natgillin/translations-raw huggingface dataset:
19 (c) the overall rate of progress, particularly of high-debt Member States, towards their MTOs (Part III); (d) the Commission’s work to ensure the submission of comprehensive and adequate SCPs, and to assess their plausibility and compliance with the regulations and the Code of Conduct (CoC) of the SGP, the quality of the Commission’s SWDs and other related country assessments (for example, the DBPs for euro area Member States submitted in the autumn) in terms of whether they report, in a timely and consistent manner, on the most important risks and appropriate policy responses (Part IV); (e) the basis for and relevance of CSRs as well as their monitoring, and level of implementation (Part V); 7. 
19 60 % av BNP) gjorde snabba framsteg mot uppnendet av sina medelfristiga budgetml (del I), b) Kommissionens genomfrande av frordningen, huruvida det fljer bestmmelserna och huruvida de operativa besluten r ndamlsenliga i frhllande till den frebyggande delens bestmmelser (del II). c) Den vergripande takten i framstegen, srskilt i kraftigt skuldsatta medlemsstater, mot uppnendet av sina medelfristiga budgetml (del III). d) Kommissionens arbete fr att skerstlla att heltckande och korrekta stabilitets-och konvergensprogram lggs fram och fr att bedma deras rimlighet och frenlighet med stabilitets-och tillvxtpaktens bestmmelser och uppfrandekod, kvaliteten p kommissionens arbetsdokument och andra relaterade landsvisa bedmningar (t.ex. de utkast till budgetplaner fr euroomrdets medlemsstater som lmnades in under hsten) i frga om huruvida de, i god tid och p ett konsekvent stt, redogr fr de viktigaste riskerna och lmpligaste politiska svaren (del IV). e) Grundvalen fr och relevansen hos de landsspecifika rekommendationerna samt vervakningen av dessa och nivn fr deras genomfrande (del V).
We assessed the effectiveness of the Commission’s implementation of the preventive arm in the period 2011 to 2016 (including the analysis of the spring 2017 SWDs in relation to 2016) and followed the most important developments in 2017 and 2018. 
Vi bedmde ndamlsenligheten vad gller kommissionens genomfrande av den frebyggande delen under perioden 2011Đ2016 (inbegripet en analys av arbetsdokumenten frn vren 2017 i frhllande till 2016) och fljde de viktigaste utvecklingstendenserna under 2017 och 2018.
We examined the preventive arm in detail for a sample of six Member States (Austria, Belgium, Finland, Hungary, Italy, and the Netherlands). 
Vi granskade den frebyggande delen p nra hll i ett urval av sex medlemsstater ( sterrike, Belgien, Finland, Ungern, Italien och Nederlnderna och ).
However, for some of the aspects analysed, we also considered other Member States. 
Betrffande vissa analyserade aspekter studerade vi dock ven andra medlemsstater.
The six Member States selected included five from the euro area and one from non-euro area. 
Bland de sex medlemsstater som valdes ut ingr fem i euroomrdet medan en str utanfr.
Member States that were already covered under similar audits were excluded (with the exception of Italy7) and from the remaining Member States, we selected those that had: the highest level and persistence of SB deficits and debt; or the longest durations under EDP; as well as the highest distance from their MTO (see Annex I). 
Medlemsstater som redan varit freml fr liknande revisioner uteslts (med undantag fr Italien7) och bland de terstende medlemsstaterna valde vi dem som antingen uppvisade Italien lmnade frfarandet vid alltfr stora underskott i juni 2013 och perioden dessfrinnan omfattades delvis av revisionsrttens revision avseende frfarandet vid alltfr stora underskott.
It was included in the sample given the extensive application of flexibility clauses under the preventive arm and its overall importance for macroeconomic developments in the EU. 7 
Italien togs med i urvalet med tanke p den omfattande tillmpningen av flexibilitetsklausuler 7
Our audit criteria came from: (a) (b) (c) (d) 10. We various States’ the requirements of the legal framework, in particular Regulation 1466/97 related to the European Semester; the CoC for the content of the SCPs; the Commission’s rules and procedures, e.g. vade mecums, and other guidelines issued to Member States or internally to the Commission Directorate General for Economic and Financial Affairs’ (DG EFCIN) staff; documents issued by a number of EU institutions and other international organisations [in particular the International Monetary Fund (IMF), the Organisation for Economic Co-operation and Development (OECD) and the European Central Bank (ECB)] or resulting from research to identify best practice. visited DG ECFIN for an introduction to the rules framework, the rationale behind operational decisions, and the internal processes involved in assessing Member fiscal plans and ultimately producing CSRs. 
Vra revisionskriterier hade sitt ursprung i a) den rttsliga ramens krav, srskilt frordning nr 1466/97 avseende den europeiska planeringsterminen, b) uppfrandekoden avseende stabilitets-och konvergensprogrammens innehll, c) kommissionens regler och frfaranden, t.ex. handledningar och andra riktlinjer som utfrdats till medlemsstater eller internt till de anstllda vid kommissionens generaldirektorat fr ekonomi och finans (GD Ekonomi och finans), d) dokument som utfrdats av ett antal EU-institutioner och andra internationella organisationer (framfr allt Internationella valutafonden [IMF], organisationen fr ekonomiskt samarbete och utveckling [OECD] och Europeiska centralbanken [ECB]) eller som tillkommit till fljd av forskning fr att faststlla bsta praxis.
We the sample and reviewed a range of Commission documents, both texts in the public domain and internal records. 
Vi intervjuade personal vid GD Ekonomi och finans landsansvariga enheter fr de sex medlemsstaterna i urvalet och granskade en uppsttning kommissionsdokument, bde offentliga texter och interna handlingar.
We also carried out information visits to the six Member States in the sample, where we met the Commission’s counterparts in the respective ministries of finance and economy, representatives from fiscal councils and European Semester Officers at EU repres entations . 
Vi genomfrde ven informationsbesk i de sex medlemsstater som ingr i urvalet och trffade kommissionens motparter vid de respektive finans-och ekonomiministerierna, fretrdare fr finanspolitiska rd och tjnstemn som arbetar med den europeiska planeringsterminen vid EU:s representationer. inom ramen fr den frebyggande delen och landets vergripande betydelse fr den makroekonomiska utvecklingen i EU.
We organised an advisory panel of independent experts from academic and research institutions and think tanks, and invited a number of Member States fiscal councils to an internal seminar to share their views on the framework and the various developments they had observed in Member States. 
Vi anordnade en rdgivande panel med oberoende experter frn universitets-och hgskole-samt forskningsinstitutioner och tankesmedjor och bjd in ett antal finanspolitiska rd frn medlemsstaterna till ett internt seminarium fr att f ta del av deras synpunkter p ramen och de olika utvecklingstendenser som de hade iakttagit i medlemsstaterna.
We performed analytical tests on the compliance assessment models used by the Commission. 
Vi genomfrde analytiska tester av de modeller fr verensstmmelsebedmning som kommissionen anvnder.
the regulations, and whether the models were accurate and consistent across Member States and over time. 
Vi testade huruvida modellerna hade byggts upp fr att spegla bestmmelsernas villkor och huruvida modellerna var korrekta och konsekventa medlemsstaterna emellan och ver tid.
We also tested the impact of certain operational approaches by comparing the outcomes to simulations of alternative interpretations, and re-performed various analyses carried out by country desks, reviewing Member State SCPs, Commission SWDs, internal working papers and other available information to determine whether there was a sound basis for certain observations and recommendations the Commission had made. 
Vi testade ven inverkan av vissa operativa strategier genom att jmfra resultaten med simuleringar av alternativa tolkningar och gjorde om olika analyser som utfrts av landsansvariga enheter, varvid vi gick igenom medlemsstaters stabilitets-och konvergensprogram, kommissionens arbetsdokument, interna arbetsdokument och annan tillgnglig information fr att avgra huruvida det fanns en gedigen grund fr vissa av kommissionens iakttagelser och rekommendationer.
OBSERVATIONS Part I — the regulation set an appropriate pace for converging towards the MTO but included ambiguous provisions 15. 
IAKTTAGELSER Del I Đ Frordningen angav en lmplig takt fr konvergensen mot det medelfristiga budgetmlet men innehll oklara bestmmelser 15.
To achieve fast convergence towards the MTOs, the Regulation set an average annual SB adjustment benchmark of 0.5 % of GDP, and stated that the benchmark should be higher for Member States with debt exceeding 60 % of GDP8. 
Fr att f till stnd en snabb konvergens mot de medelfristiga budgetmlen angavs i frordningen ett rligt genomsnittligt anpassningsriktmrke avseende det strukturella saldot p 0,5 % av BNP och faststlldes att riktmrket skulle vara hgre fr medlemsstater med en skuld p ver 60 % av BNP8.
Somewhat contradictorily, the Regulation allows for a relatively large margin of deviation from the benchmark before a Member State is considered non-compliant. 
Motsgelsefullt nog r det enligt frordningen tilltet med en relativt stor marginal fr avvikelser frn riktmrket innan det anses att en medlemsstat inte fljer frordningen.
Some margin of deviation could be considered appropriate given the uncertainties involved in forecasting and budget execution. But the envisaged margin is large: in one year, the permitted deviation can be 0.5 %, i.e. the same size as the as the benchmark. 
Men den tnkta marginalen r stor: under ett r kan den tilltna avvikelsen uppg till 0,5 %, det vill sga lika mycket som riktmrket. ver tv r kan den ocks uppg till 0,5 % av den totala BNP (dvs. i genomsnitt 0,25 % per 21 8 Artiklarna 5.1 andra stycket och 9.1 andra stycket i frordning nr 1466/97.
Such a relatively large margin of permitted deviation has created ambiguity about what is actually expected from Member States. Even more importantly, the Regulation does not explicitly set a cumulative limit for such deviations over several years, which could be interpreted to imply that the deviation of little less than 0.25 % can continue indefinitely9. 
En s pass relativ stor marginal fr tillten avvikelse har gett upphov till oklarhet om vad som egentligen frvntas av medlemsstaterna. nnu viktigare r att det i frordningen inte uttryckligen faststlls ngon kumulativ grns fr sdana avvikelser ver flera r, vilket kan tolkas som att en avvikelse p ngot mindre n 0,25 % kan fortg under obegrnsad tid9.
21 8 9 on the time it takes a Member State to reach its MTO and, therefore, on the effectiveness of the preventive arm. 
Detta har en betydande inverkan p den tid det tar fr en medlemsstat att uppn sitt medelfristiga budgetml och drmed p den frebyggande delens ndamlsenlighet.
Furthermore, the Regulation contains a number of conditions and flexibilities which could have an additional impact on the preventive arm’s effectiveness, depending on how they are implemented by the Commission. 
Drutver innehller frordningen ett antal villkor och flexibla lsningar som skulle kunna ha en ytterligare inverkan p den frebyggande delens ndamlsenlighet, beroende p hur de genomfrs av kommissionen.
The Regulation introduced the notion that the SB adjustment should be cycle-dependent, although it implies that some adjustment would still be required in bad times. 
Genom frordningen infrdes uppfattningen att anpassningen av det strukturella saldot borde vara konjunkturberoende, ven om detta innebr att det fortfarande skulle krvas viss anpassning under svra tider.
It requires the Commission and the Council to consider “whether a higher adjustment effort is made in economic good times, whereas the effort might be more limited in economic bad times”10. 
Enligt frordningen ska kommissionen och rdet ta hnsyn till Óom en strre anpassning grs i goda ekonomiska tider, medan anpassningen kan vara mer begrnsad i dliga ekonomiska tiderÓ10.
Furthermore, the Regulation allows “room for budgetary manoeuvre, considering in particular the need for public investment”11. 
Dessutom ger frordningen Óbudgetmssig handlingsfrihet, srskilt med tanke p behovet av offentliga investeringarÓ11.
The Regulation provides for flexibility by requiring the Council and the Commission to “take into account the implementation of major structural reforms which have long-term positive budgetary effects, including by raising potential growth, and therefore a verifiable impact on the long-term sustainability of public finances”12. 
Frordningen srjer fr flexibilitet genom att krva att rdet och kommissionen ska Óbeakta genomfrandet av strre strukturreformer som har direkta lngsiktiga kostnadsbesparande effekter, bland annat genom att ka den potentiella tillvxten, och drmed ven har en kontrollerbar effekt p den lngsiktiga hllbarheten i de offentliga finansernaÓ12.
To use this flexibility, Member States are required to present “a cost-benefit analysis of major structural reforms which have direct long-term positive budgetary effects” in their SCPs 13. 
Fr att kunna utnyttja denna flexibilitet mste medlemsstaterna lgga fram Óen kostnads-nyttoanalys av strre strukturreformer som har direkta lngsiktiga positiva budgeteffekterÓ i sina stabilitets-och konvergensprogram13.
Idem, Article 2a, paragraph 1. 
Frordning nr 1466/97, artikel 2a frsta stycket.
Idem, Articles 5(1) and 9(1). 
Frordning nr 1466/97, artiklarna 5.1 och 9.1.
Idem, Articles 3(2)(c) and 8(2)(c). 
Frordning nr 1466/97, artiklarna 3.2 c och 8.2 c.
period”14. The programme period for the SCPs is, in general, four years, with some countries including a 5th year in the programme period. 
Programperioden fr stabilitets-och konvergensprogram r i regel fyra r, medan det fr vissa lnder ingr ett femte r i programperioden.
The Regulation also specifically allows for deviations due to the direct incremental costs of pension reforms 15. 
Frordningen medger ven avvikelser p grund av direkta merkostnader med anknytning till pensionsreformer15.
The eligible deviation is strictly linked to budget costs in the first year following the introduction of the reform and any annual incremental costs in subsequent years. 
Den valfria avvikelsen r strikt kopplad till budgetkostnader under det frsta ret efter reformens infrande och eventuella merkostnader under de fljande ren.
Given positive long-term effects of the pension reforms on the fiscal sustainability, this clause is not detrimental for the effectiveness of the Regulation. 
Mot bakgrund av pensionsreformers positiva lngsiktiga effekter p den finanspolitiska hllbarheten r denna klausul inte till skada fr frordningens ndamlsenlighet.
Finally, the Regulation also provides for deviations resulting from unusual events, beyond the Member State’s control, which have a major impact on their financial position, and from a severe economic downturn in the euro area or the Union as a whole, provided that these deviations do not endanger medium-term fiscal sustainability. 
Slutligen tillter frordningen ven flexibilitet till fljd av ovanliga hndelser utom medlemsstaternas kontroll, som har en stor inverkan p deras finansiella stllning, och till fljd av en allvarlig ekonomisk nedgng inom euroomrdet eller unionen som helhet, frutsatt att dessa avvikelser inte ventyrar den finanspolitiska hllbarheten p medellng sikt.
While the basic requirements in the Regulation were formulated in terms of improvements to the budget balance and structural balance, the reforms in 2011 introduced in addition an expenditure benchmark (EB). 
Medan frordningens grundkrav formulerades med hnvisning till frbttringar av budgetsaldot och det strukturella saldot, infrdes genom reformerna 2011 dessutom ett utgiftsriktmrke.
This benchmark requires that the growth path of annual expenditure as defined in Article 5(1)(b) of the Regulation16 does not exceed a medium-term rate of potential GDP growth, unless the excess is matched by discretionary revenue measures. 
Enligt detta riktmrke fr de offentliga utgifternas kningstakt enligt definitionen i artikel 5.1 b i frordningen16 inte verstiga en potentiell BNP-tillvxttakt p medellng sikt, svida den verskjutande delen inte uppvgs genom diskretionra tgrder p inkomstsidan.
Additionally, if a Member State is not at its MTO, then annual expenditure growth should be lower than the medium-term rate of potential GDP growth, with the aim of achieving the targeted improvement in the SB. 
Om en medlemsstat inte uppnr sitt medelfristiga budgetml br utgifternas rliga kningstakt dessutom understiga den potentiella BNP-tillvxttakten p medellng sikt, i syfte att uppn den frbttring av det strukturella saldot som faststllts som ml.
24. While the two benchmarks (EB and SB benchmark requirement) could, in theory, produce the same results, different compliance results may stem from certain differences, such as the use of a different potential growth rate from the one used for the SB, or the Idem, Articles 5(1) and 9(1), sub-paragraph 10. 
24. ven om de bda riktmrkena (riktmrkeskravet avseende utgifter respektive strukturellt saldo) i teorin skulle kunna ge upphov till samma resultat kan olika efterlevnadsresultat ha sitt ursprung i vissa skillnader ssom anvndning av en annan potentiell tillvxttakt n den som anvnds avseende strukturellt saldo eller uteslutning av rnteutgifter.
Part II — the Commission has extensively exercised the discretion granted but has not focused on the main objective Cyclicaly adjusted requirements combined with margin for deviation and margin for discretion do not deliver the benchmark rate of adjustment 25. 
Del II Đ Kommissionen har i stor omfattning utnyttjat det bedmningsutrymme som den tillerknns, men har inte fokuserat p huvudsyftet Konjunkturrensade krav i kombination med marginal fr avvikelser och bedmningsutrymme ger inte den procentsats fr anpassning som riktmrket anger 25.
To differentiate the adjustment according to the position of the economy in the business cycle (referred to as “bad versus good times” in the Regulation), the Commission published a matrix of required adjustments (hereafter referred to as “matrix”) in 2015 that stipulated the required adjustments (see Figure 3). 
Fr att differentiera anpassningen i enlighet med konjunkturlget (benmns Ódliga kontra goda tiderÓ i frordningen) offentliggjorde kommissionen r 2015 en matris med erforderliga anpassningar (nedan kallad matrisen) dr de erforderliga anpassningarna anges (se figur 3).
The main criterion for determining good or bad times is the output gap (OG), which has been split into five categories: exceptionally bad times, very bad times, bad times, normal times and good times. 
Det frmsta kriteriet fr att faststlla goda eller dliga tider r produktionsgapet, som har delats in i fem kategorier: exceptionellt dliga tider, mycket dliga tider, dliga tider, normala frhllanden och goda tider.
The matrix does not envisage any adjustment during “exceptionally bad times”, a concept not mentioned in the Regulation. 
I matrisen freskrivs ingen anpassning under Óexceptionellt dliga tiderÓ, ett begrepp som inte frekommer i frordningen.
Member States with debt of less than 60 % of GDP are not required to make any adjustment in “very bad” times and unless growth is above potential even in “bad” times. Although not required by the Regulation, the Commission subsequently reached agreement on the matrix (and other flexibilities, see below) with Member States via the Economic and Financial Affairs Council (ECOFIN)18. 
Fr medlemsstater med en skuld p mindre n 60 % av BNP krvs ingen anpassning under Ómycket dligaÓ tider och inte ens under ÓdligaÓ tider om tillvxten inte r ver potentialen. ven om det inte krvs enligt frordningen kom kommissionen drefter verens med medlemsstaterna om matrisen (och andra flexibiliteter, se nedan) via rdet (ekonomiska och finansiella frgor) (Ekofinrdet)18.
17 18 Focus on the expenditure benchmark places a stronger emphasis on those policy levers directly controlled by government and it is more predictable than the SB indicator. 
Inriktningen p utgiftsriktmrket lgger strre tonvikt vid de politiska hvstnger som direkt kontrolleras av staten, och detta riktmrke r mer frutsebart n indikatorn avseende strukturellt saldo.
Commonly Agreed position on Flexibility in the Stability and Growth Pact; ECOFIN Council of the EU; 14345/15; Brussels, 30 November 2015, p. 
Gemensamt verenskommen stndpunkt om flexibilitet inom stabilitets-och tillvxtpakten, EU:s Ekofinrd, 14345/15, Bryssel, den 30 november 2015, s.
8; OUTCOME OF THE COUNCIL MEETING, 3445th CouncilmeetingEconomicandFinancialAffairsBrussels,12February2016. 
8; SLUTSATSERNA FRN RDETS SAMMANTRDE, det 3 445:e sammantrdet med rdet (ekonomiska och finansiella frgor) i Bryssel, den 12 februari 2016. 24 17 18
Figure 3 - Matrix for determining the annual fiscal adjustment towards the MTO under the preventive arm of the pact 25 Exceptionally bad times Very bad times Condition Real growth <0 or output gap <-4 -4 <= output gap <-3 Required annual fiscal adjustment* Debt below 60 % and no sustainability risk 0 No adjustment needed Debt above 60 % or sustainability risk Bad times Normal times Good times -3 <= output gap < -1.5 -1.5 <= output gap < 1.5 output gap >= 1.5% 0 if growth below potential, 0.25 if growth above potential 0.5 > 0.5 if growth below potential. >= 0.75 if growth above potential 0.25 0.25 if growth below potential, 0.5 if growth above potential > 0.5 >= 0.75 if growth below potential. >= 1 if growth above potential * All figures are in percentage points of GDP. 
Figur 3 Đ Matris fr faststllande av den rliga finanspolitiska anpassningen mot det medelfristiga budgetmlet enligt den frebyggande delen av stabilitets-och tillvxtpakten 25 Exceptionellt dliga tider Mycket dliga tider Dliga tider Normala frhllanden Goda tider Villkor Real tillvxt p <0 eller produktionsgap p <-4 -4 ˛= produktionsgap <-3 -3 <= produktionsgap < -1,5 -1,5 <= produktionsgap < 1,5 produktionsgap >= 1,5% Erforderlig rlig finanspolitisk anpassning* Skuld under 60 % och ingen hllbarhetsrisk 0 0 om tillvxt under potentialen, 0,25 om tillvxt ver potentialen 0,5 > 0,5 om tillvxt under potentialen. > = 0,75 om tillvxt ver potentialen.
Source:COM(2015) 12 final,Annex2. 
Klla: COM(2015) 12 final, bilaga 2.
This might suggest that the different terms were used to allow for a decline in the SB during sharp recessions, although the Commission stated during the audit that they would require a zero adjustment in both cases 19. 
Detta skulle kunna antyda att de olika begreppen anvndes fr att medge en minskning av det strukturella saldot vid kraftiga recessioner, ven om kommissionen vid revisionen uppgav att de skulle krva en anpassning motsvarande 0 i bda fallen19.
The large number of different categories relating to “bad times” reflects the fact that the matrix was introduced during a period of deep recession, which might have also affected the values of its parameters. 
Det stora antalet olika kategorier med anknytning till Ódliga tiderÓ speglar det faktum att matrisen infrdes under en kraftig recession, vilket ven kan ha pverkat vrdena fr dess parametrar.