natgillin/translations-raw huggingface dataset:
VI Member States required projects to be based on an energy audit, to deliver some levels of energy savings, and to improve the buildings’ energy rating. 
VI Medlemsstaterna krävde att projekten skulle baseras på energibesiktningar, ge någon typ av energibesparing och förbättra byggnadernas energiklass.
In most cases, they allocated the budget to projects on a first-come first-served basis, which did not allow them to assess their relative costs and benefits. 
I de flesta fall anslog de budgeten till projekt utifrån principen ”först till kvarn”, vilket gjorde att de inte kunde bedöma projektens relativa kostnader och fördelar.
This meant they rarely prioritised projects delivering energy savings or other benefits at lower costs. 
Detta innebar att de sällan prioriterade projekt som gav energibesparingar eller andra fördelar till lägre kostnader.
VII The monitoring system does not provide data on energy saved through spending EU funds on renovating residential buildings. 
VII Övervakningssystemet har inga uppgifter om hur mycket energi som sparas genom de EU-medel som används för att renovera bostadshus.
This means that the Commission is unable to assess the EU budget’s contribution to the EU energy efficiency target. 
Det betyder att kommissionen inte kan bedöma i vilken utsträckning EU:s budget har bidragit till EU:s energieffektivitetsmål.
VIII As in our special report 21/2012, we conclude that cost-effectiveness is not guiding EU spending on energy efficiency in buildings. 
VIII Precis som i vår särskilda rapport 21/2012 slår vi fast att det inte är kostnadseffektivitet som styr EU:s utgifter på området energieffektivitet i byggnader.
Better management, especially in the area of project selection, could lead to higher energy savings per euro invested. 
Bättre förvaltning, i synnerhet vad gäller projekturval, skulle kunna leda till större energibesparingar per investerade euro.
IX Against a background of increased ambition for the EU energy efficiency targets and a perspective of tightening budgets, ensuring cost-effectiveness of the spending is more important than ever. 
IX I ett läge där EU:s energieffektivitetsmål blivit mer ambitiösa och budgetåtstramningar väntas är det viktigare än någonsin att säkerställa att utgifterna är kostnadseffektiva.
On this basis, we issue the recommendations, which should help the EU to achieve its 2030 energy efficiency target by improving the cost-effectiveness of its 2021-2027 Cohesion policy spending. 
Utifrån dessa förutsättningar lämnar vi rekommendationer som bör hjälpa EU att uppnå sitt energieffektivitetsmål för 2030 genom att göra de sammanhållningspolitiska utgifterna för perioden 2021–2027 mer kostnadseffektiva.
These cover planning and targeting investments; selecting projects delivering higher energy savings and other benefits at lower costs through assessing relative costs and benefits; using indicators to measure energy savings and other benefits, and rewarding measures that save energy in a cost-effective way. 5 
Rekommendationerna rör planering av och inriktning på investeringarna, urval av projekt som ger större energibesparingar och andra fördelar till lägre kostnader genom en bedömning av de relativa kostnaderna och fördelarna samt användningen av indikatorer för att mäta energibesparingar och andra fördelar. Vi rekommenderar också att man belönar åtgärder som sparar energi på ett kostnadseffektivt sätt. 5
Introduction Energy Efficiency targets and progress 01 Improved energy efficiency means using less energy input for an equivalent level of output1. 
Inledning Energieffektivitetsmål och framsteg 01 Förbättrad energieffektivitet innebär att man använder mindre energitillförsel för en likvärdig effekt1.
By using energy more efficiently EU citizens can lower their energy bills, help to protect their health and the environment and improve air quality. 
Genom att förbruka energi på ett effektivare sätt kan EU-medborgarna sänka sina energikostnader, bidra till att skydda sin hälsa och miljön och förbättra luftkvaliteten.
02 Typical EU co-funded energy efficiency investments include additional insulation of buildings, energy-efficient windows, thermal control systems and upgrades of heating systems. 
02 Typiska investeringar i energieffektivitet som medfinansieras av EU är bland annat tilläggsisolering av byggnader, energieffektiva fönster, värmeregleringssystem och uppgraderingar av värmesystem.
Figure 1 – Example of a renovated building (before and after energy efficiency works) © Shutterstock / By PIXEL to the PEOPLE. 
Figur 1 – Exempel på en renoverad byggnad (före och efter energieffektivitetsarbetet) © Shutterstock/By PIXEL to the PEOPLE.
The Directive 2012/27/EU of the European Parliament and of the Council of 25 October 2012 on energy efficiency, amending Directives 2009/125/EC and 2010/30/EU and repealing Directives 2004/8/EC and 2006/32/EC (OJ L 315, 14.11.2012, p. 
Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU av den 25 oktober 2012 om energieffektivitet, om ändring av direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG (EUT L 315, 14.11.2012, s.
1). Article 2(4): The output could refer to performance, service, goods or energy. 
Artikel 2.4: Utfallet kunde vara i form av prestanda, tjänster, varor eller energi.
revised Energy Efficiency Directive 2018/2002/EU3 reflected the more ambitious headline EU energy efficiency target for 2030 of at least 32.5 %. 
Det reviderade energieffektivitetsdirektivet 2018/2002/EU3 återspeglade EU:s mer ambitiösa övergripande energieffektivitetsmål på minst 32,5 % för 2030.
04 The new Commission has committed to applying the energy-efficiency-first principle with a focus on how the EU can further improve the energy performance of buildings and speed up renovation rates4. 
04 Den nya kommissionen har åtagit sig att tillämpa principen om att sätta energieffektivitet främst genom att inrikta sig på hur EU kan förbättra byggnaders energiprestanda ännu mer och skynda på renoveringstakten4.
05 Data from Eurostat (February 2020) shows that in 2018 primary energy consumption in the EU Member States was 4.9 % above the 2020 targets (see Figure 2): Figure 2 – EU Member States’ progress towards 2020 and 2030 energy efficiency targets (primary energy consumption) Source: Eurostat energy saving statistics Primary-Energy-Consumption-2018. 
05 Uppgifter från Eurostat (februari 2020) visar att användningen av primärenergi i EU-medlemsstaterna under 2018 överskred målen för 2020 med 4,9 % (se figur 2): 2 3 4 Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU av den 25 oktober 2012 om energieffektivitet, om ändring av direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG (EUT L 315, 14.11.2012, s.
Directive 2018/2002/EU of the European Parliament and of the Council of 11 December 2018 amending Directive 2012/27/EU on energy efficiency (OJ L 328, 21.12.2018, p. 
Europaparlamentets och rådets direktiv 2018/2002/EU av den 11 december 2018 om ändring av direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet (EUT L 328, 21.12.2018, s.
The European Green Deal - Communication from the Commission to the European Parliament, the European Council, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions. 
Den europeiska gröna given – Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén.
7 Distance to 2020 and 2030 targets for primary energy consumption, EU-27 (Mtoe) 1 600 1 500 1 400 1 300 1 200 1 100 1 000 1990 1995 15.2 % 2000 2005 2010 4.9% 22.0 % 2015 2020 2020 target 2025 2030 2030 target Primary energy consumption 3 4 
Figur 2 – EU-medlemsstaternas framsteg mot energieffektivitetsmålen för 2020 och 2030 (primärenergianvändning) Avstånd till målen för primärenergianvändning 2020 och 2030, EU-27 Källa: Eurostats energibesparingsstatistik, primärenergianvändning 2018.
06 The latest assessment on the progress made by Member States towards the energy efficiency targets shows that the EU 2020 target is unlikely to be met5. 
06 Den senaste bedömningen av medlemsstaternas framsteg mot energieffektivitetsmålen visar att det är osannolikt att EU:s mål för 2020 kommer att uppnås5.
This trend makes the EU 2030 target of reducing energy consumption by at least 32.5 % even more difficult to achieve. 
Trenden gör det ännu svårare att uppnå EU:s mål för 2030 om att minska energiförbrukningen med minst 32,5 %.
Figure 3 provides a breakdown of the energy consumption by sector in the EU: Figure 3 – 2017 Energy consumption by sector (% of total) Source: ECA, based on Eurostat data on Final Energy consumption. 
Figur 3 – 2017 års energiförbrukning per sektor (i % av den totala förbrukningen) Källa: Revisionsrätten, på grundval av uppgifter från Eurostat om slutlig energiförbrukning.
07 Buildings, in particular residential ones, have the greatest energy consumption in the EU, followed by the transport and industry sectors. 
07 Byggnader, framför allt bostadshus, står för den största energiförbrukningen i EU, följt av transportsektorn och industrin.
It is also the sector with the biggest available energy savings potential in Europe6. 
Det är också den sektor som har den största energibesparingspotentialen i Europa6.
In EU households, heating and hot water alone account for 79 % of total final energy use7. 
I EU:s hushåll står bara uppvärmningen och varmvattnet för 79 % av den totala slutliga energianvändningen7.
Energy savings from buildings’ renovations typically derive from better insulation, heating and cooling systems, and lighting. While this report focuses on these types of investments, our Commission (2019) 224 final, “2018 assessment of the progress made by Member States towards the national energy efficiency targets for 2020 and towards the implementation of the Energy Efficiency Directive”, as required by Article 24(3) of Directive 2012/27/EU. 2017 Commission “Good practice in energy efficiency” – Lessons learnt, p. 
Energibesparingar till följd av att byggnader renoveras beror vanligen på bättre isolerings-, uppvärmnings-och nedkylningssystem samt bättre belysning. Den här rapporten fokuserar på dessa typer av investeringar och vår nyligen offentliggjorda särskilda rapport 01/2020 handlade om EU:s minimikrav på energieffektivitet och energimärkningar för apparater8. 9 Övrigt Jordbruk 1% 2% Industrin 25 % Transporter 31 % Hushåll 27 % Byggnader 42 % Tjänster 15 % 6 7 8 Kommissionen 2017, Good practice in energy efficiency s.
18 and COM SWD(2016) 408 final, “Evaluation of the Directive 2010/31/EU on the energy performance of buildings” p. 
18, och SWD(2016) 408 final, Evaluation of the Directive 2010/31/EU on the energy performance of buildings, s.
8 Industry 25 % Transport 31 % Other Agriculture 1% 2% Buldings 42 % Households 27 % Services 15 % 5 6 7 See https://ec.europa.eu/energy/en/topics/energy-efficiency/heating-and-cooling recent special report 01/2020 focused on the EU minimum energy efficiency requirements and energy labels for appliances8. 
Se https://ec.europa.eu/energy/en/topics/energy-efficiency/heating-and-cooling Se särskild rapport 01/2020 EU:s åtgärder när det gäller ekodesign och energimärkning: ett viktigt bidrag till ökad energieffektivitet som begränsats på grund av stora förseningar och bristande efterlevnad.
08 The Commission estimated that reaching the 2030 energy efficiency target would require investing some €282 billion per year in renovating the EU building stock9. 
10 08 Kommissionen uppskattade att det för att uppnå energieffektivitetsmålet för 2030 skulle krävas att man investerade omkring 282 miljarder euro per år i att renovera EU:s byggnadsbestånd9.
If all budgeted EU Cohesion policy investments in public and residential buildings take place this would amount to around €2 billion per year in the period 2014-2020. 
Om EU:s alla budgeterade sammanhållningspolitiska investeringar i offentliga byggnader och bostadshus genomförs skulle de uppgå till runt 2 miljarder euro per år under perioden 2014–2020.
EU spending and legal framework 09 The 2014-2020 European Regional Development Fund and the Cohesion Fund planned €14 billion for investments in energy efficiency in public and residential buildings. 
EU:s utgifter och rättslig ram 09 Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden planerade att under perioden 2014–2020 anslå 14 miljarder euro till investeringar i energieffektivitet i offentliga byggnader och bostadshus.
Member States topped up these budgets with €5 billion of national co-financing. 
Medlemsstaterna fyllde på dessa budgetar med 5 miljarder euro i nationell medfinansiering.
The breakdown of this budget per Member State is available in the Annex. 
Hur denna budget är fördelad per medlemsstat beskrivs i bilagan.
Figure 4 shows the breakdown of the 2014-2020 EU Cohesion policy budget for energy efficiency investment. 
Figur 4 visar hur EU:s sammanhållningspolitiska budget för investeringar i energieffektivitet 2014–2020 är fördelad.
Commission Staff Working Document (2016) 405 final, Impact assessment accompanying the Proposal for a Directive of the European Parliament and of the Council amending Directive 2012/27/EU on Energy Efficiency. Figure 4 – Breakdown of 2014-2020 EU Cohesion policy budget for energy efficiency investments Source: ECA. 
Figur 4 – Fördelning av EU:s sammanhållningspolitiska budget för investeringar i energieffektivitet 2014–2020 10 9 8 7 6 5 4 3 2 1 0 Energieffektivitet offentliga byggnader Energieffektivitet bostadshus Energieffektivitet små och medelstora företag Energieffektivitet stora företag Källa: Revisionsrätten.
10 The 2010 Energy Performance of Buildings Directive10 contains several provisions to improve the energy efficiency of both new and existing buildings, such as: (a) minimum energy performance requirements for new buildings and major renovations of buildings; (b) mandatory energy performance certificates accompanying the sale and rental of buildings, which state the current energy performance of a building, and recommend measures to improve its performance11 (see example in Figure 5). 
10 Direktivet om byggnaders energiprestanda från 201010 innehåller flera bestämmelser som syftar till att förbättra energieffektiviteten hos såväl nya som befintliga byggnader, bland annat följande: a) Minimikrav avseende energiprestanda för nya byggnader och större renoveringar av byggnader. b) Obligatoriska energicertifikat vid försäljning och uthyrning av byggnader som anger en byggnads aktuella energiprestanda och rekommenderar åtgärder för att förbättra den11 (se exemplet i figur 5).
10 10 9 8 7 6 5 4 3 2 1 0 EE public buildings EE residential buildings EE Small & Medium EE Large enterprises enterprises 10 Directive 2010/31/EU of 19 May 2010 on the energy performance of buildings. 
Figur 5 – Exempel på en byggnads energicertifikat © Shutterstock / By Milagli. 10 Direktiv 2010/31/EU av den 19 maj 2010 om byggnaders energiprestanda.
11 Article 11 of Directive 2010/31/EU of the European Parliament and of the Council of 19 May 2010 on the energy performance of buildings. billion euro 
11 Artikel 11 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/31/EU av den 19 maj 2010 om byggnaders energiprestanda.
11 The 2012 Energy Efficiency Directive also contains provisions to improve the energy efficiency of buildings. 
12 11 Energieffektivitetsdirektivet från 2012 innehåller också bestämmelser för att förbättra energieffektiviteten i byggnader.
These include Energy Efficiency Obligation Schemes, which place requirements on obligated parties, such as energy sales companies or distributors, to meet quantitative energy savings targets across their customer portfolio. 
Hit hör bland annat kvotpliktsystem för energieffektivitet med krav på att kvotpliktiga parter, såsom energiföretag eller energidistributörer, ska uppnå kvantitativa energisparmål i sina kundportföljer.
The Impact Assessment of the revised Directive concluded that, by the end of 2016, they had contributed more energy savings (34 %) than any other single measure (voluntary agreements, taxation measures and financing schemes and incentives). 
Konsekvensbedömningen av det reviderade direktivet slog fast att kvotpliktsystemen i slutet av 2016 hade bidragit mer till energibesparingar (34 %) än någon annan enskild åtgärd (frivilliga avtal, beskattningsåtgärder och finansieringssystem och incitament).
12 The 2012 Energy Efficiency Directive also required Member States to submit, every three years, their National Energy Efficiency Action Plans (NEEAPs) which shall cover significant energy efficiency improvement measures and expected and/or achieved energy savings. 
12 Energieffektivitetsdirektivet från 2012 krävde också att medlemsstaterna vart tredje år ska lämna in sina nationella planer för energieffektivitet, som ska innehålla betydande åtgärder för att förbättra energieffektiviteten och förväntade och/eller uppnådda energibesparingar.
The Commission evaluates the NEEAPs and assesses the extent to which Member States have made progress towards achieving their national energy efficiency targets. 
Kommissionen utvärderar de nationella handlingsplanerna för energieffektivitet och bedömer i vilken utsträckning medlemsstaterna har gjort framsteg mot att uppfylla sina nationella energieffektivitetsmål.
The Commission sends its annual assessment to the European Parliament and the Council. 
Kommissionen skickar sin årliga bedömning till Europaparlamentet och rådet.
Based on its assessment of the reports and the NEEAPs, the Commission may issue recommendations to Member States. 
På grundval av sin bedömning av rapporterna och de nationella handlingsplanerna för energieffektivitet kan kommissionen utfärda rekommendationer till medlemsstaterna.
13 The National Energy and Climate Plans (NECPs) will replace NEEAPs. 
13 De nationella energi-och klimatplanerna kommer att ersätta de nationella handlingsplanerna för energieffektivitet.
Member States have to submit these by the end of 2019 and they will be a key planning instrument for them. 
Medlemsstaterna ska lämna in planerna senast i slutet av 2019 och de kommer att vara ett viktigt planeringsinstrument för dem.
They will also play an important role to identify investment needs 
De kommer också att spela en viktig roll för att fastställa investeringsbehoven på området energieffektivitet.
By 31 January 2020 18 out of 27 Member States had submitted their NECPs. 
Den 31 januari 2020 hade 18 av 27 medlemsstater lämnat in sina nationella energi-och klimatplaner.
Shared management between Commission and Member States 14 Within the Commission, the Directorate-General for Energy develops and implements the EU energy policy. 
Delad förvaltning mellan kommissionen och medlemsstaterna 14 Inom kommissionen är det generaldirektoratet för energi som utarbetar och genomför EU:s energipolitik.
It formulates proposals to promote energy efficiency, supervises the implementation of the directives and monitors the Member States’ progress towards energy targets with the help of the Joint Research Centre and the European Environmental Agency. 
Det formulerar förslag för att främja energieffektivitet, övervakar genomförandet av direktiven och bevakar medlemsstaternas framsteg mot energimålen med hjälp av Gemensamma forskningscentrumet och Europeiska miljöbyrån.
15 The Directorate-General for Regional and Urban Policy is responsible for managing the European Regional Development Fund (ERDF) and the Cohesion Fund (CF). 
13 15 Generaldirektoratet för regional-och stadspolitik ansvarar för förvaltningen av Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) och Sammanhållningsfonden.
It contributes to EU energy policy by providing funding and shares with Member States the responsibility for the efficiency and effectiveness of the programmes. 
Det bidrar till EU:s energipolitik genom att tillhandahålla finansiering och har tillsammans med medlemsstaterna ansvaret för att programmen är effektiva och ändamålsenliga.
In the 2014-2020 period it established guidelines for the content of partnership agreements and programmes and, after discussion with Member States, adopted them at the start of the financial period. 
För perioden 2014–2020 fastställde generaldirektoratet riktlinjer för innehållet i partnerskapsavtal och operativa program. Riktlinjerna diskuterades med medlemsstaterna och antogs i början av finansieringsperioden.
Once they are in place, its main role is to monitor the implementation of these programmes, by participating in monitoring committees and receiving annual implementation reports. 
När programmen är på plats blir generaldirektoratets huvuduppgift att övervaka deras genomförande genom att delta i övervakningskommittéer och ta emot årliga genomföranderapporter.
It is not involved in the selection of individual projects. 
Det deltar inte i urvalet av individuella projekt.
Finally, it evaluates the results of the funding. 
Slutligen utvärderar det finansieringsresultaten.
16 Member States set priorities in the energy efficiency field in the national legislation and in the NEEAPs based on their needs assessments. 
16 Baserat på sina behovsbedömningar fastställer medlemsstaterna prioriteringarna på energieffektivitetsområdet i den nationella lagstiftningen och i de nationella handlingsplanerna för energieffektivitet.
Member States prepare operational programmes and the designated managing authorities shall select projects using appropriate selection procedures and criteria, taking account of cost-effectiveness. 
Medlemsstaterna förbereder operativa program och de utsedda förvaltande myndigheterna ska välja ut projekt med hjälp av lämpliga urvalsförfaranden och urvalskriterier, och ta hänsyn till kostnadseffektivitet.
In the 2014-2020 period, the Commission provided extensive guidance to managing authorities on how to design and implement their programmes (see Figure 6). 
Under perioden 2014–2020 gav kommissionen förvaltande myndigheter omfattande vägledning om hur de ska utforma och genomföra sina program (se figur 6).
Managing authorities monitor project outputs and results based on performance indicators and report to the Commission on energy savings and other benefits delivered by operational programmes. 12 
De förvaltande myndigheterna övervakar projektens utfall och resultat baserat på prestationsindikatorer och rapporterar till kommissionen om energibesparingar och andra fördelar som de operativa programmen tillhandahåller.
Audit scope and approach 17 Against a background of increased ambition for the EU energy efficiency targets and a perspective of tightening budgets, ensuring cost-effectiveness of the spending is more important than ever. 
Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod 17 I ett läge där EU:s energieffektivitetsmål blivit mer ambitiösa och budgetåtstramningar väntas är det viktigare än någonsin att säkerställa att utgifterna är kostnadseffektiva.
This report aims to assess how cost-effectively EU co-funded energy efficiency investments in buildings are helping the EU to achieve its targets. 
Syftet med rapporten är att bedöma hur EU-medfinansierade investeringar i energieffektivitet i byggnader på ett kostnadseffektivt sätt hjälper EU att närma sig sina mål.
18 The main audit question was whether EU co-funded energy efficiency investments in buildings were selected using criteria likely to maximise their cost-effectiveness. 
18 Den övergripande revisionsfrågan var huruvida de EU-medfinansierade investeringarna i energieffektivitet i byggnader hade valts ut med hjälp av kriterier som sannolikt maximerar investeringarnas kostnadseffektivitet.
To answer this question, we examined whether the Commission and Member States set the right conditions for the selection of cost-effective investments (including needs assessment, targeting of the aid, performance framework), and Member States applied appropriate selection criteria. 
För att besvara denna fråga undersökte vi om kommissionen och medlemsstaterna hade fastställt rätt villkor för urvalet av kostnadseffektiva investeringar (bland annat behovsbedömning, inriktning av stödet och prestationsram) och om medlemsstaterna hade tillämpat lämpliga urvalskriterier.