natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Comparing the results for eligible areas registered in the Austrian LPIS (left image) with those determined by means of a semi‐automatic detection tool (right image) reveals significant differences. 
När man jämför resultatet för de stödberättigande arealer som registrerats i Österrikes LPIS (vänstra bilden) med dem som fastställts med hjälp av halvautomatiska undersökningsverktyg (högra bilden) kan man konstatera att det finns stora skillnader.
Source: ©Atzberger, C., ‘The current capabilities of (semi-)automatic determination of pasture grazing areas using remote sensing’, Vienna 2014. 
Källa: ©Atzberger, C., The current capabilities of (semi-)automatic determination of pasture grazing areas using remote sen-sing (den aktuella kapaciteten att (halv-)automatiskt fastställa betesmarksareal med hjälp av fjärranalys), Wien 2014.
Part I - Despite good achievements in the implementation 24 of the Land Parcel Identification Systems, room for improvement remains Information on whether the land is actually at the farmer’s disposal was included in some LPISs 30 Farmers need to have the claimed area at their disposal (e.g. through ownership or lease rights) in order to be entitled to any agricultural payment. 
Del I – Trots goda resultat vid genomförandet av systemen för 24 identifiering av jordbruksskiften finns det fortfarande utrymme för förbättringar Information om huruvida jordbrukaren faktiskt förfogar över marken fanns i några LPIS-system 30 Jordbrukare måste förfoga över den areal som de begär stöd för (t.ex. genom att äga eller arrendera den) för att ha rätt till jordbruksstöd.
If farmers are not asked to provide evidence of legal rights on the land they claim, then there is the risk that they are paid for land that it is not at their disposal, such as public land or private land belonging to other entities. 
Om jordbrukarna inte ombeds tillhandahålla bevis för att de har laglig rätt till den mark som de begär stöd för finns det risk för att de får ersättning för mark som de inte förfogar över, till exempel allmän mark eller privat mark som ägs av andra enheter.
Though not required by the EU legislation, we consider it good practice to complement the LPIS, whenever feasi‐ ble and cost‐effective, with information on whether the parcels are at the farm‐ er’s disposal, which would enable Member States to cross‐check such information against aid applications, as we found in Scotland (see Box 7). 
Även om EU-lagstiftningen inte kräver det anser vi det vara god praxis att LPIS, när det är görligt och kostnadseffektivt, kompletteras med information om huruvida jordbrukaren förfogar över skiftena. Medlemsstaterna skulle då kunna kontrollera denna information mot stödansökningar, vilket vi såg i Skottland (se ruta 7).
Good practice with regard to verification of evidence of the right to use the land In Scotland, any declared change in ownership or of the right to use parcels must be supported by appropri‐ ate background documents signed by both parties to the transfer. 
God praxis i fråga om att kontrollera bevis för rätten att använda mark I Skottland måste alla ändringar av ägande eller rätt att använda skiften som deklareras stödjas av lämpliga bakgrundsdokument som undertecknats av båda parterna som gjort överföringen.
Similarly, all newly declared parcels must be supported by a document proving the right to use the land. 
På samma sätt måste alla nya skiften som deklareras stödjas av ett dokument som styrker rätten att använda marken.
The Scottish LPIS contains information about land ownership and/or tenancy agreements. 
Skottlands LPIS-system innehåller information om markägare och/eller arrendeavtal.
31 The remaining four audited Member States do only occasionally require farm‐ ers to provide evidence of ownership, lease or any other rights on the land they claim, and therefore cannot always be sure whether the reference parcels regis‐ tered in their LPISs are fully and legally at the farmer’s disposal. 
31 De fyra övriga medlemsstater som vi granskade kräver bara ibland att jordbrukare ska lämna bevis på ägande, arrende eller annan rätt till marken som de begär ersättning för, och medlemsstaterna kan därför inte alltid vara säkra på att de referensskiften som är registrerade i deras LPIS-system helt och juridiskt sett står till jordbrukarens förfogande.
We found cases in Austria and North Rhine‐Westphalia where parts of parcels adjoining woodland or at roadsides were not at the disposal of the farmer but had nonetheless been declared and paid. 
Vi fann fall i Österrike och Nordrhein–Westfalen där delar av skiften som gränsade mot skogsmark eller låg längs vägar inte stod till jordbrukarens förfogande men trots det hade deklarerats och fått stöd.
The relevant information from the land register, already incor‐ porated into the LPIS, had not been used as an additional source of information. 
Den aktuella informationen från fastighetsregistret, som redan hade förts in i LPIS, hade inte använts som ytterligare informationskälla.
Part I - Despite good achievements in the implementation 25 of the Land Parcel Identification Systems, room for improvement remains Insufficient information for fully assessing the cost‐effectiveness of implementing the LPIS 32 The LPIS’s main functions are to locate, identify and quantify agricultural land. 
Del I – Trots goda resultat vid genomförandet av systemen 25 för identifiering av jordbruksskiften finns det fortfarande utrymme för förbättringar Informationen var otillräcklig för att det skulle gå att göra en fullständig bedömning av LPIS-genomförandets kostnadseffektivitet 32 LPIS viktigaste funktioner är att lokalisera, identifiera och kvantifiera jordbruksmark.
As described in paragraphs 16 to 29, Member States put significant financial resourc‐ es into establishing, running and updating their LPISs. 
Som vi beskrev i punkterna 16–29 har medlemsstaterna satsat stora finansiella resurser på att införa, driva och uppdatera sina LPIS-system.
We therefore attempted to gather LPIS cost information from Member States and the Commission. 
Vi försökte därför samla in information om kostnaderna för LPIS från medlemsstaterna och kommissionen.
Member States were not able to provide reliable and comparable cost information. 
Medlemsstaterna kunde inte lämna tillförlitlig och jämförbar information om kostnaderna.
They had difficulties in quantifying the overall investment cost of their LPISs, their annual running costs and the cost of specific features, such as the LPIS update process or the different LPIS layers or QA. 
De hade svårt att kvantifiera den samlade investeringskostnaden för sina LPIS-system, de årliga driftskostnaderna och kostnaden för specifika delar, som processen för att uppdatera LPIS-systemen eller de olika LPIS-lagren eller för kvalitetsbedömning.
The Member States are therefore not in a position to assess the cost‐effectiveness of system improvements. 
Medlemsstaterna kan därför inte bedöma kostnadseffektiviteten hos systemförbättringar.
33 The Commission has information on setting up LPISs in new Member States and information on imagery costs. 
33 Kommissionen har information om inrättandet av LPIS-system i nya medlemsstater och om bildkostnaderna.
However, the Commission had not requested infor‐ mation on running costs from the Member States, nor provided guidance on how to produce it in a reliable and comparable way. 
Emellertid hade kommissionen inte begärt information från medlemsstaterna om löpande kostnader och inte heller tillhandahållit vägledning om hur den kan tas fram på ett tillförlitligt och jämförbart sätt.
The Commission is therefore not able to assess adequately the costs associated with new system requirements or policy developments. 
Kommissionen kan därför inte på ett tillfredsställande sätt bedöma de kostnader som följer av nya systemkrav eller den politiska utvecklingen.
Part II 26 The Land Parcel Identification System was being upgraded to meet the requirements of the CAP reform 34 An upgrade of the Member State LPISs is needed in order to meet the new re‐ quirements of the 2014‐2020 CAP. 
Del II 26 Systemet för identifiering av jordbruksskiften höll på att uppgraderas för att uppfylla GJP-reformens krav 34 Medlemsstaternas LPIS-system måste uppgraderas för att uppfylla de nya kraven i GJP 2014–2020.
The changes relate mainly to the new manda‐ tory greening requirements which tie an additional 30 % on top of the basic pay‐ ment to certain practices which are potentially beneficial for the climate and the environment throughout the EU. 
Ändringarna gäller främst de nya obligatoriska kraven på miljöanpassning som knyter ytterligare 30 % utöver grundstödet till vissa metoder som kan inverka gynnsamt på klimatet och miljön i hela EU.
We analysed the extent to which the LPIS can serve to monitor these greening requirements. 
Vi analyserade i viken utsträckning LPIS kan användas för att övervaka dessa miljöanpassningskrav.
In that context, we also examined the voluntary inclusion in their LPISs by some Member States of certain landscape features protected under cross‐compliance and rural development. 
I sammanhanget granskade vi också hur några medlemsstater frivilligt har infört vissa landskapselement som är skyddade inom tvärvillkor och landsbygdsutveckling i sina LPIS-system.
Furthermore, because one of the Commission’s key priorities is simplifying the CAP in order to achieve better results through less complicated rules, we also analysed the Com‐ mission’s efforts in this respect. 
Eftersom en av kommissionens nyckelprioriteringar är att förenkla GJP för att uppnå bättre resultat med mindre komplicerade regler analyserade vi också kommissionens ansträngningar i detta avseende.
The adaptation of LPISs by Member States for greening was progressing but was not yet complete 35 The new 2014‐2020 Common Agricultural Policy (CAP) introduced ‘green direct payments’. 
Medlemsstaternas arbete med att anpassa LPIS till miljöanpassningsvillkoren gick framåt men var ännu inte klart 35 Med den nya gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) 2014–2020 infördes ”grönt direktstöd”.
In order to receive these payments, farmers are required to maintain permanent grassland, apply crop diversification and dedicate a share of arable land to ecological focus areas (EFA)19 (see Figure 2). 
För att få detta stöd är jordbrukarna skyldiga att bevara permanent gräsmark, tillämpa diversifiering av grödor och avsätta en del av åkermarken till områden med ekologiskt fokus19 (se figur 2).
36 While the LPIS can be an effective tool for monitoring permanent grassland and some ecological focus areas (see paragraphs 37 to 41), it is less so for require‐ ments of a more temporary nature such as crop diversification (see Figure 2). 
36 LPIS kan var ett ändamålsenligt verktyg för övervakning av permanent gräsmark och vissa områden med ekologiskt fokus (se punkterna 37–41), men det är mindre lämpligt för mer tillfälliga krav som diversifiering av grödor (se figur 2).
Thus, LPIS is not an appropriate tool to allow the paying agency to administra‐ tively check whether crop diversification has actually taken place. 
LPIS är därför inte ett lämpligt verktyg när det utbetalande organet ska göra administrativa kontroller av om diversifiering av grödor verkligen har ägt rum.
19 Regulation (EU) No 1307/2013. 
19 Förordning (EU) nr 1307/2013.
Part II - The Land Parcel Identification System was being upgraded to meet the requirements of the CAP reform Greening: a basic overview 30 % of the direct payment envelope for applying three basic practices: Maintaining permanent grassland √ ban on ploughing in designated areas √ national/regional ratio with a 5 % flexibility margin Crop diversification √ at least 2 crops when the arable land of a holding exceeds 10 hectares √ at least 3 crops when the arable land of a holding exceeds 30 hectares √ the main crop may cover at most 75 % of arable land, and the two main crops a maximum of 95 % of the arable area Maintaining an ‘ecological focus area’ of at least 5 % of the arable area of the holding √ only applies to farms with more than 15 hectares of arable land √ ratio may rise to 7 % after a Commission report in 2017 and a legislative proposal √ EFAs may include: field margins, buffer strips, fallow land, landscape features, afforested areas, terraces, areas with catch crops, green cover and nitrogen-fixing crops, short rotation coppices, agri-forestry, strips of land along forest edges Equivalence: Member States may decide that, instead of applying these three practices, farmers can undertake practices considered equivalent (e.g. crop rotation instead of crop diversification). 
Del II – Systemet för identifiering av jordbruksskiften höll på att uppgraderas för att uppfylla GJP-reformens krav Miljöanpassning: en grundläggande översikt 30 % av anslaget för direktstöd för tillämpning av tre grundläggande metoder: Bevarande av permanent gräsmark √ Förbud mot plöjning i utsedda områden √ Nationell/regional andel med flexibilitet på 5 % Diversifiering av grödor √ Minst två grödor när ett företags åkermark överstiger 10 hektar √ Minst tre grödor när ett företags åkermark överstiger 30 hektar √ En huvudgröda får täcka högst 75 % av åkerarealen och två huvudgrödor högst 95 % av åkrearealen Bevarande av ett ”område med ekologiskt fokus” som utgör minst 5 % av företagets åkerareal √ Gäller endast jordbruksföretag med åkermark på mer än 15 hektar √ Ökar till 7 % efter kommissionens rapport 2017 och ett lagstiftningsförslag √ Områden med ekologiskt fokus kan utgöras av åkerrenar, buffertremsor, mark i träda, landskapselement, beskogade arealer, terrasser, områden med fånggrödor, växttäcke och kvävefixerande grödor, skottskogar med kort omloppstid, trädjordbruk och markremsor utmed skogsbryn Motsvarighet: Medlemsstater kan besluta att en jordbrukare, i stället för dessa tre metoder, kan använda metoder som anses motsvara dessa (till exempel växelbruk i stället för diversifiering av grödor).
27 Figure 2 
27 Figur 2
Part II - The Land Parcel Identification System was being upgraded to meet the requirements of the CAP reform Weaknesses in Member States’ determination of permanent grassland 37 Permanent grassland has been widely recognised for its positive environmental effects and should be protected. 
Del II – Systemet för identifiering av jordbruksskiften höll på att uppgraderas för att uppfylla GJP-reformens krav Brister när medlemsstaterna fastställer permanent gräsmark 37 Permanent gräsmark anses allmänt ha en positiv inverkan på miljön och bör skyddas.
It is land that is used to grow grass or other her‐ baceous forage either naturally (self‐seeded) or through cultivation (sown) and that has not been included in the holding’s crop rotation for at least five years20. 
Det är mark som utnyttjas till att odla gräs eller annat örtartat foder antingen naturligt (självsådd) eller genom odling (insådd) och som inte har ingått i växtföljden på jordbruksföretaget under minst fem år20.
Restrictions are placed, by law, on converting permanent grassland back into ar‐ able land. 
Det finns lagstadgade begränsningar för hur permanent gräsmark får ställas om till åkermark.
In order to avoid a substantial decline, Member States are required to ensure that the ratio of permanent grassland areas to the total agricultural area declared by farmers does not decrease by more than 5 %21. 
För att undvika en stor nedgång ska medlemsstaterna se till att andelen arealer som utgörs av permanent gräsmark i förhållande till den totala jordbruksareal som jordbrukare deklarerar inte minskar med mer än 5 %21.
38 We identified an example of good practice in Saarland where an LPIS sub‐layer made it possible to trace and monitor the transition of individual parcel compo‐ nents to permanent grassland at the smallest possible level, for example in cases of parcel divisions or mergers. 
38 Vi såg ett exempel på god praxis i Saarland där ett del-lager i LPIS gjorde det möjligt att på lägsta möjliga nivå spåra och övervaka när enskilda skiftesdelar övergick till permanent gräsmark, till exempel när skiften delas eller slås samman.
However, in the other five Member States / regions visited, there were risks that changes to existing permanent grassland or land which is supposed to become permanent grassland might go undetected due to inappropriate monitoring and incomplete source data in the LPIS (see Box 8). 
I de övriga fem medlemsstaterna/regionerna som vi besökte fanns det risk för att ändringar av permanent gräsmark eller mark som ska bli permanent gräsmark inte upptäcks på grund av olämplig övervakning och ofullständiga källuppgifter i LPIS (se ruta 8).
28 20 Article 4(1)(h) of Regulation (EU) No 1307/2013. 
Lagret för områden med ekologiskt fokus höll på att 28 20 Artikel 4.1 h i förordning (EU) nr 1307/2013.
21 Article 45(2) of Regulation (EU) No 1307/2013. 
21 Artikel 45.2 i förordning (EU) nr 1307/2013.
22 For the purpose of calculating this percentage, landscape features for example are not counted with their area as such, but are weighted and converted into hectares. 
22 För att det ska gå att räkna ut procentandelen räknas till exempel landskapselement inte in i arealen utan viktas och omvandlas till hektar.
23 Article 17(4) of Commission Implementing Regulation (EU) No 809/2014 of 17 July 2014 laying down rules for the application of Regulation (EU) No 1306/2013 of the European Parliament and of the Council with regard to the integrated administration and control system, rural development measures and cross compliance (OJ L 227, 31.7.2014, p. 
23 Artikel 17.4 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 809/2014 av den 17 juli 2014 om regler för tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 vad gäller det integrerade administrations-och kontrollsystemet, landsbygdsutvecklingsåtgärder och tvärvillkor (EUT L 227, 31.7.2014, s.
Part II - The Land Parcel Identification System was being upgraded to meet the requirements of the CAP reform 29 Weaknesses in the monitoring of permanent grassland The type of agricultural land needs to be monitored year by year using the LPIS, in order to decide whether arable land has become permanent grassland, which is the case if, for five years or more, it has generally been used to grow grass and other herbaceous forage, despite having been ploughed up and seeded with another variety of herbaceous forage. 
Del II – Systemet för identifiering av jordbruksskiften höll på att uppgraderas för att uppfylla GJP-reformens krav 29 Brister i övervakningen av permanent gräsmark Typen av jordbruksmark måste övervakas år efter år, med hjälp av LPIS, för att det ska gå att avgöra om åkermark har blivit permanent gräsmark, vilket är fallet om den sedan minst fem år i allmänhet har använts till att odla gräs eller annat örtartat foder, trots att marken under denna period har plöjts och det örtartade fodret ersatts med ett annat örtartat foder.
Traceability of the 5‐year conversion period not ensured In Austria, if reference parcels are transferred between farmers or change in size, their links to the previous years are lost. 
Spårbarheten under den femåriga återställningsperioden inte säkerställd I Österrike försvinner referensskiftenas kopplingar till tidigare år när de överförs mellan jordbrukare eller ändrar storlek.
As a consequence, the status of the land in the LPIS can no longer be reliably identified and po‐ tential permanent grassland remains undetected. 
Följden blir att statusen på marken i LPIS inte längre kan identifieras på ett tillförlitligt sätt och att potentiell permanent gräsmark inte upptäcks.
The same applies in Poland and Scotland, as these LPISs do not include information on the age of non‐permanent grassland (e.g. second or third year of grass cover). 
Situationen är likadan i Polen och Skottland eftersom deras LPIS-system inte innehåller information om åldern på gräsmark som inte är permanent (t.ex. andra eller tredje året med grästäckning).
The authorities are therefore unable to keep track of grassland parcels to ensure that they are re‐registered in the LPIS as permanent grassland after the end of the five‐year cycle. 
Myndigheterna kan därför inte hålla reda på gräsmarksskiften för att säkerställa att de återregisteras i LPIS som permanent gräsmark när femårscykeln är slut.
A similar situation exists in Ireland. 
En liknande situation råder i Irland.
Exact location of permanent grassland not referenced in the LPIS In North Rhine‐Westphalia, it is not generally possible to distinguish between permanent grassland and arable land within a reference parcel. 
LPIS innehåller ingen information om var exakt den permanenta gräsmarken är belägen I Nordrhein–Westfalen går det i allmänhet inte att skilja mellan permanent gräsmark och jordbruksmark inom ett referensskifte.
As farmers’ drawings of agriculturally‐used area, which were part of the application for support, were not transferred into the LPIS, the exact shape of permanent grassland and potential permanent grassland could not be tracked. 
Eftersom jordbrukarnas teckningar av brukade arealer, som ingick i stödansökan, inte fördes in i LPIS gick det inte att spåra den exakta formen på permanent gräsmark och potentiell permanent gräsmark.
41 In our survey, a majority of Member States / regions (26 out of 44) informed us that they had already fully implemented the EFA layer in their LPISs, and the other 18 were on course to do so by 2018, as required by the Regulation. 
41 På vår enkät svarade en majoritet av medlemsstaterna/regionerna (26 av 44) att de redan helt hade infört lagret för områden med ekologiskt fokus i sina LPIS-system, och de övriga 18 att de skulle vara klara till 2018, i enlighet med förordningens krav.
The digitisa‐ tion of all permanent ecological focus areas on or adjacent to arable land is being phased in by the Member States visited. 
De besökta medlemsstaterna håller på att digitalisera alla permanenta områden med ekologiskt fokus på eller angränsande till åkermark.
However, Scotland has not yet digitised any EFAs in its LPIS and North Rhine‐Westphalia has not correctly determined the EFA categories and their sizes in all cases, leading to miscalculations, since the coefficients are different for certain elements such as hedges or field copses, for example25. 
Skottland har dock ännu inte digitaliserat några områden med ekologiskt fokus i sin LPIS, och Nordrhein–Westfalen har inte alltid korrekt fastställt områdenas kategori och storlek, vilket lett till felberäkningar eftersom koefficienterna är olika för element som till exempel häckar eller skogsdungar25.
In Ireland, when introducing the EFA layer with the permanent landscape features into the LPIS, the authorities decided to use a different set of information from that used by the National Mapping Agency for locating EFA elements such as hedges and drains. 
När myndigheterna i Irland förde samman lagret för områden med ekologiskt fokus med de permanenta land-skapselementen i LPIS beslutade de att använda en annan uppsättning information än den som används av den nationella kartmyndigheten för att lokalisera element inom områden med ekologiskt fokus som häckar och dräneringsdiken.
As this layer does not technically match the current Irish LPIS layer, boundaries and polygons of the EFA elements in the LPIS are shifted, making it challenging to locate them exactly. 
Eftersom detta lager inte tekniskt överensstämmer med det nuvarande lagret i Irlands LPIS förskjuts gränser och polygoner för elementen inom områdena med ekologiskt fokus i LPIS, vilket gör det svårt att exakt lokalisera dem.
25 See Annex X of Regulation (EU) No 1307/2013; e.g. 1 m of hedge (conversion factor 5 and weighting factor 2) counts for 10 m2 ecological focus area, while 1 m2 of a field copse (weighting factor 1.5) counts for only 1.5 m2. 
25 Se bilaga X till förordning (EU) nr 1307/2013: till exempel räknas 1 m häck (omvandlingsfaktor 5 och vägningsfaktor 2) som 10 m2 område med ekologiskt fokus, medan 1 m2 skogsdunge (vägningsfaktor 1,5) endast räknas som 1,5 m2.