natgillin/translations-raw huggingface dataset:
28 special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect? 
28 Särskild rapport nr 9/2010 – används de utgifter inom eu:s strukturåtgärder som avser vattenförsörjning till hushållen på bästa möjliga sätt?
29 sEVEral ProjEcts oPEratE WIth lImItEd EffIcIEncy 53. two main efficiency parameters used in the audit were the rate of use of the infrastructure and the rate of non-invoiced water in the dependent distribution networks. (a) a low rate of use of the capacity means that a smaller, less expensive infrastructure might have provided the same level of service. (b) a high rate of non-invoiced water in the dependent distribution networks implies, in particular, losses. If investment had successfully tackled water losses, less water would need to be extracted, treated and transported by the new infrastructure, which could therefore have been smaller in scale or even not needed at all. 
29 flera PrOjekt fUngerar med begränsad effektiVitet 53. två av de viktigaste effektivitetsparametrarna som användes vid revisionen var utnyttjandegraden för infrastrukturen och andelen icke-fakturerat vatten i de berörda distributionsnäten: a) ett lågt utnyttjande av kapaciteten innebär att mindre och billigare infrastruktur kanske kunde ha gett samma servicenivå. b) en hög andel icke-fakturerat vatten i de berörda distributionsnäten innebär framför allt förluster. om man genom investeringarna på ett framgångsrikt sätt hade tagit itu med vattenförlusterna skulle det ha krävts ett mindre vattenuttag och en mindre mängd vatten hade behövt renas och transporteras i den nya infrastrukturen som därmed kunde ha varit mindre eller kanske inte hade behövts alls.
54. at the time of the audit, 21 co-financed projects had been in operation for one to four years, three were starting to operate and five were physically completed but not in operation. 
54. vid tiden för revisionen hade 21 medfinansierade projekt varit i drift i ett till fyra år, tre höll på att tas i drift och fem hade byggts färdigt men var inte i drift.
Table 3 assesses these projects against the two main efficiency parameters. 
I tabell 3 bedöms dessa projekt i förhållande till de två viktigaste effektivitetsparametrarna.
55. for the operational projects, there is a great variation in the rate at which the capacity of the co-financed infrastructures is used — between 100 % and 16 % — and in the level of non-invoiced water from the dependent distribution networks — from 13 % to 55 %. for the purpose of this analysis, projects with similar characteristics were placed in one of three categories (see Table 4). 
55. för de projekt som är i drift finns det stora skillnader i hur hög utnyttjandegraden är när det gäller den medfinansierade infrastrukturen – mellan 100 och 16 procent – och andelen icke-fakturerat vatten från de berörda distributionsnäten – mellan 13 och 55 procent. för denna analys placerades projekt som liknade varandra i en av tre kategorier (se tabell 4).
56. assumptions relating to projects having a longer lifetime are inherently less reliable than those for shorter lifetimes. for projects which can be implemented in phases, implementation could evolve according to needs. special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect? 
56. antaganden om projekt med längre livslängd är automatiskt mindre tillförlitliga än antaganden om projekt med kortare livslängd. för projekt som kan genomföras i flera faser kan genomförandet ske i enlighet med behoven. Särskild rapport nr 9/2010 – används de utgifter inom eu:s strukturåtgärder som avser vattenförsörjning till hushållen på bästa möjliga sätt?
30 tablE 3 Type of project Actual date of entry in operation Horizon year of project Rate of use of co-financed infrastructure (%) Rate of non-invoiced water in dependent distribution networks (%) A 2006 2018 91,3 21,0 A/ B 2004 2020 82,4 20,6 26,0 A Mid-2008 2028 63,2 16,8 A 2005 2015 73,0 55,5 A 2005 2021 65,9 High1 A Partially mid-2005 2012 16,8 No data B End 2000 2020 100,0 26,0 B Mid-2006 2027 52,8 27,0 B 2008 2030 50,6 25,8 B November 2008 2015 58,3 High1 B 2004 2015 31–64 43,5 B/ A 2004 2030 22,7 50,0 29,6 B/ C 2006–09 2038 20,0 NA 13,0 B 2005 2016 16,2 39,0 B/ C Mid-2008 2040 32,6 NA 55,3 B 2004 2040 20–34 43,5 B Mid-2008 2029 20,3 No data B 2008 2028 34,8 No data C 2006 2038 NA 33,0 C 2003 2040 NA 43,5 C 2005 2022 NA No data assEssmEnt of thE ProjEcts In oPEratIon aGaInst thE maIn EffIcIEncy ParamEtErs high rate of use (x ≥ 70 %) or low rate of non-invoiced water (x ≤ 25%) Medium rate of use (40 % ≤ x < 70 %) or medium rate of non-invoiced water (25% < x ≤ 40%) low rate of use (x < 40 %) or high rate of non-invoiced water (x > 40%) na = non-applicable: projects in which the minimum size of pipes is imposed by technical standards. 
30 tabell 3 Typ av projekt Faktiskt datum för när projektet togs i drift Projektets horisontår Utnyttjandegrad för medfinansierad infrastruktur (%) Andel icke-fakturerat vatten i berörda distributionsnät (%) A 2006 2018 91,3 21,0 A/ B 2004 2020 82,4 20,6 26,0 A i mitten av 2008 2028 63,2 16,8 A 2005 2015 73,0 55,5 A 2005 2021 65,9 hög1 A delvis i mitten av 2005 2012 16,8 inga uppgifter B i slutet av 2000 2020 100,0 26,0 B i mitten av 2006 2027 52,8 27,0 B 2008 2030 50,6 25,8 B nov 2008 2015 58,3 hög1 B 2004 2015 31–64 43,5 B/ A 2004 2030 22,7 50,0 29,6 B/ C 2006–2009 2038 20,0 e.t.
1 there are no data regarding the level of non-invoiced water due to lack of meters. nevertheless, other information indicates that the efficiency of the distribution network is poor. special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect? 
1 det finns inga uppgifter om mängden icke-fakturerat vatten på grund av att det saknas mätare. det finns dock andra uppgifter som tyder på att distributionsnätet inte är effektivt. Särskild rapport nr 9/2010 – används de utgifter inom eu:s strukturåtgärder som avser vattenförsörjning till hushållen på bästa möjliga sätt?
31 tablE 4 Description Useful lifetime Possibility to implement in phases Type A Treatment and desalination plants 15–20 years Yes Type B Abstraction and transport infrastructure 30–50 years No Type C Distribution networks 30–50 years No ProjEct tyPoloGy for EffIcIEncy assEssmEnt Picture 7: Desalination plant (type A) Picture 9: Distribution network (type C) Picture 8: Water transport infrastructure (type B) special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect? 
31 tabell 4 Beskrivning Livslängd Möjligt att genomföra i etapper Typ A Renings-och avsaltningsanläggningar 15–20 år ja Typ B Infrastruktur för uttag och transport 30–50 år nej Typ C Distributionsnät 30–50 år nej klassificering aV PrOjekt för effektiVitetsbedömning Bild 7: Avsaltningsanläggning (typ A). Bild 9: Distributionsnät (typ C). Särskild rapport nr 9/2010 – används de utgifter inom eu:s strukturåtgärder som avser vattenförsörjning till hushållen på bästa möjliga sätt?
57. with regard to the seven type a projects or projects including type a elements that had been in operation for at least one year: (a) capacity: three projects operate at a good capacity, three at a medium level and one at a low level. since the lifetime of this type of infrastructure is relatively short, projects that are currently under-used are less likely to reach an acceptable level of use; this could have been avoided by implementing the desalination or treatment capacity in phases; (b) non-invoiced water: for two of the projects, the level of non-invoiced water is very high. 
57. När det gäller de sju projekten av typ a eller projekt som innehåller delar av typ a som hade varit i drift i minst ett år gällde följande: a) kapacitet: I tre projekt utnyttjas kapaciteten väl, tre ligger på medelnivå och ett på en låg nivå. eftersom livslängden för denna typ av infrastruktur är relativt kort är det mindre sannolikt att projekt som för närvarande är underutnyttjade kommer att nå upp till en acceptabel utnyttjande-nivå. problemet kunde ha undvikits om avsaltnings-eller reningskapaciteten hade byggts upp i etapper. b) Icke-fakturerat vatten: för två av projekten är mängden icke-fakturerat vatten mycket hög.
In one case the rate is over 50 % and, in another, although water distributed to consumers is not metered, a per capita consumption of 550 litres per day implies that losses in the network are likely to be very high21. 
I ett fall är andelen över 50 procent och i ett annat fall tyder förbrukningen per person på 550 liter om dagen på att förlusterna i nätet troligen är mycket höga, även om den volym vatten som distribueras till konsumenterna inte mäts21.
58. with regard to the 13 type b projects or projects containing type b elements that had been in operation for more than one year: (a) capacity: one project operates at maximum capacity, four projects operate at medium rate and eight at low rate. the reasons for this level of performance are the high estimates of future demand (see Table 2) and the lack of coordination among different authorities in charge of the water supply systems (see Box 8). there are also several cases where, despite signed agreements, the supply provided is not used or municipalities have withdrawn their commitment to use the water; (b) non-invoiced water: except in one case, efficiency is also severely affected by medium or low performance; in two other cases, no data were available. 
58. När det gäller de 13 projekten av typ b eller projekt som innehåller delar av typ b som hade varit i drift i mer än ett år gällde följande: a) kapacitet: ett projekt drivs till full kapacitet, fyra projekt ligger på medelnivå och åtta på en låg nivå. orsakerna till denna utnyttjandenivå är att man beräknat den framtida efterfrågan högt (se tabell 2) och att samordningen mellan olika myndigheter med ansvar för vattenförsörjningssystem är bristfällig (se ruta 8). det finns också flera fall där det vatten som tillhandahålls trots undertecknade avtal inte används eller där kommuner har dragit tillbaka sitt åtagande att använda vattnet. b) Icke-fakturerat vatten: med undantag av ett fall påverkas också effektiviteten kraftigt av ett utnyttjande på medelnivå eller låg nivå.
21 the international standard for domestic use is 120–150 m3 per household and year, which corresponds to 132–164 litres per inhabitant and day. 
21 den internationella normen för hushållens förbrukning är 120–150 m3 per hushåll och år, vilket motsvarar 132–164 liter per invånare och dag.
32 special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect? 
32 Särskild rapport nr 9/2010 – används de utgifter inom eu:s strukturåtgärder som avser vattenförsörjning till hushållen på bästa möjliga sätt?
59. finally, for the five projects of type c or containing type c elements, the rate of use of the capacity is not assessed, because there is little scope for modifying the size of the pipes, due to technical reasons. as regards the rate of losses, the newly installed sections of the network achieve good results of about 10 %. however, the rate of non-invoiced water in the overall urban distribution network continues to be high or medium (from about 30 to 45 %) in three cases because only a limited part of the network has been renovated. 
59. Slutligen, när det gäller de fem projekten av typ C eller projekt som innehåller delar av typ C bedömdes inte kapacitetsutnyttjandet eftersom det av tekniska skäl inte finns mycket utrymme för att ändra storleken på rörledningarna. När det gäller förlustandelen når de nyinstallerade delarna av nätet goda resultat, ungefär 10 procent. andelen icke-fakturerat vatten i det övergripande distributionsnätet i stadsområden ligger fortfarande på en hög eller medelhög nivå (mellan 30 och 45 procent), i tre fall på grund av att endast en begränsad del av nätet har renoverats. det finns stOra brister i PrOcessen för fastställande aV bidrag 60.
ProcEss for sEttInG Grant ratEs shoWs sIGnIfIcant WEaknEssEs ... 60. the regulations governing the structural funds and the cohesion fund lay down the rules for setting community financial assistance. the EU grant cannot exceed specific ceilings22. within the limits of these ceilings, the level of community assistance in revenue-generating projects is determined on the basis of the financing gap method: the grant cannot exceed the difference between the discounted costs of the investment and the discounted net revenues of the project. this aims at ensuring that the project receives the resources needed to be implemented without unjustified over-financing. 
I de förordningar som reglerar strukturfonderna och Sammanhållningsfonden finns bestämmelser för hur ekonomiskt stöd från gemenskapen ska fastställas. eu-bidraget får inte överstiga vissa tak22. Inom taken fastställs nivån på gemenskapsstödet till intäktsbringande projekt med en metod som grundas på finansieringsbehovet. bidraget får inte överstiga skillnaden mellan de diskonterade investeringskostnaderna och projektets diskonterade nettointäkter. detta ska garantera att projektet får de resurser som krävs för att det ska kunna genomföras utan oberättigad överfinansiering.
22 article7ofregulation(Ec) no 1164/94 and article 29 of regulation (Ec) no 1260/1999. 
22 artikel7iförordning(eg) nr 1164/94 och artikel 29 i förordning (eg) nr 1260/1999.
33 box 8 ExamPlEs of loW ratE of usE of InfrastructurE duE to lack of coordInatIon bEtWEEn authorItIEs one regional authority promoted the renovation of the water main for a supply system delivering bulk water to several municipalities and co-financed by the Erdf. at the same time, the main municipality involved built a desalination plant, which was also co-financed by the Erdf. the water main was only used at a rate of 58 % in the first year of operation. a decision was taken to discontinue the desalination plant in May 2010, only four years after commissioning. 
33 rUta 8 exemPel På ett lågt Utnyttjande aV infrastrUktUr På grUnd aV bristfällig samOrdning mellan myndigheter en regional myndighet stödde renoveringen av huvudvattenledningen för ett försörjningssystem som levererade bulkvatten till flera kommuner och som medfinansierades av eruf. Samtidigt byggde den kommun som var mest berörd en avsaltningsanläggning som också medfinansierades av eruf. huvudvattenledningen utnyttjades endast till 58 procent under det första driftsåret. ett beslut fattades om att avbryta verksamheten vid avsaltningsanläggningen i maj 2010, endast fyra år efter det att den togs i drift.
In another Member state, a new bulk water supply system was promoted by a state-owned company and co-financed by the cf. however, the municipalities to be supplied by this system required their local infrastructures to be incorporated into the system. Moreover, in the end, the largest municipality refused to be supplied by the new system. as a result, the rate of use of the co-financed infrastructure is currently less than 25 %. special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect? 
I en annan medlemsstat stödde ett statligt ägt företag ett nytt bulkvattenförsörjningssystem som också medfinansierades av Sammanhållningsfonden. de kommuner som skulle få vatten från detta system krävde dock att deras lokala infrastruktur skulle införlivas i systemet. dessutom vägrade den största kommunen att ta emot leveranser från det nya systemet. därför ligger utnyttjandegraden för den medfinansierade infrastrukturen nu på mindre än 25 procent. Särskild rapport nr 9/2010 – används de utgifter inom eu:s strukturåtgärder som avser vattenförsörjning till hushållen på bästa möjliga sätt?
61. for all cf projects and Erdf major projects examined, the grant applications presented to the commission by Member states (see paragraph 8) included a financial cost-benefit analysis (cba). all the applications requested assistance on the basis of the financing gap rate resulting from the cba23. the EU contribution varied from 40 % to 85 % of the total eligible costs of the project. 
61. för alla de projekt inom Sammanhållningsfonden och större eruf-projekt som granskades innehöll de ansökningshandlingar som hade lämnats in till kommissionen av medlemsstaterna (se punkt 8) en ekonomisk kostnadsnyttoanalys. I alla ansökningar begärdes stöd på grundval av det finansieringsbehov som man kom fram till genom kostnadsnyttoanalysen23. eu-bidraget varierade mellan 40 och 85 procent av projektens totala stödberättigande kostnader.
62. for the other Erdf projects examined (not submitted for individual grant approvals to the commission), only greece and portugal requested that a cba be provided by the project promoters as part of the documentation accompanying the applications. however, the co-financing rate was determined irrespective of the cbas. 
62. för övriga granskade eruf-projekt (som inte hade lämnats in till kommissionen för enskilt godkännande av bidrag) var det endast grekland och portugal som begärde att de projektansvariga skulle lämna in en kostnadsnyttoanalys som en del av den dokumentation som åtföljde ansökningarna. medfinansieringsgraden fastställdes dock oberoende av kostnadsnyttoanalyserna.
In most cases the projects were awarded the maximum co-financing rate granted to the operational programme measure in which they were included. the grant rate for these projects varied from 40 % to 80 % of the total eligible costs. 
I de flesta fall tilldelades projekten den högsta medfinansieringsgrad som hade beviljats det operativa program som de ingick i. bidragsnivån varierade för dessa projekt mellan 40 och 80 procent av de totala stödberättigande kostnaderna.
63. during the audit, the court found significant weaknesses in the financial analyses provided in support to Member states’ grant applications24. (a) In four of the 11 cbas provided to the commission, contrary to the rules of the financing gap method, depreciation had been included in the calculation of operational expenditure. as a result, in two cases, the grant rate was set at around twice the level it should have been, and in the two other cases, at about 50 % above that level. (b) In most of the cases where projects form part of a wider water supply system, no overview of the overall system was provided although this was necessary for the financial evaluation of the part presented for co-financing. 
63. under revisionen fann revisionsrätten betydande brister i de finansiella analyser som hade lämnats in till stöd för medlemsstaternas bidragsansökningar24. a) I fyra av de kostnadsnyttoanalyser som hade lämnats in till kommissionen hade avskrivningar tagits med i beräkningen av driftsutgifterna, vilket strider mot reglerna för metoden för beräkning av finansieringsbehov.
Moreover, the operating costs and revenues used in the analyses were derived as a pro-rata of the wider water supply systems to which the co-financed projects belonged; only in one case were the assumptions based on the actual data of the water supply system. (c) some figures provided in the cbas were unrealistic; for example, constant volumes and prices were used in almost all cases. furthermore, the commission did not assess the soundness of the cbas’ estimates of the operating costs. 
Resultatet blev i två fall att bidragsnivån blev dubbelt så hög som den borde ha varit, och i de andra två fallen ungefär 50 procent högre. b) I de flesta fall där projekten ingår i ett större vattenförsörjningssystem lämnades ingen översikt över det övergripande systemet trots att det behövdes för den finansiella utvärderingen av den del som ansökan om medfinansiering gällde. dessutom hade de driftskostnader och intäkter som användes i analyserna fastställts som en andel av det större vattenförsörjningssystem som projektet ingick i; endast i ett fall baserades antagandena på faktiska uppgifter om vattenförsörjningssystemet. c) Några uppgifter som lämnades i kostnadsnyttoanalyserna var orealistiska. exempelvis användes konstanta volymer och priser i nästan samtliga fall. kommissionen bedömde inte heller om beräkningarna av driftskostnader i kostnadsnyttoanalyserna var riktiga.
23 Except in two projects submitted before 1999 for which the financing gap method was not applicable. 
23 utom i två projektansökningar som lämnades in före 1999 och för vilka metoden för beräkning av finansieringsbehov inte användes.
24 this situation has already been highlighted in a previous report of the court; see in particular paragraphs 21 to 34 of special report no 1/2008 concerning the procedures for the preliminary examination and evaluation of major investment projects for the 1994–99 and 2000–06 programme periods. 
24 Revisionsrätten har redan påpekat detta förhållande i en tidigare rapport. Se särskilt punkterna 21–34 i revisionsrättens särskilda rapport nr 1/2008 om förfarandena för utredning och utvärdering av större investeringsprojekt under programperioderna 1994–1999 och 2000–2006.
34 special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect? 
34 Särskild rapport nr 9/2010 – används de utgifter inom eu:s strukturåtgärder som avser vattenförsörjning till hushållen på bästa möjliga sätt?
35 ... and doEs not takE suffIcIEnt account of thE abIlIty of thE ProjEcts to GEnEratE rEVEnuE 64. 
35 PrOjektens förmåga att generera intäkter beaktas inte i tillräcklig Utsträckning 64.
In the water supply sector, the revenues are tariffs and other charges paid by the various types of user. these revenues have an impact on the rate of community assistance as they contribute towards reducing the financing gap of a project. to assess whether a grant rate is set at a level which avoids over-financing and ensures the efficient use of EU resources, the ability of a project to generate revenues must be taken into account. 
Inom vattenförsörjningssektorn består inkomsterna av vattentariffer och andra avgifter som de olika typerna av användare betalar. dessa inkomster påverkar nivån på gemenskapsstödet eftersom de bidrar till att minska ett projekts finansieringsbehov. för att bedöma om ett bidrag fastställs till en nivå som innebär att överfinansiering undviks och garanterar att eu-medlen används effektivt, måste man ta med projektets förmåga att generera intäkter i beräkningen.
65. In 2000, the commission decided that the rate of assistance should be adjusted to encourage the introduction of charging systems covering the costs of operating, maintaining and replacing infrastructures as well as the costs of pollution abate-ment25. 
65. år 2000 beslutade kommissionen att stödnivån skulle justeras så att man uppmuntrade införandet av avgiftssystem som täckte kostnaderna för att driva, underhålla och ersätta infrastruktur samt kostnaderna för att bekämpa föroreningar25.
66. the court’s review of the sampled projects found that, in most cases, the rate granted was merely the rate applied for. Except in one case (see Box 9), no attention was paid to the charging systems, which allowed for very low recovery rates. 
66. Revisionsrättens granskning av projekten i urvalet visade att den beviljade bidragsnivån i de flesta fall helt enkelt var den nivå ansökan gällde. med undantag av ett fall (se ruta 9) ägnades ingen uppmärksamhet åt avgiftssystemen vilket möjliggjorde mycket låga kostnadstäckningsnivåer.
In most of the cases tariffs only covered the operating costs and not the total investment cost borne by the national public and EU funding. 
I de flesta fall täckte avgifterna endast driftskostnaden och inte den totala investeringskostnad som betalades med nationella offentliga medel och eu-medel.