natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ESPG: Environmentally sensitive permanent grassland. Parcels of permanent grassland, primarily those located inside Natura 2000 areas, designated by Member States because of their importance for biodiversity, in particular for protected grassland species and habitats. 
ESPG: Miljömässigt känslig permanent gräsmark: Skiften med permanent gräsmark (PG), i första hand skiften som ligger i Natura 2000-områden, som medlemsstaterna har valt ut för deras betydelse för den biologiska mångfalden, i synnerhet för skyddade gräsarter och livsmiljöer.
Under greening, such parcels are protected against conversion to other land use or ploughing. 
Enligt reglerna för miljöanpassningsstöd får skiftena inte ställas om till annan markanvändning eller plöjas.
EU: the European Union. 
EU: Europeiska unionen.
GAEC: Good Agricultural and Environmental Condition. Collective term for a set of basic standards, applicable under cross compliance, defining good agricultural and environmental condition of land. 
GAEC: God jordbrukshävd och goda miljöförhållanden: En samlingsbeteckning för en uppsättning grundläggande normer som ska tillämpas vid tvärvillkor och definierar god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden.
Holding: a farm, i.e. all the land and animals situated within the territory of the same Member State, managed by a single farmer (who may be natural or legal person, or a group of such persons) and used for agricultural activities. 
Jordbruksföretag: Ett jordbruk, det vill säga all mark och alla djur som förvaltas av en jordbrukare (som kan vara en fysisk eller juridisk person eller en grupp av fysiska eller juridiska personer) inom en och samma medlemsstat och används för jordbruksverksamhet.
JRC: Joint Research Centre. 
JRC: Gemensamma forskningscentrumet.
Natura 2000: The largest coherent ecological network of conservation areas in the world, covering 18 % of land across the EU and substantial marine areas. 
Natura 2000: Det största ekologiska nätet av bevarandeområden i världen som omfattar 18 % av marken i hela EU och stora marina områden.
A collective term for a set of obligations defined in the respective EU legislation on the environment, climate change, public, animal and plant health, and animal welfare, and applicable under cross-compliance. 5 
SMR: Föreskrivna verksamhetskrav: En samlingsbeteckning för en uppsättning skyldigheter som definieras i respektive EU-lagstiftning om miljö, klimatförändring, folkhälsa, djurhälsa och växtskydd samt djurskydd, och som ska tillämpas vid tvärvillkor.
EXECUTIVE SUMMARY I. Greening (or the green payment) is a new type of direct payment to farmers introduced with the 2013 reform of the Common Agricultural Policy (CAP). 
SAMMANFATTNING I. Miljöanpassningsstödet (eller det gröna stödet) är en ny typ av direktstöd till jordbrukare som infördes med 2013 års reform av den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP).
It was designed to implement the principle that farmers should be rewarded for the public goods they provide. 
Stödet utformades för att förverkliga principen att jordbrukare ska belönas för de kollektiva nyttigheter som de tillhandahåller.
This report presents the findings of our audit on greening. 
I rapporten presenteras resultatet av vår revision av miljöanpassningsstödet.
Our main audit question was whether greening was capable of enhancing the CAP’s environmental and climate performance, in accordance with the objective set in the EU legislation. 
Vår övergripande revisionsfråga gällde om miljöanpassningen kunde förbättra GJP:s miljö-och klimatprestanda i enlighet med målet i EU:s lagstiftning.
IV. Overall we conclude that greening, as currently implemented, is unlikely to significantly enhance the CAP’s environmental and climate performance. V. We found that the Commission did not develop a complete intervention logic for the green payment. 
IV. inte väsentligt förbättrar GJP:s miljö-och klimatprestanda. Vår övergripande slutsats är att miljöanpassningen, som den nu genomförs, sannolikt V. Vi konstaterade att kommissionen inte utarbetade en komplett interventionslogik för det gröna stödet.
Nor did it set clear, sufficiently ambitious environmental targets that greening should be expected to achieve. 
Den satte inte heller upp tydliga och tillräckligt ambitiösa miljömål som miljöanpassningen bör förväntas uppnå.
We also found that greening is unlikely to provide significant benefits for the environment and climate, mainly because of the significant deadweight which affects the policy. 
Vi konstaterade också att miljöanpassningen sannolikt inte leder till väsentliga vinster för miljön och klimatet, främst på grund av de stora dödviktseffekter som påverkar åtgärden.
In particular, we estimate that greening led to changes in farming practices on only around 5 % of all EU farmland. 
Vår uppskattning visar i synnerhet att miljöanpassningsstödet ledde till att jordbruksmetoderna ändrades på endast cirka 5 % av all jordbruksmark i EU.
Finally, we found that the policy’s likely results do not justify the significant complexity which greening adds to the CAP. 
Slutligen konstaterade vi att åtgärdens troliga resultat inte motiverar den väsentligt ökade komplexitet inom GJP som miljöanpassningsstödet medför.
Part of this complexity results from overlaps between greening and other environmental instruments of the CAP, including standards on good agricultural and environmental condition of land (GAECs). 
Komplexiteten är delvis ett resultat av överlappningar mellan miljöanpassningsstödet och GJP:s andra miljöinstrument, bland annat normerna för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden.
Greening resembles GAECs in that it is also, essentially, a set of basic environmental conditions applicable to income support. 
Miljöanpassning liknar god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden genom att den i grunden är en uppsättning miljövillkor som ska tillämpas för inkomststöd.
VIII. • • On the basis of these findings, we make the following recommendations: For the next CAP reform, the Commission should develop a complete intervention logic for the CAP’s contribution to the environmental and climate-related objectives of the EU, including specific targets and based on up-to-date scientific understanding of the phenomena concerned. 
VIII. Baserat på de här granskningsresultaten lämnar vi följande rekommendationer: • För nästa GJP-reform bör kommissionen utarbeta en komplett interventionslogik för GJP:s bidrag till EU:s miljö-och klimatrelaterade mål, som innehåller specifika mål och bygger på uppdaterade vetenskapliga rön om de aktuella fenomenen. • För att förbereda utarbetandet av sitt förslag till nästa GJP-reform bör kommissionen gå igenom och bedöma genomförandet av den GJP som nu gäller.
In building its proposal, the Commission should be guided by the following principles: o Farmers should only have access to CAP payments if they meet a set of basic environmental norms encompassing areas covered by the current GAECs and the generalised greening requirements (which are both meant to go beyond the requirements of environmental legislation). 
När kommissionen sätter samman sitt förslag bör den följa dessa principer: o Jordbrukare bör endast få GJP-stöd om de uppfyller en uppsättning grundläggande miljönormer för områden som nu omfattas av den gällande normen för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden och de allmänna miljöanpassningskraven (som båda är avsedda att gå utöver miljölagstiftningens krav).
Penalties for non-compliance with these combined norms should be sufficient to act as a deterrent. In addition, all such basic norms should be fully incorporated in the environmental baseline for any programmed action regarding agriculture. o Specific, local environmental and climate-related needs can be appropriately addressed through stronger programmed action regarding agriculture that is based on the achievement of performance targets and funding reflecting an assessment of the average costs incurred and income foregone in relation to actions and practices going beyond the environmental baseline. o When Member States are given options to choose from in their implementation of the CAP, they should be required to demonstrate, prior to implementation, that the options they select are effective and efficient in terms of achieving policy objectives. 
Alla sådana grundläggande normer ska också helt införlivas i miljöbaskraven för alla programplanerade åtgärder som gäller jordbruk. o Specifika, lokala miljö-och klimatbehov kan lämpligen tillgodoses genom kraftfullare programplanerade jordbruksåtgärder som bygger på uppfyllande av resultatmål och finansiering som återspeglar en bedömning av uppkomna genomsnittliga kostnader och inkomstbortfall på grund av åtgärder och metoder som går utöver miljöbaskraven. o När medlemsstaterna erbjuds alternativ att välja mellan när de genomför GJP bör de vara skyldiga att före genomförandet visa att de alternativ som de väljer är ändamålsenliga och effektiva för att uppnå åtgärdens mål.
The European Union (EU) pays direct subsidies to farmers as part of Pillar I1 of its Common Agricultural Policy (CAP). 
Europeiska unionen (EU) betalar direktstöd till jordbrukare inom första pelaren1 i sin gemensamma jordbrukspolitik (GJP).
A key aim of these direct payments is to support farmers’ income. 
Ett centralt mål för direktstödet är stödja jordbrukarnas inkomster.
However, the CAP has come under increasing criticism for not doing enough to limit the negative effect that certain farming practices have on the environment and climate2. 
GJP kritiseras dock allt mer för att den inte gör tillräckligt för att begränsa de negativa effekterna av vissa jordbruksmetoder på miljön och klimatet2.
The ‘green payment’ or ‘greening’3 – a new type of direct payment introduced with the 2013 CAP reform – is the most recent attempt to address this issue. 
Det gröna stödet eller miljöanpassningsstödet3 – en ny typ av direktstöd som infördes med GJP-reformen 2013 – är det senaste försöket att komma tillrätta med det här problemet.
It is the only direct payment whose main stated objective is ‘green’, namely to enhance the CAP’s environmental performance4. 
Det är det enda direktstöd vars främsta uttalade mål är ”grönt”, nämligen att förbättra GJP:s miljöprestanda4.
In the explanatory memorandum accompanying its legislative proposal5, the Commission argued that agricultural holdings “will need to be supported in adopting and maintaining farming systems and practices that are particularly favourable to environmental and climate objectives because market prices do not reflect the provision of such public goods”. 
I motiveringen till lagförslaget5 hävdade kommissionen att jordbruksföretagen ”kommer att behöva stöd när det gäller att införa och använda jordbrukssystem och jordbrukspraxis som är bra för miljön och klimatet, då marknadspriserna inte återspeglar kostnaden för dessa kollektiva nyttigheter”.
This emphasis on spending public money on public goods and rewarding farmers for positive externalities (i.e. for having positive impact that would otherwise not be rewarded by the market) also adds legitimacy to the CAP expenditure as a whole. 
Betoningen på att offentliga medel ska ges till kollektiva nyttigheter och att jordbrukare ska belönas för positiva externa effekter (dvs. som har positiv inverkan som annars inte belönas av marknaden) ger även legitimitet till GJP-utgifterna som helhet.
All farmers participating in CAP direct payment schemes (such as the Basic Payment Scheme or the Single Area Payment Scheme) must also 1 2 3 4 5 COM(2011) 625 final of 12.10.2011. 
Miljöanpassningen kan inte väljas bort. Alla jordbrukare som deltar i GJP:s ordningar för direktstöd (såsom ordningen för grundstöd eller systemet för enhetlig arealersättning) 1 2 3 4 5 KOM(2011) 625 slutlig, 12.10.2011.
The CAP is divided into two pillars: Pillar I comprises direct payments to farmers and market intervention measures. It is fully funded from the EU budget. 
GJP är uppdelad i två pelare: första pelaren omfattar direktstöd till jordbrukare och marknadsinterventionsåtgärder och finansieras helt från EU:s budget.
Pillar II covers rural development measures, which are co-financed by Member States Such negative environmental impacts of agriculture include soil depletion and erosion, water pollution, greenhouse gas emissions and biodiversity loss. 
Andra pelaren omfattar landsbygdsutvecklingsåtgärder och medfinansieras av medlemsstaterna. Till jordbrukets negativa miljöeffekter hör utarmning av jord och erosion, vattenföroreningar, växthusgasutsläpp och förlust av biologisk mångfald.
The full official name of this new support scheme is ‘payment for agricultural practices beneficial for the climate and for the environment’. 
Det fullständiga officiella namnet på det nya stödsystemet är ”stöd för jordbruksmetoder med gynnsam inverkan på klimatet och miljön”.
Recital 37 of Regulation (EU) No 1307/2013 of the European Parliament and of the Council of 17 December 2013 establishing rules for direct payments to farmers under support schemes within the framework of the common agricultural policy and repealing Council Regulation (EC) No 637/2008 and Council Regulation (EC) No 73/2009 (OJ L 347, 20.12.2013, p. 
Skäl 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 av den 17 december 2013 om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 637/2008 och rådets förordning (EG) 73/2009 (EUT L 347, 20.12.2013, s.
apply for the green payment. However, smaller holdings can benefit from support under greening without having to meet all, or even any, of greening requirements. 
måste också ansöka om det gröna stödet. Mindre jordbruksföretag kan emellertid få miljöanpassningsstöd utan att behöva uppfylla alla, eller ens några, miljöanpassningskrav.
Greening requirements also do not apply to holdings considered ‘green by definition’: for example, organic farmers benefit from the green payment without having to demonstrate compliance with the three greening practices. 
Miljöanpassningskraven gäller inte heller för jordbruksföretag som anses vara ”gröna per definition": till exempel får ekologiska jordbrukare det gröna stödet utan att behöva visa att de tillämpar de tre miljöanpassningsmetoderna.
The greening requirements encompass three farming practices, all of which are meant to be simple, generalised, non-contractual and annual, and to benefit the environment and climate: (a) Under crop diversification, farmers with more than 10 hectares of arable land are obliged to grow at least two crops. 
Miljöanpassningskraven omfattar tre jordbruksmetoder som alla ska vara enkla, allmänna, icke-avtalsmässiga och årliga samt gynna miljön och klimatet: a) Diversifiering av grödor innebär att jordbrukare som har mer än tio hektar åkermark är skyldiga att odla minst två grödor.
At least one further (i.e. third) crop must be introduced on farms exceeding 30 hectares of arable land. 
Minst ytterligare en (dvs. en tredje) gröda måste odlas på gårdar med över 30 hektar åkermark.
The share of arable land that farmers may devote to the main crop is limited to 75 %. 
Den andel åkermark som jordbrukare använder till huvudgrödan får vara högst 75 %.
On farms where at least three crops are required, the two main crops taken together must not cover more than 95 % of arable land. 
På gårdar som ska odla minst tre grödor får de två huvudgrödorna tillsammans inte täcka mer än 95 % av åkermarken.
The main stated aim of crop diversification is to improve soil quality6; (b) Maintenance of permanent grassland combines two separate mechanisms. 
Det uttalade huvudsyftet med diversifiering av grödor är bättre markkvalitet6. b) För bevarande av permanent gräsmark kombineras två separata mekanismer.
Member States must: • monitor (at national or regional level) the proportion of permanent grassland in the total agricultural area covered by CAP direct payments. 
Medlemsstaterna ska vidta följande åtgärder: • Övervaka (på nationell eller regional nivå) den permanenta gräsmarkens andel av den totala jordbruksareal som omfattas av GJP:s direktstöd.
If the ratio falls by more than 5 % from a reference level, then Member States must require farmers to restore permanent grassland previously converted to other land uses; • designate the areas of grassland which are the most sensitive from an environmental point of view. The conversion and ploughing of such environmentally sensitive permanent grassland (ESPG) is prohibited. 
Om andelen minskar med mer än 5 % i förhållande till en referensnivå ska medlemsstaterna kräva att jordbrukarna återställer permanent gräsmark som tidigare har ställts om till mark med annan användning. • Fastställa vilka gräsmarksområden som är känsligast ur miljösynpunkt.
According to EU legislation, permanent grassland is maintained under greening primarily for the purpose of carbon sequestration7. 
Enligt EU-lagstiftningen bibehålls permanent gräsmark inom miljöanpassningen främst för att binda koldioxid7.
The protection of environmentally 6 7 9 Recital 41 of Regulation (EU) No 1307/2013. 
Skyddet av miljömässigt känslig permanent gräsmark finns i 6 7 Skäl 41 i förordning (EU) nr 1307/2013.
Recital 42 of Regulation (EU) No 1307/2013. 
Skäl 42 i förordning (EU) nr 1307/2013.
sensitive permanent grassland has the primary purpose of protecting areas of valuable biodiversity (in addition to the overall carbon sequestration objective); (c) Farmers with more than 15 hectares of arable land must devote an equivalent of 5 % of that land to ecological focus areas (EFAs). 
9 första hand för att områden med värdefull biologisk mångfald ska skyddas (förutom det övergripande målet att binda koldioxid). c) Jordbrukare som har mer än 15 hektar åkermark måste reservera motsvarande 5 % av den marken till områden med ekologiskt fokus.
EU legislation provides for 19 distinct EFA types with which farmers can meet this obligation, including land lying fallow, catch crops, nitrogen-fixing crops and several types of landscape features). 
EU-lagstiftningen har 19 olika typer av områden med ekologiskt fokus som jordbrukarna kan uppfylla det här kravet med, bland annat mark i träda, fånggrödor, kvävefixerande grödor och flera typer av landskapselement.
However, individual Member States may decide to offer their farmers fewer EFA options. 
Enskilda medlemsstater kan dock besluta att erbjuda sina jordbrukare färre områden med ekologiskt fokus.
The main objective defined for EFAs is to safeguard and improve biodiversity8. 
Det viktigaste målet med områden med ekologiskt fokus är att bevara och öka den biologiska mångfalden8.
Apart from greening, the CAP has two other important instruments for pursuing environmental and climate objectives: (a) Cross-compliance is a mechanism linking most CAP payments to a set of basic standards to ensure the good agricultural and environmental condition of land (GAECs) and certain obligations, known as statutory management requirements (SMRs). 
Förutom miljöanpassningsstödet har GJP två andra viktiga instrument för att uppfylla miljö-och klimatmålen: a) Tvärvillkor är en mekanism där de flesta GJP-stöd kopplas till en uppsättning grundläggande normer för att säkerställa god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden (GAEC) och vissa skyldigheter, så kallade föreskrivna verksamhetskrav (SMR).
SMRs are defined in the respective EU legislation on the environment, climate change, public, animal and plant health, and animal welfare. 
De föreskrivna verksamhetskraven definieras i respektive EU-lagstiftning om miljö, klimatförändring, folkhälsa, djurhälsa och växtskydd samt djurskydd.
Farmers who do not meet these standards and requirements risk incurring a penalty reducing all their direct payments, usually by 1 % to 5 %; (b) Environmental measures under rural development (CAP’s Pillar II) – such as the agri-environment-climate measure – are like the green payment in that they reward farmers for certain practices that benefit the environment and climate. 
Jordbrukare som inte uppfyller normerna och kraven riskerar att bestraffas med en sänkning av allt sitt direktstöd, vanligen med 1 – 5 %. b) Miljöåtgärder inom landsbygdsutveckling (GJP:s andra pelare) – såsom åtgärden för miljö-och klimatvänligt jordbruk – liknar det gröna stödet i det att de belönar jordbrukare för vissa metoder som är gynnsamma för miljön och klimatet.
Unlike greening, however, these measures are contractual, based on voluntary commitments by farmers. 
I motsats till miljöanpassningsstödet är dessa åtgärder emellertid avtalsbaserade och bygger på frivilliga åtaganden från jordbrukarnas sida.
The premiums paid to farmers reflect the additional costs and income loss resulting from such commitments9. 
Det stöd som betalas till jordbrukare ska täcka de merkostnader och det inkomstbortfall som beror på sådana åtaganden9.
8 9 10 Recital 44 of Regulation (EU) No 1307/2013. 
8 9 Skäl 44 i förordning (EU) nr 1307/2013.
Recital 22 of Regulation (EU) No 1305/2013 of the European Parliament and of the Council of 17 December 2013 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) and repealing Council Regulation (EC) No 1698/2005 (OJ L 347, 20.12.2013, p. 
Skäl 22 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 av den 17 december 2013 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1698/2005 (EUT L 347, 20.12.2013, s.
The Commission sees greening as the middle tier in a three-tier ‘pyramid’ of ‘green’ CAP instruments (see Figure 1). 
Kommissionen ser miljöanpassningsstödet som mittenskiktet i en tredelad pyramid med gröna GJP-instrument (se figur 1).
The basic standards and requirements of cross-compliance, covering the broadest group of farmers and the biggest area, form the bottom tier of the pyramid, and the more ambitious environmental commitments under rural development – which are applicable to a smaller group of volunteers and a smaller area – the top. 
De grundläggande normerna och kraven för tvärvillkor, som gäller för den bredaste gruppen jordbrukare och den största arealen, bildar pyramidens nedersta skikt, och de ambitiösare miljöåtagandena inom landsbygdsutveckling – som ska tillämpas av en mindre grupp frivilliga och på en mindre areal – bildar toppen.
Together, these instruments are meant to have combined and complementary effects. 
Avsikten är att dessa instrument tillsammans ska få kombinerade och kompletterande effekter.
The EU spends a considerable amount on the new green payment: 12 billion euro per year, representing 30 % of all CAP direct payments and almost 8 % of the whole EU budget. 
EU lägger ner stora belopp på det nya gröna stödet: 12 miljarder euro per år, vilket motsvarar 30 % av GJP:s allt direktstöd och närmare 8 % av hela EU-budgeten.
For farmers (who received their first green payments during the 2016 financial year, for claims submitted in 2015) this translates into an average rate of around 80 euro per hectare per year, with some variation between and – in some cases – within Member States. 
För jordbrukarna (som fick sitt första gröna stöd under budgetåret 2016 för ersättningsanspråk som lämnades in 2015) innebär detta i genomsnitt cirka 80 euro per hektar och år, med viss variation mellan – och i några fall inom – medlemsstaterna.
When greening was introduced, the European Parliament and the Council (the budgetary authorities) shifted these funds from the other direct payments. 
När miljöanpassningsstödet infördes flyttade Europaparlamentet och rådet (budgetmyndigheten) dessa medel från de
shows, the overall budget for CAP direct payments has remained relatively stable between 2013 and 2017. 
Därför, vilket framgår av figur 2, har den sammanlagda budgeten för GJP:s direktstöd varit relativt stabil mellan 2013 och 2017.