natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In this very specific context, although the delivery quotas allocated to the new Member States were estimated at levels very close to actual requirements, direct sales quotas were, by contrast, considerably overestimated on the basis of very approximate statistical data. 
I detta mycket specifika sammanhang uppskattades de kvoter som tilldelades de nya medlemsstaterna för leveranser till en nivå som låg nära de faktiska behoven, medan kvoterna för direktförsäljning däremot uppskattades alldeles för högt på grund av att de grundades på mycket ungefärliga statistiska uppgifter.
V. When individual quotas were being allocated to producers, the auditors noted over-allocation of delivery quotas in two Member States. 
V. Vid tilldelningen av individuella kvoter till producenterna konstaterade revisionsrätten att alltför stora kvoter för leveranser tilldelades i två medlemsstater.
At the end of the first two quota years, the Court must conclude that half of all dairy holdings have not been brought within the milk quota scheme. 
Efter de två första regleringsåren kan man konstatera att ungefär hälften av mjölkgårdarna inte hade införlivats i systemet med mjölkkvoter.
In the pre-accession phase, the Commission played an essential role in the negotiations to establish national quotas. 
Under föranslutningsperioden spelade kommissionen en viktig roll i förhandlingarna om fastställandet av nationella kvoter.
As regards the Commission’s activities in the 2004-2006 period, the Court noted certain shortcomings. 
När det gälller kommissionens åtgärder under perioden 2004–2006 konstaterade revisionsrätten vissa brister.
The implementation of milk quotas posed a major logistical challenge for the new Member States. 
Genomförandet av mjölkkvoter var en stor logistisk utmaning för de nya medlemsstaterna.
On the whole, a considerable effort was made to ensure that administrative and control systems were operational in good time. 
I stort sett gjorde dessa stora ansträngningar för att få de administrativa systemen och kontrollsystemen operativa i tid.
At the time of the audit, these systems were still uneven in quality and were subject to comment by the Court as regards management of the ‘acquis communautaire’ and the national reserve, rules for converting quotas, and the planning and implementation of checks. 
När revisionen genomfördes var dock systemen fortfarande av ojämn kvalitet och föranledde iakttagelser från revisionsrätten när det gällde förvaltningen av gemenskapens regelverk och av den nationella reserven, reglerna för omställning av kvoter samt planering och genomförande av kontroller.
Most of the shortcomings noted may be considered as intrinsic to the system’s start-up phase. 
Det är rimligt att tro att merparten av de problem och brister som konstaterades hänger ihop med systemets inledningsfas.
It is up to the Commission and the Member States to continue to ensure that appropriate corrective action is taken. 
Det är kommissionens och medlemsstaternas sak att fortsätta se till att lämpliga korrigerande åtgärder vidtas.
Furthermore, in order to ensure that the scheme is properly managed and that proposals are drawn up for its future, it is vital for the Commission to have reliable, standardised information in order to understand the actual extent of the restructuring process and to corroborate the data on direct sales. 
Dessutom är det mycket viktigt att kommissionen har tillgång till tillförlitliga och harmoniserade uppgifter för sin övervakning av hur systemet förvaltas och för att kunna utforma förslag om systemets framtid så att den kan uppskatta hur omfattande omstruktureringsprocessen verkligen är och verifiera de uppgifter som gäller direktförsäljning.
After the first two quota years, restructuring continues in the new Member States’ dairy sectors. 
Efter de två första regleringsåren fortsätter mjölksektorn i de nya medlemsstaterna att omstruktureras.
Milk deliveries have continued to increase as a proportion of total production. 
Andelen leveranser av den totala mjölkproduktionen fortsätter att öka.
National delivery quotas were close to saturation, or even exceeded in the Czech Republic, Cyprus and Poland. 
De nationella kvoterna för leverans var nästan fyllda och överskreds till och med i Tjeckien, Cypern och Polen.
As a result of the enlargement, milk products have been traded more widely without destabilising the European market and without leading to budgetary drift. 22.7.2008 
Utvidgningen har lett till ett mer omfattande handelsutbyte utan att den europeiska marknaden har destabiliserats och utan budgetavvikelser. 22.7.2008
22.7.2008 EN Official Journal of the European Union C 185/5 INTRODUCTION General observations 1. 
22.7.2008 SV Europeiska unionens officiella tidning C 185/5 INLEDNING Allmänt 1.
The milk quota scheme has applied in the European Union since the 1984-1985 milk year and will remain, if the regulations do not change, until the 2014-2015 marketing year (1). 
Systemet med mjölkkvoter har tillämpats i Europeiska unionen sedan regleringsåret för mjölk 1984–1985, och om lagstiftningen inte ändras kommer det att finnas kvar åtminstone fram till regleringsåret 2014–2015 (1).
The essential aim of the scheme is to ‘reduce the imbalance between supply and demand on the milk and milk products market and the resulting structural surpluses, thereby achieving better market equilibrium’ (2). 
Det huvudsakliga målet med systemet är ”att minska obalansen mellan utbudet och efterfrågan på mjölk och mjölkprodukter samt de strukturella överskott som följer av denna obalans, och att på detta sätt uppnå större jämvikt på marknaden” (2).
On 1 May 2004, the Czech Republic, Estonia, Cyprus, Latvia, Lithuania, Hungary, Malta, Poland, Slovenia and Slovakia joined the European Union. 
Den 1 maj 2004 anslöt sig Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien till Europeiska unionen.
Earlier, the Copenhagen European Council, in December 2002, had set the national reference quantities applicable to dairy production in the ten candidate countries. 
Vid Europeiska rådet i Köpenhamn i december 2002 hade de nationella referenskvantiteter som ska tillämpas på mjölkproduktionen i de tio kandidatländerna fastställts.
The milk quota scheme thus came into full effect in all the new Member States on the date of enlargement, except for Poland and Slovenia which, at their own request, were granted extra time to implement the scheme completely (3). 
Systemet med mjölkkvoter trädde således i kraft fullt ut i de nya medlemsstaterna på anslutningsdagen med undantag av Polen och Slovenien som på begäran fick en förlängd tidsfrist för att fullständigt införa systemet (3).
The accession arrangements for each new Member State, with the exception of Cyprus and Malta, included the creation of a special restructuring reserve for the dairy sector (4). 
I villkoren för anslutningen föreskrivs även att alla nya medlemsstater, med undantag av Cypern och Malta, inrättar en särskild omstruktureringsreserv för mjölksektorn (4).
This reserve was available for release from 1 April 2006 to support the restructuring of the national dairy sector and, in particular ‘the shift from production for on-farm consumption to production for the market’ (5). 
Denna reserv kunde frigöras från och med den 1 april 2006 som komplement till omstruktureringen av den nationella mjölksektorn, särskilt ”omställningen från produktion för egenkonsumtion till produktion för marknaden” (5).
After the enlargement of 1 May 2004, the national reference quantities for the 25 Member States totalled 137,3 million tonnes. 
Efter utvidgningen den 1 maj 2004 uppgick de nationella referenskvantiteterna till totalt 137,3 miljoner ton för de 25 medlemsstaterna.
Together, the ten new Member States had 18,3 million tonnes available to them, i.e. 13,3 % of the EU total (Table 1). 
De tio nya medlemsstaterna förfogade tillsammans över 18,3 miljoner ton, det vill säga 13,3 % av gemenskapens totala antal ton (tabell 1).
Member States Czech Republic Estonia Cyprus Latvia Lithuania Hungary Malta Poland Slovenia Slovakia Sources: Deliveries 2 613 239 537 188 141 337 468 943 1 256 440 1 782 650 48 698 8 500 000 467 063 990 810 Direct sales 68 904 87 365 3 863 226 452 390 499 164 630 0 464 017 93 361 22 506 Total 2 682 143 624 483 145 200 695 395 1 646 939 1 947 280 48 698 8 964 017 560 424 1 013 316 (tonnes) Special reserve 55 788 21 885 0 33 253 57 900 42 780 0 416 126 16 214 27 472 Table 1 Initial milk quotas for the new Member States (1 May 2004) EU-10 16 806 368 1 521 597 18 327 895 671 418 EU-15 117 771 708 1 241 943 119 013 651 EU-25 134 578 076 2 763 450 137 341 616 EU-10: Annex I to Regulation (EC) No 1788/2003. 
Medlemsstater Tjeckien Estland Cypern Lettland Litauen Ungern Malta Polen Slovenien Slovakien Källor: Leveranser 2 613 239 537 188 141 337 468 943 1 256 440 1 782 650 48 698 8 500 000 467 063 990 810 Direktförsäljning 68 904 87 365 3 863 226 452 390 499 164 630 0 464 017 93 361 22 506 Totalt 2 682 143 624 483 145 200 695 395 1 646 939 1 947 280 48 698 8 964 017 560 424 1 013 316 (ton) Särskilda reserven 55 788 21 885 0 33 253 57 900 42 780 0 416 126 16 214 27 472 Tabell 1 Inledande mjölkkvoter i de nya medlemsstaterna (1 maj 2004) EU-10 16 806 368 1 521 597 18 327 895 671 418 EU-15 117 771 708 1 241 943 119 013 651 EU-25 134 578 076 2 763 450 137 341 616 EU-10: Bilaga I i förordning (EG) nr 1788/2003.
EU-15: Annex to Council Regulation (EC) No 3950/92, as amended by Commission Regulation (EC) No 739/2004. 
EU-15: Bilaga i rådets förordning (EG) nr 3950/92, ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 739/2004.
(1) The milk year, or quota year, is the 12-month period beginning on 1 April and ending on 31 March. 
(1) Regleringsår för mjölk eller kvotår är den tolvmånadersperiod som inleds den 1 april och avslutas den 31 mars.
(2) Council Regulation (EC) No 1788/2003 of 29 September 2003 establishing a levy in the milk and milk products sector, third recital (OJ L 270, 21.10.2003, p. 
(2) Tredje skälet i rådets förordning (EG) nr 1788/2003 av den 29 september 2003 om införande av en avgift inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter (EUT L 270, 21.10.2003, s.
(3) For these two Member States, the national reference quantities were applicable from 1 May 2004, but the obligation to set individual reference quantities did not take effect until 1 April 2005. 
(3) När det gäller dessa två medlemsstater var de nationella referenskvantiteterna tillämpliga den 1 maj 2004, men skyldigheten att fastställa enskilda referenskvantiteter trädde i kraft först den 1 april 2005.
(4) Annex I(g) of Regulation (EC) No 1788/2003. 
(4) Bilaga I g till förordning (EG) nr 1788/2003.
(5) Article 1(4) of Regulation (EC) No 1788/2003. 
(5) Artikel 1.4 i förordning (EG) nr 1788/2003.
C 185/6 EN Official Journal of the European Union 22.7.2008 Box 1 — The milk quota system Each Member State is allocated a ‘national reference quantity’, i.e. a national production quota, which is subdivided into a national ‘deliveries’ quota for milk delivered to purchasers (the majority of them dairies) and a national ‘direct sales’ quota for milk sold or delivered directly by producers to consumers and for other dairy products sold or delivered by producers. 
C 185/6 SV Europeiska unionens officiella tidning 22.7.2008 Ruta 1 – Systemet med mjölkkvoter Varje medlemsstat tilldelas en ”nationell referenskvantitet”, det vill säga en nationell produktionskvot som är indelad i en nationell kvot för ”leveranser” för den mjölk som levereras till köpare (främst mejerier) och en nationell kvot för ”direktförsäljning” för den mjölk som säljs eller överlåts direkt av producenterna till konsumenter och även för de andra mjölkprodukter som säljs eller överlåts av producenterna.
Producers receive individual reference quantities for their deliveries and/or direct sales within national limits. 
Producenterna får individuella referenskvantiteter för sina leveranser och/eller sin direktförsäljning inom de nationella taken.
If a Member State exceeds one of its national quotas, the Member State becomes liable to the EU for an ‘additional’ levy set at a level deemed to be dissuasive (33,27 euro per 100 kilos of milk for the 2004-2005 period), and separately determined for deliveries and direct sales. 
Om någon av de två nationella kvoterna överskrids blir medlemsstaten skyldig gemenskapen en ”extra” avgift som bedöms vara avskräckande (33,27 euro per 100 kilo mjölk för perioden 2004–2005) och som fastställs separat för leveranser och direktförsäljning.
Each year before 1 September, the Member States provide the Commission with the information needed to calculate the levy. 
Varje år före den 1 september får ger medlemsstaterna kommissionen de uppgifter som den behöver för att beräkna avgiften.
The Member State liable for the levy is required to divide it up between the producers that have contributed to the overrun of the national reference quantity, after unused reference quantities have been reallocated. 
Den medlemsstat som är skyldig att betala en avgift ska fördela den mellan de producenter som har bidragit till att den nationella referenskvantiteten har överskridits efter att outnyttjade kvoter har omfördelats.
The milk quota scheme imposes a general framework on Member States and guidelines to be respected when calculating the levy. 
Med systemet med mjölkkvoter åläggs medlemsstaterna en allmän ram och riktlinjer som ska respekteras vid beräkningen av avgiften.
The Member States nevertheless have latitude, in particular when defining the arrangements for transferring quotas between producers, to administer their national reference quantities in accordance with their own economic and social objectives, e.g. regarding the type of holding they consider desirable or even the territorial distribution of holdings. 
Medlemsstaterna får dock fritt, särskilt när det gäller att fastställa hur kvoter ska överlåtas mellan producenter, förvalta sina nationella referenskvantiteter i förhållande till sina egna ekonomiska och sociala mål, till exempel när det gäller vilken typ av gårdar som de föredrar eller jordbruksföretagens territoriella spridning.
No compensation is possible between the quotas of Member States with surplus production and those with a shortfall. 
Ingen kompensation är möjlig mellan kvoterna för medlemsstater som har produktionsöverskott och för dem som har ett underskott.
Audit objectives and approach 5. 
Syftet med revisionen och revisionsmetod 5.
The aim of the audit was to check the introduction and operation of the milk quota system in the new Member States at the end of the first marketing year in which it applied (1 May 2004 to 31 March 2005) (6). 
Syftet med revisionen var att kontrollera om systemet med mjölkkvoter hade införts och fungerade i de nya medlemsstaterna efter det första tillämpningsåret (1 maj 2004–31 mars 2005) (6).
The principal audit questions were as follows: — Did the Commission negotiate the allocation of national reference quantities to the new Member States correctly? 
De viktigaste revisionsfrågorna var följande: — Förhandlade kommissionens korrekt om tilldelningen av nationella referenskvantiteter till de nya medlemsstaterna?
How did it support and supervise the extension of the scheme to these new Member States? — Have the Member States created adequate structures to administer the milk quotas? 
Hur har den följt och övervakat utvidgningen av systemet till de nya medlemsstaterna? — Har medlemsstaterna inrättat lämpliga strukturer för att administrera mjölkkvoterna?
Do their systems for managing and checking the activities of producers and purchasers comply with EU legislation? 
Följer förvaltningen och kontrollen av producenternas och köparnas verksamheter gemenskapsbestämmelserna?
Does the milk quota scheme cover all the milk marketed in the new Member States? 
Omfattar mjölkkvoterna den totala kvantitet mjölk som saluförs i de nya medlemsstaterna?
How has the introduction of quotas influenced national dairy sectors? 
Hur har införandet av kvoter påverkat de nationella mjölksektorerna?
How has enlargement affected the milk CMO? 
Vilken effekt har utvidgningen haft på den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk?
(6) 1 April 2005 to 31 March 2006 in the case of Poland and Slovenia. 
(6) Från 1 april 2005 till 31 mars 2006 för Polen och Slovenien.
In response to these questions, the Court’s observations dealt with each stage in the implementation of the scheme, i.e.: — the specific production structures in the new Member States which directly influenced the implementation of the milk quota system (paragraphs 8-14); — the setting of national quotas (paragraphs 15-26); — the allocation of individual quotas (paragraphs 27-34); — the implementation and administration of the scheme (paragraphs 35-52); — the organisation and implementation of controls (paragraphs 53-61); — an assessment of the initial quota years (paragraphs 62-71). 
Iakttagelserna gäller i tur och ordning: — De nya medlemsstaternas särskilda produktionsstrukturer som hade ett direkt inflytande på genomförandet av systemet med mjölkkvoter (punkterna 8–14). — Fastställande av nationella kvoter (punkterna 15–26). — Tilldelning av individuella kvoter (punkterna 27–34). — Införande och förvaltning av systemet (punkterna 35–52). — Organisation och genomförande av kontroller (punkterna 53–61). — Utvärdering av de första regleringsåren (punkterna 62–71).
The Court visited eight Member States in 2005 (the Czech Republic, Estonia, Latvia, Lithuania, Hungary and Slovakia) and Poland and Slovenia in 2006. 
Revisionsrätten besökte åtta medlemsstater under 2005 (Tjeckien, Estland, Lettland, Litauen, Ungern och Slovakien) och 2006 (Polen och Slovenien).
The Member States audited on the spot were thus central and eastern European countries (CEECs) which had made the post-Communism transition to a market economy and which together held approximately 99 % of the total reference quantities allocated to the 10 new Member States. 
De medlemsstater som granskades på plats var således länder i Central-och Östeuropa (CÖE) som hade upplevt den postkommunistiska övergången till marknadsekonomi och som tillsammans förfogade över cirka 99 % av samtliga referenskvantiteter som hade tilldelats de tio nya medlemsstaterna.
SPECIFIC PRODUCTION STRUCTURES A plethora of micro-holdings after transition 8. 
SÄRSKILDA PRODUKTIONSSTRUKTURER Många olika småjordbruk strax efter övergången 8.
The agricultural economies of the central and eastern European candidate countries underwent profound restructuring in the 1990s following the collapse of the Communist regimes. 
Jordbruksekonomin i kandidatländerna i Central-och Östeuropa genomgick en genomgripande omstrukturering under 1990-talet efter de kommunistiska regimernas sammanbrott.
At the time of enlargement, and in spite of restructuring, marked differences in productivity still remained between the candidate countries and the EU-15. 
Vid utvidgningen fanns det trots denna omstrukturering fortfarande märkbara skillnader i produktivitet mellan kandidatländerna och EU-15.
The handicap that the agricultural sector had to overcome, which varied in scale from one country to another, was mainly a result of under-investment, the low productivity of production inputs and delayed development in the agri-food sector (7). 
De svårigheter som jordbrukssektorn skulle övervinna och som varierade i omfattning i de olika länderna var framför allt ett resultat av underinvesteringar, produktionsfaktorernas låga produktivitet och av att livsmedelssektorn släpade efter i utvecklingen (7).
A corollary of the relative inefficiency of the agricultural sector, combined with high levels of structural unemployment, was the preservation or creation of a very large number of small-scale individual subsistence or semi-subsistence holdings. 
Jordbrukssektorns relativa ineffektivitet i kombination med höga nivåer av strukturell arbetslöshet ledde till att ett mycket stort antal individuella små självförsörjande eller delvis självförsörjande jordbruk fanns kvar eller skapades.
(7) See, in particular, the study carried out at the request of the European Commission by A. Pouliquen ‘Compétitivité et revenus agricoles dans les secteurs agro-alimentaires des PECO’, INRA, October 2001. 
(7) Se särskilt undersökningen som gjordes på Europeiska kommissionens begäran av A. Pouliquen ”Compétitivité et revenus agricoles dans les secteurs agro-alimentaires des PECO”, INRA, oktober 2001.
22.7.2008 EN Official Journal of the European Union C 185/7 Enlargement tripled the number of EU milk producers but brought an increase in production of less than 20 % 10. 
22.7.2008 SV Europeiska unionens officiella tidning C 185/7 Utvidgningen innebar att antalet mjölkproducenter i EU tredubblades medan produktionen endast ökade med knappt 20 % 10.
Due to the small number of farms in the ten new Member States, the enlargement meant that slightly more than a million milk producers were added to the 500 000 producers already operating in EU-15. 
Anslutningen av tio nya medlemsstater innebar att mer än en miljon mjölkproducenter lades till de 500 000 verksamma producenterna inom EU-15 på grund av det stora antalet små strukturer.
However, the million new EU producers produced only 21,7 million tonnes of milk in 2004, whereas the EU-15 producers produced 121,3 million tonnes (Table 2). 
De en miljon nya gemenskapsproducenterna producerade dock endast 21,7 miljoner ton mjölk 2004, medan producenterna inom EU-15 producerade 121,3 miljoner ton (tabell 2).
On initial examination, these figures provide an adequate illustration of the difference in average productivity at the time of accession between ‘old’ and ‘new’ milk producers. 
Denna uppgift illustrerar vid en första anblick ganska tydligt den skillnad i genomsnittlig produktivitet mellan ”gamla” och ”nya” mjölkproducenter som fanns vid anslutningen.
It should also be noted that four Member States accounted in 2004 for 84 % of dairy production in the ten new Member States: Poland (54 %), the Czech Republic (12 %), Lithuania (9 %) and Hungary (9 %). 
Man kan vidare notera att fyra medlemsstater stod för 84 % av mjölkproduktionen i de tio nya medlemsstaterna år 2004: Polen (54 %), Tjeckien (12 %), Litauen (9 %) och Ungern (9 %).
Box 2 — Semi-subsistence agricultural holdings No standard definition exists. 
Ruta 2 – Delvis självförsörjande jordbruksföretag Det finns ingen standarddefinition.
Semi-subsistence agricultural holdings is the term generally applied to holdings which produce primarily for their own consumption but also market a proportion of their output. 
I allmänhet avses med delvis självförsörjande jordbruksföretag sådana som i första hand producerar för den egna konsumtionen men som också säljer en viss del av sin produktion.
This is the definition used in the EU legislation that provides for transitional support measures for rural development in the new Member States (8). 
Det är den definition som finns i gemenskapslagstiftningen om övergångsåtgärder när det gäller stöd till landsbygdsutveckling i de nya medlemsstaterna (8).
On a semi-subsistence holding, the farmer derives income from his agricultural production, although most of his income is actually made up of social benefits such as retirement pensions, or salaries and income from non-agricultural economic activities. 
I ett delvis självförsörjande jordbruksföretag tar jordbrukaren ut en monetär inkomst från sin jordbruksproduktion, men den största delen av hans eller hennes monetära inkomst består i praktiken ofta av sociala överföringar, till exempel ålderspension eller löner och inkomster från ekonomiska verksamheter som inte gäller jordbruk.
Income in kind takes the form of on-farm consumption of food, and the self-supply of current and fixed inputs (9). 
Naturainkomsterna tar formen av livsmedel för eget bruk och självförsörjning när det gäller löpande och fasta insatsvaror från jordbruket (9).
The restructuring of dairy production, as the European Union understands it, entails the development of commercially viable units. 
En omstrukturering av mjölkproduktionen, i den mening som Europeiska unionen avser, förutsätter att kommersiellt gångbara enheter utvecklas.