknaden.
25 COM(2010) 796 final of 21.12.2010, ‘Towards an enhanced market oversight framework for the EU Emissions Trading Scheme’. 
25 KOM(2010) 796 slutlig, 21.12.2010, Mot ett bättre regelverk för marknadstillsyn för EU:s utsläppshandelssystem.
Introduction 15 03 The EU ETS was established by Directive 2003/87/EC26. 
Inledning 15 03 EU ETS inrättades genom direktiv 2003/87/EG26.
Under this directive, the Member States are required to develop and put in place the necessary systems and administrative arrangements to implement the EU ETS at national level. 
Enligt direktivet ska medlemsstaterna utveckla och införa nödvändiga system och vidta de åtgärder som krävs för att genomföra EU ETS på nationell nivå.
The directive also gives a range of specific responsibilities to the Commission, many of which are aimed at ensuring a consistent and coordinated implementation of the EU ETS. 
Direktivet ger också kommissionen en rad specifika ansvarsområden, varav många syftar till att göra genomförandet av EU ETS enhetligt och samordnat.
Since the EU ETS also created a market for the trading of emission allowances, the Member States and Commission need to ensure the integrity and stability of the EU ETS so that it can effectively contribute to its environmental objectives. 
Eftersom EU ETS också skapade en marknad för handeln med utsläppsrätter måste medlemsstaterna och kommissionen garantera EU ETS integritet och stabilitet, så att det på ett ändamålsenligt sätt kan bidra till sina miljömål.
05 The first phase (2005–07) of the EU ETS was a 3-year pilot period to prepare for the second phase (2008–12). 
05 EU ETS första fas (2005–2007) var en treårig försöksperiod för att förbereda den andra fasen (2008–2012). Utsläpps-rätter fördelades kostnadsfritt.
As most of the Member States did not yet have historical data on installation emissions included in the EU ETS, the phase I caps were based on studies and forecasts. 
Eftersom de flesta medlemsstaterna ännu inte hade fört in historiska data om anläggningars utsläpp i EU ETS byggde taken i fas I på studier och prognoser.
The objective of the first phase was to establish a functioning market, to set a price for carbon and to build the necessary infrastructure for monitoring, reporting and verifying actual emissions. 
Målet med den första fasen var att inrätta en fungerande marknad, sätta ett pris på koldioxid och bygga den nödvändiga infrastrukturen för övervakning, rapportering och verifiering av de faktiska utsläppen.
The data generated from the first phase then filled the information gap and helped set national caps for the second phase. 
De uppgifter som man fick från den första fasen fyllde därefter informationsluckorna och bidrog till att man kunde fastställa nationella tak för den andra fasen.
26 Directive 2003/87/EC of the European Parliament and of the Council of 13 October 2003 establishing a scheme for greenhouse gas emission allowance trading within the Community and amending Council Directive 96/61/EC (OJ L 275, 25.10.2003, p. 
26 Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG av den 13 oktober 2003 om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen och om ändring av rådets direktiv 96/61/EG (EUT L 275, 25.10.2003, s.
27 In phase II, EEA–EFTA (European Economic Area — European Free Trade Association) members Iceland, Liechtenstein and Norway joined the EU ETS. 
27 I fas II anslöt sig Eftastaterna i EES (Europeiska frihandelssammanslutningen – Europeiska ekonomiska området) Island, Liechtenstein och Norge till EU ETS.
28 The European Union committed itself to achieving an overall reduction of 8 % of GHG emissions in the 2008–12 period as compared with 1990 levels (which is higher than the target referred to for overall industrialised countries in the Box of the Annex). 
28 EU åtog sig att minska växthusgasutsläppen med totalt 8 % under perioden 2008–2012 jämfört med 1990 års nivåer (vilket är mer än det mål som nämns när det gäller industriländerna generellt sett i rutan i bilagan).
This target is shared among the 15 Member States under a legally binding agreement, the Council Decision 2002/358/EC of 25 April 2002 concerning the approval, on behalf of the European Community, of the Kyoto Protocol to the United Nations Framework Convention on Climate Change and the joint fulfilment of commitments thereunder (OJ L 130, 15.5.2002, p. 1). 
Detta mål var gemensamt för de 15 medlemsstaterna enligt ett rättsligt bindande avtal, rådets beslut 2002/358/EG av den 25 april 2002 om godkännande, på Europeiska gemenskapens vägnar, av Kyotoprotokollet till Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar, och gemensamt fullgörande av åtaganden inom ramen för detta (EGT L 130, 15.5.2002, s.1).
Introduction 16 EU ETS from 2013 (Phase III) 07 For phase III (2013–20), the system of NAPs was replaced. 
Inledning 16 EU ETS från 2013 (fas III) 07 I fas III (2013–2020) ersattes systemet med nationella fördelningsplaner.
The cap for emissions from installations covered under the EU ETS is now set at EU level. 
Taket för utsläpp från anläggningar som omfattas av EU ETS fastställs nu på EU-nivå.
For those allowances still given for free, harmonised allocation rules apply which are based on ambitious EU-wide benchmarks of emissions performance. 
Vad beträffar de utsläppsrätter som ännu tilldelas gratis gäller bestämmelser för harmoniserad tilldelning som grundas på ambitiösa EU-omfattande riktmärken för ut-släppsresultat.
As in previous phases, installations which are not allocated any or an insufficient number of free allowances to cover their emissions need to buy additional allowances on the market, or reduce their emissions. 
Liksom i föregående faser måste anläggningar som inte tilldelas några eller ett otillräckligt antal gratis utsläppsrätter för att täcka sina utsläpp köpa utsläppsrätter på marknaden eller minska sina utsläpp.
08 At the beginning of phase III, over 40 % of all allowances are auctioned. 
08 I början av fas III auktionerades över 40 % av alla utsläppsrätter.
Auctioning is considered by the Commission and economic theory as the most transparent allocation method and puts into practice the principle that the polluter pays (Part III of the Annex provides more background information on reform and future perspectives of the EU ETS). 
Enligt kommissionen och ekonomisk teori är auktionering den mest transparenta tilldelningsmetoden, som innebär att principen att förorenaren betalar tillämpas i praktiken (del III i bilagan innehåller mer bakgrundsinformation om reformen av och framtidsperspek-tiven för EU ETS).