natgillin/translations-raw huggingface dataset:
73 Figure 9 below shows that the average office surface per person in most institutions is close to the weighted average for all institutions of 16 m2 per person57, while Figure 10 below shows that the office surface per person in most buildings is below or close to the average, and identifies the outliers. 
73 Figur 9 visar att den genomsnittliga kontorsytan per person i de flesta institutioner i stort sett överensstämmer med det viktade genomsnittet för samtliga institutioner som är 16 m2 per person57, samtidigt som figur 10 visar att kontorsytan per person i de flesta byggnader är mindre eller i stort sett densamma som genomsnittet, men att det finns avvikelser.
Figure 9 – Average office surface per person by institution Source: ECA, based on the data provided by the institutions. 
Figur 9 – Genomsnittlig kontorsyta per person och institution Källa: Revisionsrätten baserat på uppgifter från EU-institutionerna.
34 35 30 25 20 15 10 5 20 Average 16m2/person 14 16 17 15 17 17 16 16 57 Including data obtained from the ECA, EEAS, Committees and EIB. 
34 35 30 25 20 15 10 5 20 Genomsnitt 16 m2/person 17 15 17 17 16 16 14 16 57 Inbegripet uppgifter från revisionsrätten, utrikestjänsten, kommittéerna och EIB.
Figure 10 – Office surface per person by building Source: ECA, based on the data provided by the institutions. 
Figur 10 – Kontorsyta per person och byggnad Källa: Revisionsrätten baserat på uppgifter från EU-institutionerna.
74 Following the completion of the Europa building, around 9 % of the Council’s net office area was available. 
74 Efter att Europabyggnaden uppförts stod cirka 9 % av rådets nettokontorsyta outnyttjad.
At the time of the audit, this space was used for temporary accommodation (e.g. evacuation of the Europa Building, holding a summit of the Asia-Europe Meeting, renovations). 
När vi genomförde vår revision användes denna yta som tillfälliga lokaler (t.ex. vid evakuering av Europabyggnaden, ett toppmöte mellan Asien och Europa samt renoveringar).
This affects the net office surface per person for the Council and for the Europa building itself. 
Detta påverkar nettokontorsytan per person såväl för rådet som för själva Europabyggnaden.
75 The three dots relating to the Court of Justice in Figure 10 represent two building complexes 58 and the T-building. 
75 De tre punkterna för domstolen i figur 10 representerar två byggnadskomplex58 och T-byggnaden.
The Court of Justice currently has 2 962 m2 of unoccupied offices in the T-building, representing around 19 % of the building’s net office area and 6 % of the total net office area. 
Domstolen har för närvarande 2 962 m2 outnyttjade kontor i T-byggnaden, vilket utgör cirka 19 % av byggnadens nettokontorsyta och 6 % av den totala nettokontorsytan.
The extra space was previously sub-let to other institutions and is currently empty. 
Det extra utrymmet hyrdes tidigare ut i andra hand till andra institutioner men står i nuläget tomt.
Although the building exceeds its current needs, the Court of Justice decided to continue renting it for several reasons. 
Även om byggnaden har mer kapacitet än vad domstolen för närvarande behöver, har man beslutat att fortsätta hyra byggnaden av flera anledningar.
Firstly, the Court of Justice rents the building from the state at a preferential rate (below market levels). 
För det första hyr domstolen byggnaden från staten till ett förmånligt pris (under marknadsnivåerna).
Secondly, the entire building had to be rented, and third; the Court of Justice has significant security and confidentiality requirements, which limit options for subletting the extra space. 
För det andra måste byggnaden hyras i sin helhet, och för det tredje har domstolen höga säkerhets-och sekretesskrav som begränsar möjligheten att hyra ut det extra utrymmet i andra hand.
Lastly, the Court of Justice will end the lease on completion of the third tower, scheduled for the summer of 2019. If we deduct this space from the 58 The Palais complex (Anneau, Tour A, Tour B, Galerie) and annexes (Erasmus, Thomas More, Annexe C). 
Sist med inte minst kommer domstolen att avsluta hyresavtalet när det tredje tornet har 58 Palais-komplexet (Anneau, Torn A, Torn B och Galleriet) och annexen (Erasmus, Thomas More och annex C).
35 35 30 25 20 15 10 5 Average 16 m2/person Parliament Council Commision Court ECB of Justice 
35 35 30 25 20 15 10 5 Genomsnitt 16 m2/person
office surface, the average office surface per person is 19 m2 for the Court of Justice and 18 m2 for the T-building. 
Om vi drar av detta utrymme från kontorsutrymmet blir den genomsnittliga kontorsytan per person 19 m2 för domstolen och 18 m2 för T-byggnaden.
76 The lower than average office surface at the ECB can be explained by a significant proportion of shared and team offices and team areas out of the total office space. 
76 Att kontorsytan vid ECB är mindre än genomsnittet kan förklaras med att det finns en stor andel gemensamma kontor och gruppkontor samt grupputrymmen inom den totala kontorsutrymmet.
In the case of the Commission, it can be explained namely by a very low buffer space compared to other institutions. 
För kommissionens del kan det lägre värdet förklaras med att man har ett väldigt litet buffertutrymme jämfört med andra institutioner.
77 The ECB and EIB also monitor density based on installed workstations. 
77 ECB och EIB övervakar även densiteten på grundval av installerade arbetsplatser.
This ratio does not take into account the actual occupancy and is 12 m2 per workstation for both institutions 59. 
Denna kvot är 12 m2 per arbetsplats för båda institutionerna59, dock utan beaktande av hur många arbetsplatser som faktiskt är upptagna.
78 The Commission’s target for the portfolio in Brussels is 12 m2 per workstation by 202060 and, according to its own calculations, it currently achieves 14.5 m2 per person. 
78 Kommissionens mål för fastighetsbeståndet i Bryssel är 12 m2 per arbetsplats senast 202060 och, enligt dess egna beräkningar, uppnår den för närvarande 14,5 m2 per person.
At the time of our audit, only five buildings in Brussels had a density below or close to 12 m2 per person61. 
När vi genomförde vår revision hade endast fem byggnader i Bryssel en densitet som var lägre eller omkring 12 m2 per person61.
These buildings represent 9 % of the total office surface of the buildings included in our analysis (see Figure 11). 
Dessa byggnader står för 9 % av den totala kontorsytan i de byggnader som ingick i vår analys (se figur 11).
36 59 In the case of the ECB, the difference between the ratio based on installed workstations (12 m2 perperson)andtheratiobasedonoccupiedworkstations(16m2 perperson)is explained by the buffer space of 18 % of installed workstations at the end of 2016. 
36 59 I ECB:s fall förklaras skillnaden mellan värdet för installerade arbetsplatser (12 m2 per person) och värdet för upptagna arbetsplatser (16 m2 per person) av det buffertutrymme på 18 % installerade arbetsplatser i slutet av 2016.
OIB does not specify whether the target includes vacant offices and buffer space. 
OIB anger inte om målet inbegriper lediga kontor och buffertutrymmen.
61 B-28, CSM1, L-15, J-54, MO-59. 
61 B-28, CSM1, L-15, J-54 och MO-59.
Figure 11 – Office surface per person in Commission buildings in Brussels 37 40 35 30 25 20 15 10 5 0 G--1 J-59 Average portfolio Target 2020 Source: ECA, based on the data provided by the Commission. 
Figur 11 – Kontorsyta per person i kommissionens byggnader i Bryssel 37 40 35 30 25 20 15 10 5 0 G--1 J-59 Genomsnittligt bestånd Mål 2020 Källa: Revisionsrätten baserat på uppgifter från kommissionen.
79 The Commission’s target buffer space in Brussels is 15 000 m2, which represents approximately 2 % of its building portfolio. 
79 Kommissionen har satt som mål att ha 15 000 m2 buffertutrymme i Bryssel, vilket motsvarar cirka 2 % av dess fastighetsbestånd.
As at December 2017, the Commission had at its disposal buffer space equal to 895 free workstations, split over nine buildings. 
I december 2017 hade kommissionen ett buffertutrymme som motsvarade 895 fria arbetsplatser, fördelat på nio byggnader, till förfogande.
This explains why the average office surface per person is relatively high for certain buildings (for example the G-1 building). 
Detta förklarar varför den genomsnittliga kontorsytan per person är relativt hög för vissa byggnader (t.ex. G-1-byggnaden).
One building (J-59) was at the time of our analysis in a transitional period (empty between moves) and is currently occupied by the EACEA executive agency. 
En byggnad (J-59) var i en övergångsfas när vi genomförde vår analys (den var tom efter en utflyttning i väntan på en ny inflyttning), men upptas nu av genomförandeorganet Eacea.
Negotiated rents are generally below market levels but rents per person vary significantly between buildings Rent compared to market rate 80 Figure 12 below shows the prime market rent in 23 EU capital cities and Frankfurt. 
De framförhandlade hyrorna är i allmänhet lägre än marknadsnivåerna, men hyran per person varierar avsevärt mellan byggnaderna Hyra jämfört med marknadsnivån 80 Figur 12 visar den högsta marknadshyran i 23 av EU:s huvudstäder och Frankfurt.
The Brussels prime rent ranks in the middle. 
Bryssels högsta hyra hamnar i mitten.
Luxembourg is the fifth most expensive city, followed by Frankfurt. 
Luxemburg är den femte dyraste staden, följd av Frankfurt.
Within cities, prime rents vary according to location. 
Även inom städerna varierar de högsta hyrorna beroende på område.
For example, the Luxembourg prime rent of €564/m2/year applies to the most expensive area – the city centre. 
I Luxemburg till exempel tillämpas den högsta hyran på 564 euro/m2/år i det dyraste området – stadskärnan.
However, the institutions locate most of their 
De flesta institutionerna har dock förlagt sina byggnader till
38 buildings in Kirchberg and Cloche d’Or, where the prime rent was €408/m2/year and €354/m2/year respectively62. 
38 områdena Kirchberg och Cloche d’Or, där den högsta hyran ligger på 408 euro/m2/år respektive 354 euro/m2/år62.
Figure 12 – Prime office rent in 23 EU capital cities and Frankfurt - Q4 2016 15 1 000 900 800 700 600 500 400 300 200 100 0 79 800 630 569 564 462 400 385 363 348 342 318 275 264 264 255 240 240 228 216 210 190 186 180 Source: ECA,basedonBNPParibasRealEstateEuropeanOfficemarketreport(Edition2017)reflecting prices for Q4 2016. 
Figur 12 – Högsta kontorshyran i 23 av EU:s huvudstäder och Frankfurt – fjärde kvartalet 2016 1 579 1 000 900 800 800 700 600 500 400 300 200 100 0 630 569 564 462 400 385 363 348 342 318 275 264 264 255 240 240 228 216 210 190 186 180 Källa: Revisionsrätten baserat på en marknadsrapport (utgåva 2017) från BNP Paribas Real Estates Europakontor om prisläget för fjärde kvartalet 2016.
81 For a sample of nine recent rental contracts, we compared the negotiated rent with market conditions (See Annex I for more details on our methodology and data source). 
81 Vi utgick från ett urval av nio nyligen slutna hyresavtal och jämförde den framförhandlade hyran med marknadsvillkoren (se bilaga I för en närmare beskrivning av vår metod och uppgifter om uppgiftskälla).
Five of the six buildings in Brussels were rented by the Commission63 and the other by the Parliament64. 
Fem av de sex byggnaderna i Bryssel hyrdes av kommissionen63 och den sjätte av parlamentet64.
The majority of the contracts were signed for 15 years. 
De flesta av avtalen hade en giltighetstid på 15 år.
We observed that the rent negotiated by the institutions was consistently below Brussels prime rent and below or close to the market average in the Quartier Léopold, where the buildings are located (See Figure 13 below). 
Vi kunde konstatera att den hyra som institutionerna hade förhandlat fram var betydligt lägre än Bryssels högsta hyra och låg lägre eller på ungefär samma nivå som marknadsgenomsnittet i Quartier Léopold, där byggnaderna är belägna (se figur 13 nedan).
The rental amounts negotiated by the Commission for the three buildings in Luxembourg 65 were below the prime market rent and average rent. 
Den hyra som kommissionen förhandlat fram för sina tre byggnader i Luxemburg65 var lägre än den högsta marknadshyran och genomsnittshyran.
62 63 6 4 65 Source: JLL office market report for Q4 2016. 
62 Källa: JLL kontorsmarknadsrapport för fjärde kvartalet 2016.
MERO, MO15, PLB3, L15, ORBN. 
63 MERO, MO15, PLB3, L15 och ORBN.
S Q M. ARIA, LACC, Drosbach D. 
64 SQM. 65 ARIA, LACC och Drosbach D.
Figure 13 – Rent vs prime and average market rent in Brussels Source: ECA, based on publiclyavailablemarketreports and data providedby the institutions. 
Figur 13 – Hyra jämfört med högsta hyra och genomsnittlig marknadshyra i Bryssel Källa: Revisionsrätten baserat på offentliga marknadsrapporter och uppgifter från institutionerna.
In six out of nine contracts examined, the owners offered the institutions rent-free periods, while in four cases the refurbishment costs were partially borne by the property owners . 
I sex av de nio avtal som vi granskade erbjöd fastighetsägarna institutionerna hyresfria perioder, och i fyra fall betalades ombyggnadskostnaderna delvis av fastighetsägarna.
Rent per person 83 Figure 14 below compares the weighted average annual rent per person in the two main locations, Brussels and Luxembourg (See Annex I for details on our methodology) 66. 
Hyra per person 83 I figur 14 nedan jämförs den viktade genomsnittliga årshyran per person i de två främsta städerna, Bryssel och Luxemburg (se bilaga I för en närmare beskrivning av vår metod)66.
39 300 250 200 150 100 50 0 SQM L15 2013 Average rent Léopold ORBN MERO; MO15 2015 2016 Prime rent Brussels PLB3 2012 2014 66 The Council does not rent any office buildings. euro 
39 300 250 200 150 100 50 0 SQM ORBN L15 2012 Genomsnittlig hyra Léopold MERO; MO15 2015 2016 Högsta hyra Bryssel 2013 2014 PLB3 66 Rådet hyr inte någon kontorsbyggnad. euro
84 The Parliament rents two office buildings in Brussels and four in Luxembourg. 
84 Europaparlamentet hyr två kontorsbyggnader i Bryssel och fyra i Luxemburg.
The Commission rents 26 office buildings 67 in Brussels and eight in Luxembourg. 
Kommissionen hyr 26 kontorsbyggnader67 i Bryssel och åtta i Luxemburg.
The Court of Justice rents one building in Luxembourg. 
Domstolen hyr en byggnad i Luxemburg.
Most of the buildings in Brussels are rented under usufruct contracts, which offer additional fiscal benefits compared to normal leases (see Annex I, paragraphs 12 and 13). 
De flesta av byggnaderna i Bryssel hyrs enligt avtal om nyttjanderätt, vilket ger fler skattemässiga fördelar än konventionella hyresavtal (se bilaga I och punkterna 12 och 13).
In Luxembourg, most of the institutions’ contracts are normal leases. 
I Luxemburg är de flesta av institutionernas hyresavtal konventionella.
85 The average annual rent per person is generally higher in Luxembourg than in Brussels. 
85 Den genomsnittliga årshyran per person är i allmänhet högre i Luxemburg än i Bryssel.
This is due to differences in market rents in the two cities as shown in Figure 12. 
Det beror på skillnaderna i marknadshyror mellan de två städerna, se figur 12.
The Parliament’s lower average rent per person in Luxembourg is explained by the fact that Parliament rents three of its four buildings from the national authorities and enjoys preferential conditions until the new KAD II is built. 
Europaparlamentets lägre genomsnittliga hyra per person i Luxemburg förklaras av att parlamentet hyr tre av sina fyra byggnader från de nationella myndigheterna och har förmånliga villkor fram till dess att KAD II är färdigbyggd.
The average annual rent per person for the Court of Justice is relatively high (€12 500 per person) and not included in Figure 14 because it is based on one building only (T-building), a significant portion of which is currently empty. The Court of Justice will stop leasing the building in 2019 (see paragraph 75). 
Domstolens genomsnittliga årshyra per person är relativt hög (12 500 euro per person) och ingår inte i figur 14 eftersom den endast bygger på en enda byggnad (T-byggnaden), där en stor andel för närvarande står tom. Domstolen kommer att sluta hyra byggnaden 2019 (se punkt 75).
86 We noted that the annual rent per person varies significantly between buildings. 
86 Vi konstaterade att årshyran per person varierar kraftigt mellan byggnaderna.
For example, in the case of the Commission in Brussels, it varies between €4 800 and €19 500, while in Luxembourg it varies between €9 400 and €14 500. 
För kommissionen till exempel varierar den i Bryssel mellan 4 800 och 19 500 euro, medan den i Luxemburg varierar mellan 9 400 och 14 500 euro.
below shows, the annual rent per person in the Commission’s buildings in Brussels to some extent correlates with the office surface per person. 
person för kommissionens byggnader i Bryssel i viss mån överensstämmer med kontorsytan per person.
Figure 15 – Average annual rent per person and office surface per person 41 25000 40 20 000 15 000 10 000 35 30 25 20 15 10 5 5 000 00 Rent per person Net office per person (m2) Source: ECA, based on the data provided by the institutions. 
Figur 15 – Genomsnittlig årshyra per person och kontorsyta per person 41 25 000 40 20 000 15 000 10 000 35 30 25 20 15 10 5 5 000 00 Hyra per person Nettokontorsyta per person (m2) Nettokontorsyta per person (m2) Källa: Revisionsrätten baserat på uppgifter från EU-institutionerna.
The cost of construction and acquisition depends on the type of the building 87 We calculated the price per square metre of the total surface of two large, recently completed construction projects, the Council’s Europa building in Brussels and the ECB’s Main Building in Frankfurt. 
Kostnaderna för uppförande och förvärv beror på vilken typ av byggnad det gäller 87 Vi beräknade priset per kvadratmeter för den totala ytan i två stora, nyligen avslutade byggprojekt – rådets Europabyggnad i Bryssel och ECB:s huvudbyggnad i Frankfurt.
Both construction projects included renovation of the existing listed historical buildings and had to meet high technical security and safety standards. 
Båda dessa byggprojekt inbegrep renovering av de befintliga kulturminnesmärkta byggnaderna och måste uppfylla höga tekniska säkerhets-och skyddsstandarder.
Both are flagship buildings that create a new landmark in the city, and both are mixed-use. 
Båda byggnaderna är flaggskepp som utgör nya landmärken i respektive stad och båda har blandade användningsområden.
While the Europa building’s main functions are to host EU summits and provide space for national delegations and the President of the European Council, the ECB’s Main Building is mixed-use, with a higher proportion of office space. 
Medan Europabyggnadens viktigaste funktion är att tillhandahålla lokaler för EU-toppmöten och utrymmen för nationella delegationer och Europeiska rådets ordförande, är ECB:s huvudbyggnad avsedd för blandade användningsområden med en större andel kontorsytor.
The Council building was built by the state, while the ECB ran the project internally with the support of an external project manager. 
Rådets byggnad har byggts av staten, medan ECB ledde projektet internt med stöd av externa projektledare.
88 The cost per square metre for the ECB’s Main Building is €4 600 and €4 000 per square metre for the Europa building. 
88 Kostnaden per kvadratmeter är 4 600 euro för ECB:s huvudbyggnad och 4 000 euro för Europabyggnaden.
The Council acquired the land for the Europa building for a symbolic 1 euro, whereas the ECB paid the market price for the land. 
Rådet förvärvade tomtmarken till Europabyggnaden för en symbolisk summa på 1 euro, medan ECB betalade marknadspris för sin tomtmark.
89 In 2016, the Parliament purchased a standard office building (the Martens building in Brussels) at a cost of €2 70068 per square metre. 
89 År 2016 köpte parlamentet en standardkontorsbyggnad (Martens i Bryssel) till en kostnad av 2 700 euro68 per kvadratmeter.
The Parliament occupies the building since 2018, following refurbishment. 
Efter att man gjort en ombyggnad har Europaparlamentet använt byggnaden sedan 2018.
42 68 Includes cost of building and refurbishment works; excludes price of land. 
42 68 Inklusive kostnaden för uppförande och ombyggnadsarbeten; exklusive kostnaden för tomtmarken.
Conclusions and recommendations 90 Overall, we found that the institutions manage their spending on office accommodation efficiently. 
Slutsatser och rekommendationer 90 Vår allmänna slutsats var att institutionerna förvaltar sina utgifter för kontorslokaler ändamålsenligt.
However, the building strategies are not always formalised and planning is not optimal. 
Fastighetsstrategierna är dock inte alltid formaliserade och planeringen är inte optimal.
Furthermore, financing mechanisms of large construction projects we analysed were often complex and thereby in some cases affecting budgetary transparency. 
Vidare var finansieringsmekanismerna för de stora byggprojekt som vi analyserade ofta komplexa, vilket i några fall påverkade insynen i budgeten.
91 The institutions set out their building strategies in various documents. 
91 Institutionerna fastställer sina fastighetsstrategier i olika dokument.
Some of these were outdated or not yet formally approved. 
Vissa av dem var föråldrade eller hade ännu inte godkänts formellt.
We identified good practice at the Commission, which complements its buildings strategy with a regular update of the evolution of needs against available office space. 
Vi kunde konstatera att kommissionen tillämpar god praxis genom att komplettera sin fastighetsstrategi med en regelbunden uppdatering av aktuella behov i förhållande till tillgängliga kontorslokaler.
The institutions do not consider different scenarios in planning their property requirements (see paragraphs 10 to 13). 
Institutionerna beaktar inte olika scenarier vid planeringen av sina fastighetsbehov (se punkterna 10–13).
92 Although the institutions in the same location do not formally share a building strategy, they apply similar decision-making principles. 
92 Även om de institutioner som är belägna på samma ort inte formellt har en gemensam fastighetsstrategi, tillämpar de liknande principer för beslutsprocessen.
The institutions base their building strategies on their mandate and organisational needs. 
Institutionerna grundar sina fastighetsstrategier på sina mandat och organisatoriska behov.
For practical and economic reasons, they aim to concentrate their buildings in one or a few areas, they prefer to operate a smaller number of large buildings and they prefer to own buildings rather than rent (see paragraphs 14 to 19). 
Av praktiska och ekonomiska skäl strävar de efter att förlägga sina byggnader till ett eller ett fåtal områden, föredrar att ha ett mindre antal större byggnader och äger sina byggnader hellre än hyr dem (se punkterna 14–19).
93 The institutions in the same location established inter-institutional working groups where they discuss strategic property issues. 
93 De institutioner som är belägna på samma ort har inrättat interinstitutionella arbetsgrupper för att diskutera strategiska fastighetsfrågor.
This cooperation enabled institutions to share, take-over or sub-let properties. 
Genom detta samarbete har institutionerna fått möjlighet att gemensamt utnyttja, överta eller hyra ut fastigheter i andra hand.
It resulted in setting-up several inter-institutional tendering procedures for supplies of goods and services linked to the operation of the buildings portfolios (see paragraphs 20 to 22). 43 
Det ledde till att institutionerna har genomfört flera interinstitutionella upphandlingsförfaranden för leverans av varor och tjänster kopplade till driften av deras fastighetsbestånd (se punkterna 20–22). 43