natgillin/translations-raw huggingface dataset:
11 The other sources are Eurostat demographic data, Eurobarometer data, administrative data, OECD data and national data. As regards monitoring labour mobility, the LFS has some limitations, which are recognised by the Commission12: ‐ replying to the survey is compulsory in only 12 Member States and the non‐response rates among foreigners are known to be very high, due notably to language issues; ‐ in many Member States, recently arrived foreigners and short term workers may not be covered by the survey, as the LFS in line with international census recommendations only covers persons who have stayed for one year or more; ‐ the small sampling size in many countries reduces the ability to analyse the data by nationality. 
Övervakningen av arbetskraftens rörlighet i arbetskraftsundersökningen har följande begränsningar som kommissionen är medveten om12: ‐ I endast tolv medlemsstater är det obligatoriskt att besvara undersökningen, och man vet att bortfallsprocenten för utlänningar är mycket stor, framför allt på grund av språkproblem. ‐ I många medlemsstater är det inte säkert att nyligen anlända utlänningar och korttidsanställda ingår i den eftersom den i enlighet med internationella rekommendationer när det gäller folkräkningar endast omfattar personer som har vistats i landet i minst ett år. ‐ De små urvalen i många länder minskar möjligheterna att analysera uppgifterna efter nationalitet.
In 2005, the Commission identified the need to improve information on labour mobility flows between EU Member States, in addition to the LFS. 
År 2005 konstaterade kommissionen att informationen om arbetskraftens rörlighetsflöden mellan EU:s medlemsstater behövde förbättras som ett komplement till arbetskraftsundersökningen.
The Commission produces an annual compendium of relevant data sources available within Member States. 
Kommissionen gör varje år en sammanställning över relevanta uppgiftskällor i medlemsstaterna.
In 2016, almost all countries reported that they collect data in a centralised way on EU non‐national citizens who are either employed or who are registered jobseekers. 
År 2016 rapporterade nästan alla länder att de samlar in uppgifter i centraliserad form om utländska EU‐medborgare som antingen har arbete eller är registrerade arbetssökande.
Some PES collect data describing the individual “profile” of EU workers, such as the German system which contains information about: the profession/occupation, the type of work carried out, and the education of the worker. 
Vissa offentliga arbetsförmedlingar samlar in uppgifter som beskriver EU‐arbetstagares individuella ”profil”, till exempel det tyska systemet som innehåller information om yrket/anställningen, typ av arbete som utförs och arbetstagarens 11 12 26 Andra källor är demografiska data från Eurostat, uppgifter från Eurobarometern, administrativa uppgifter, uppgifter från OECD och nationella uppgifter.
However, it has proved difficult to use such data due to the lack of comparability between Member States. 
Det har dock visat sig vara svårt att använda sådana uppgifter eftersom de inte kan jämföras mellan medlemsstater.
In 2010, the Commission initiated the project “Monitoring labour market developments in Europe”. 
År 2010 startade kommissionen projektet Monitoring labour market developments in Europe (övervakning av utvecklingen på arbetsmarknaden i Europa).
Its aim was to gather up‐to‐date information on job vacancies, which would also serve as an early‐warning tool for bottlenecks and mismatches across EU labour markets. 
Syftet med projektet var att samla aktuell information om lediga platser, vilket också skulle fungera som ett verktyg för tidig varning för flaskhalsar och missmatchning på EU:s olika arbetsmarknader.
Data limitations, such as the limited availability of comparable vacancy data by Member State, made this difficult to achieve. 
Den begränsade tillgången på uppgifter, till exempel jämförbara uppgifter om lediga platser per medlemsstat, gjorde det svårt att uppnå.
This aim was further reflected in the 2016 EURES Regulation13, which requires the Member States' national work programmes to take into 12 13 26 Shortcomings identified by the Commission, see “Compendium of data sources on EU citizens residing/working in other EU Member States”, December 2016. 
Detta syfte återspeglades också i Euresförordningen från 201613, enligt vilken medlemsstaterna i sina nationella arbetsprogram bör ta hänsyn till data om rörlighetsflöden och rörlighetsmönster och analyser av uppgifter om befintliga och förutsedda över‐ och underskott på arbetskraft.
The 201614 report by the Commission details research upon labour shortages and surpluses and explores the possible matching of these shortages and surpluses across countries. 
I en rapport från 201614 presenterade kommissionen forskning om över‐ och underskott på arbetskraft och undersökte om de skulle kunna matchas mellan länder.
We found that Member States are at different stages with regard to the quality and depth of information on skills and labour imbalances and their magnitude. 
Vi konstaterade att medlemsstaterna befinner sig i olika skeden när det gäller kvaliteten och detaljnivån på informationen om kompetens‐ och arbetskraftsrelaterade obalanser och deras omfattning.
Of those visited Germany and the UK produce data which goes beyond what the Commission can provide, and may share that bilaterally with the PES of other Member States (see Box 5). 
Av de länder som vi besökte tar Tyskland och Förenade kungariket fram uppgifter som går utöver vad kommissionen kan tillhandahålla, och de kan dela dem bilateralt med de offentliga arbetsförmedlingarna i andra medlemsstater (se ruta 5).
The 2016 Commission report also recognises the need to improve the collection of such data across all Member States. 
I rapporten från 2016 konstaterar kommissionen också att insamlingen av sådana uppgifter behöver förbättras i alla medlemsstater.
For that study, only 13 of the 26 PES which submitted data could provide information on the magnitude of shortages and surpluses in their national labour markets. 
I den studien kunde endast 13 av de 26 offentliga arbetsförmedlingar som lämnade uppgifter ge information om storleken på över‐ och underskotten på den nationella arbetsmarknaden.
At the time of closing our audit, a comprehensive assessment of skills and labour shortages or surpluses across Member States continues to be a work in progress. 
fortfarande en omfattande bedömning av under‐ eller överskotten av kompetenser och arbetskraft i medlemsstaterna.
27 Box 5 ‐ Examples of data skills and labour imbalances within Member States Germany “Fachkräfteengpassanalyse”‐ a detailed overview of labour market shortages for specialised workforce, by region and economic sector The German Public Employment Service produces an analysis of foreseeable shortages of specialised work force (“Fachkräfte” in German), differentiated by economic sector and region. 
Ruta 5 – Exempel på uppgifter om kompetens‐ och arbetskraftsrelaterade obalanser inom medlemsstater Tysklands ”Fachkräfteengpassanalyse”– en detaljerad översikt över brister på arbetsmarknaden när det gäller specialiserad arbetskraft, per region och ekonomisk sektor Den tyska offentliga arbetsförmedlingen gör en analys av förutsebara brister på specialiserad arbetskraft (”Fachkräfte” på tyska), uppdelad efter ekonomisk sektor och region.
This initiative is set in the context of the demographic changes in Germany, the low unemployment rate and the growing problems of recruiting specialised workers. 
Initiativet ska ses mot bakgrund av de demografiska förändringarna i Tyskland, den låga arbetslösheten och de växande problemen med att rekrytera specialiserad arbetskraft.
The shortage is measured based on posts remaining vacant (not filled), the regional unemployment rate and the ratio of unemployed persons to vacant posts. 
Bristen mäts utifrån lediga (inte tillsatta) jobb, regional arbetslöshet och förhållandet mellan antalet arbetslösa och antalet lediga jobb.
Data source: Statistics of the Federal Employment Agency. 
Uppgiftskälla: Statistik från den federala arbetsförmedlingen.
The German Public employment service shares such data with other PES on a bilateral basis, to improve the recruitment process of specialists from that other Member State, but data is not collected nor recorded at an EU level. ... and the United Kingdom providing more detailed information on skills shortages, including minimum salaries to be expected In the United Kingdom, the Department of Works and Pensions establishes a skills shortage list for inward movement. 
29 Den tyska offentliga arbetsförmedlingen delar sådana uppgifter med andra offentliga arbetsförmedlingar bilateralt för att förbättra processen för rekrytering av specialister från den andra medlemsstaten, men på EU‐nivå samlas uppgifter varken in eller registreras. Förenade kungariket tillhandahåller mer detaljerad information om kompetensunderskott, inbegripet minimilöner som man kan räkna med I Förenade kungariket upprättar ministeriet för arbete och pensioner en förteckning över kompetensunderskott med tanke på mobila arbetstagare som vill flytta till landet.
The list covers the whole of the United Kingdom (with a separate listing for Scotland) and indicates the vacancy and the specific job details, and provides the minimum salary which can be expected. 
Förteckningen omfattar hela Förenade kungariket (med en separat lista för Skottland) och innehåller uppgifter om lediga platser och specifika jobb samt vilken minimilön man kan räkna med.
This listing is publically accessible and is shared with other Member States15. 
Listan är tillgänglig för allmänheten och delas med andra medlemsstater15.
Part II ‐ Weaknesses in the design and monitoring of EU funded actions facilitating labour mobility This part of the report reviews the effectiveness of EU funding facilitating labour mobility. 
Del II – Brister i utformningen och övervakningen av EU‐finansierade åtgärder för att främja arbetskraftens rörlighet I denna del granskar vi ändamålsenligheten i den EU‐finansiering som ska underlätta arbetskraftens rörlighet.
The programmes available for such purposes are the ESF and the EaSI programme. 
De instrument som finns tillgängliga för sådan finansiering är ESF och EaSI‐programmet.
We analysed the financial allocations of both funds and the complementarity of the ESF objectives with those of EaSI. 
Vi analyserade de finansiella anslagen till de båda instrumenten och hur ESF‐målen kompletterade målen för EaSI.
We further examined whether those programmes are effective in supporting labour mobility, and how any such activity is monitored. 
Vi undersökte också huruvida instrumenten på ett ändamålsenligt sätt stöder arbetskraftens rörlighet och hur sådan verksamhet övervakas.
Regarding EaSI‐EURES activities, we reviewed two of its elements: EURES projects managed by Cross border partnerships (CBPs) with regard to their design and performance monitoring, as well as the EURES Job mobility portal, particularly its effectiveness in bringing job seekers and job vacancies together. 
Vad beträffar verksamhet inom EaSI‐Eures granskade vi följande två delar: Euresprojekt som förvaltades av gränsöverskridande partnerskap med avseende på utformning och resultat samt Euresportalen, särskilt dess ändamålsenlighet när det gäller att matcha arbetssökande och lediga platser.
Total EU funding addressing labour mobility is unknown and complementarity of funds is not ensured Where the EU funds activities addressing a major priority such as labour mobility, the Commission should ensure that the funding can be identified and monitored. 
Det är oklart hur stor den totala EU‐finansieringen för att främja arbetskraftens rörlighet är, och komplementaritet mellan instrumenten har inte säkerställts När EU finansierar verksamhet som gäller ett högprioriterat område, såsom arbetskraftens rörlighet, bör kommissionen se till att finansieringen kan identifieras och 15 Se https://www.gov.uk/government/publications/tier‐2‐shortage‐occupation‐list.
Where several EU funds are available, their complementarity should be ensured. 
När flera typer av EU‐finansiering är tillgängliga bör komplementaritet dem emellan säkerställas.
Figure 5 indicates how EU programmes relevant to labour mobility compare in financial terms. 
I figur 5 gör vi en finansiell jämförelse mellan EU‐instrument av betydelse för arbetskraftens rörlighet.
The ESF is potentially the main instrument for supporting employment, of which labour mobility is part. 
ESF är potentiellt det viktigaste instrumentet till stöd för sysselsättning, där arbetskraftens rörlighet ingår.
Under one of the ESF’s Thematic Objectives, the objective “Promoting sustainable and quality employment and supporting labour mobility” (so called “TO 8”) and its related investment priority “modernisation of labour market institutions including labour mobility“ (so called “IP 7”), Member States may programme labour mobility related activities. 
Inom ESF:s tematiska mål ”Främja hållbar och kvalitativ sysselsättning och arbetskraftens rörlighet” (”TM 8”) och den tillhörande investeringsprioriteringen ”åtgärder för att modernisera arbetsmarknadsinstitutionerna [...] inklusive [...] arbetstagarnas rörlighet [...]” (”IP 7”) kan medlemsstaterna planera verksamhet som hänger samman med arbetskraftens rörlighet.
It can be seen that the ESF funding under the TO 8 with 27.5 billion euro available to Member States to address labour mobility is significantly larger than the 919 million euro EaSI programme, specifically its EURES axis with 165 million euro, which is also dedicated to addressing labour mobility issues. 
Man kan notera att den ESF‐finansiering inom TO 8 på 27,5 miljarder euro som finns tillgänglig för medlemsstaternas åtgärder för arbetskraftens rörlighet är betydligt större än de 919 miljoner euro som EaSI‐programmet omfattar, särskilt dess Euresdel på 165 miljoner euro, som också handlar om främjande av arbetskraftens rörlighet.
Figure 5 ‐ Comparison of respective funding streams that can be used to support labour mobility 30 EaSI 2014‐20: 919 million euro EaSI‐EURES 2014‐20: 165 million euro Source: ECA. 
Figur 5 – Jämförelse mellan de båda finansieringskanaler som kan användas för att stödja arbetskraftens rörlighet 30 EaSI 2014–2020: 919 miljoner euro EaSI‐Eures 2014–2020: 165 miljoner euro Källa: Europeiska revisionsrätten.
ESF TO8 2014‐20: 27 505 million euro ESF TO8 IP7 2014‐20: 954 million euro Under the current 2014‐2020 programme period for the ESF, Member States could plan their national activities relating to EURES (such as staff and IT cost occurring in the participating PES) and the development of specific mobility schemes and strategies at local, regional, national and cross‐border by using the ESF. 
ESF TM8 2014–2020: 27 505 miljoner euro ESF TM8 IP7 2014–2020: 954 miljoner euro Inom ESF:s nuvarande programperiod 2014–2020 kan medlemsstaterna planera sin nationella Euresrelaterade verksamhet (t.ex. personal‐ och it‐kostnader för de deltagande offentliga arbetsförmedlingarna) och utvecklingen av särskilda system och strategier för rörlighet på lokal, regional, nationell och gränsöverskridande nivå med hjälp av ESF.
During the approval of ESF Operational Programmes in 2013/14, the Commission did not monitor the extent to which Member States actually programmed actions addressing labour mobility. 
Under godkännandet av operativa program inom ESF 2013/2014 övervakade inte kommissionen i vilken utsträckning medlemsstaterna faktiskt planerade ågärder för arbetskraftens rörlighet.
In September 2015, after the approval of the underlying ESF Operational Programmes, in an attempt to collect such information the Commission sent a survey to Member States seeking data about the volume of the planned budget within ESF for intra‐EU labour mobility and EURES actions. 
I september 2015, efter godkännandet av de underliggande operativa programmen inom ESF, skickade kommissionen i ett försök att samla in sådan information en enkät till medlemsstaterna där den begärde uppgifter om storleken på den planerade budgeten inom ESF för åtgärder avseende arbetskraftsrörlighet inom EU och Euresåtgärder.
However, only 15 Member States replied. 
Men endast 15 medlemsstater besvarade enkäten.
12 of those responding stated they would support EURES services through the ESF. 
Tolv av de medlemsstater som svarade uppgav att de skulle stödja Eurestjänster genom ESF.
As regards the financial means allocated to that, the evaluator of the survey concluded that “Because of the great diversity of the responses, and a huge heterogeneity in indicating the expenditures per 16 Regulation (EU) No 1304/2013. 31 year or in total, it is not possible to compare the dataset received from the 15 countries.” 
Vad beträffar de finansiella medel som anslogs till den verksamheten konstaterade utvärderaren av enkäten att det inte gick att jämföra datasetet från de 15 länderna på grund av den stora variationen bland svaren och de olika sätten att ange utgifter (per år eller totalt).
Box 6 outlines ways in which individual Member States are using the ESF for such purposes. 
I ruta 6 beskrivs kortfattat hur enskilda medlemsstater använder ESF för sådana ändamål.
Box 6 ‐ Examples of ESF activities addressing labour mobility in Member States, and their respective financial importance Portugal The programme supports actions aimed directly at jobseekers or employers, particularly in terms of information, advice and support for placement and recruitment to nationals or employers who wish to work or recruit in another Member State. 
Ruta 6 – Exempel på ESF‐verksamhet för att främja arbetskraftens rörlighet i medlemsstaterna och deras finansiella omfattning Portugal Programmet stöder åtgärder som är riktade direkt till jobbsökande eller arbetsgivare, särskilt information, råd och stöd avseende förmedling och rekrytering till medborgare eller arbetsgivare som vill arbeta eller rekrytera i en annan medlemsstat.
To do so, Portugal programmed 2.16 million euro for the 2014‐2020 period, that is 0.02 % of the total ESF budget for that period (EU and national funding), being 8.9 billion euro. 
För det planerade Portugal 2,16 miljoner euro för perioden 2014–2020, vilket motsvarar 0,02 % av den totala ESF‐budgeten för samma period (EU‐finansiering och nationell finansiering), som uppgår till 8,9 miljarder euro.
Ireland Ireland supports jobseekers through Jobs Fairs, the promotion of European vacancies on Jobsireland, the EURES Portal and the EURES Facebook Page. 
32 Irland Irland stöder jobbsökande genom jobbmässor, marknadsföring av lediga platser i EU på webbsidan ”Jobsireland”, Euresportalen och Eures Facebooksida.
Employers could arrange Jobs Fairs, advertise their vacancies on Jobsireland and the EURES Portal, and were supported at overseas recruitment events. 
Arbetsgivare kunde anordna jobbmässor och annonsera lediga platser på ”Jobsireland” och Euresportalen samt fick stöd på rekryteringsevent utomlands.
To do so, Ireland programmed 2.7 million euro for the 2014‐2020 period, that is 0.28 % of the total ESF budget for that period (EU and national funding), being 948 million euro. 
För det planerade Irland 2,7 miljoner euro för perioden 2014–2020, vilket motsvarar 0,28 % av den totala ESF‐budgeten för samma period (EU‐finansiering och nationell finansiering), som uppgår till 948 miljoner euro.
Within the design of ESF, EU labour mobility has not been defined as a separate investment priority17, nor has it been earmarked in any other way. 
Arbetskraftsrörlighet i EU är inte en separat investeringsprioritering inom ESF17 och har inte heller öronmärkts på något annat sätt.
As a result, the actual ESF budgets allocated to EURES actions or labour mobility in the 28 Member States cannot be determined resulting in an inability to know what funding has been used for which purposes. 
Vilka ESF‐belopp som faktiskt har anslagits till Euresåtgärder eller arbetskraftens rörlighet i de 28 medlemsstaterna går därför inte att fastställa, vilket innebär att man inte kan veta vilken finansiering som har använts för vilka ändamål.
We reviewed the ESF Operational Programmes for the Member States visited and were unable to determine the amounts allocated to support labour mobility. 
Vi granskade de operativa programmen inom ESF för de medlemsstater som vi besökte och kunde inte fastställa vilka belopp som hade anslagits till stöd för arbetskraftens rörlighet.
From the review and our visits to Member States, we established that the programming of labour mobility actions under the ESF was not a priority for them. 
Utifrån granskningen och våra besök i medlemsstaterna konstaterade vi att de inte prioriterade planering av åtgärder för arbetskraftsrörlighet inom ESF.
32 return mobility, because the constant outflow of workers from Romania had created shortages in key areas of the economy (see Box 7). 
I Rumänien låg tonvikten på att stimulera arbetstagare att återvända till landet eftersom det ständiga utflödet av arbetstagare från Rumänien har skapat underskott på viktiga områden i ekonomin (se ruta 7).
Box 7 ‐ Addressing Labour mobility though ESF funding in the five Member States visited Member State visited Does the current ESF address Intra EU labour mobility? 
33 Box 7 – Stöd till arbetskraftens rörlighet genom ESF‐finansiering i de fem besökta medlemsstaterna Medlemsstater som besöktes Behandlas arbetskraftsrörlighet inom EU inom ESF under den innevarande programperioden?
Germany No ESF funding focuses on the integration of youth, the long‐term unemployed and migrants into the labour market Luxembourg No The ESF addresses the unemployed over 45 and the integration of the unemployed under 30 years into the labour market Poland Limited, e.g. by paying a re‐location allowance to young people moving to another Member State Romania Limited, to stimulate return mobility to Romania by providing individual loans United Kingdom No Priority is given to those groups facing labour market disadvantages, including young people, disabled people, and those with poor levels of qualification and skills The underlying Regulation defining the horizontal rules for all European structural and investment funds (“ESIF”, which also covers the ESF)18 requires the need for coordination and complementarity of different ESI and other EU funds. 
Tyskland Nej ESF‐finansieringen är inriktad på att integrera ungdomar, långtidsarbetslösa och migranter på arbetsmarknaden Luxemburg Nej ESF stöder arbetslösa som är äldre än 45 år och integreringen av arbetslösa som är yngre än 30 år på arbetsmarknaden Polen I begränsad utsträckning, till exempel genom flyttbidrag till unga människor som flyttar till en annan medlemsstat Rumänien I begränsad utsträckning för att stimulera arbetstagare att återvända till Rumänien genom beviljande av individuella lån Förenade kungariket Nej De grupper som har sämre förutsättningar på arbetsmarknaden prioriteras, till exempel ungdomar, personer med funktionsnedsättning och lågutbildade Enligt den förordning som fastställer de övergripande reglerna för alla europeiska struktur‐ och investeringsfonder (ESI‐fonderna, som också inkluderar ESF)18 krävs samordning och komplementaritet mellan olika ESI‐fonder och andra EU‐fonder.