natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Observations 18 Working relations between some member countries and the Commission were initially poor, and, until the Commission created the Global Project Management Board, it did not manage to draw on the experience of all end-users 21 Survey respondents considered that poor working relations with stakeholders and the lack of commitment of some member countries accounted for some of the delays. 
Iakttagelser 18 Arbetsrelationerna mellan vissa medlemsländer och kommissionen var till en början dåliga, och till dess att kommissionen inrättade stödgruppen för det globala SIS II‐programmet lyckades den inte utnyttja alla slutan‐ vändares erfarenheter 21 Enkätbesvararna ansåg att dåliga arbetsrelationer med intressenterna och vissa medlemsländers bristande engagemang låg bakom en del av förseningarna.
They gave a weighting of 17 % to this reason25 (see Figure 2). 
De gav detta skäl en viktning på 17 %25 (se diagram 2).
22 Interviews with the member countries highlighted the difficult relations with the Commission. 
22 Intervjuerna med medlemsländerna belyste de besvärliga förbindelserna med kommissionen.
They described, for example, how the SISVIS Committee (see paragraph 27) became the arena for a series of arguments. 
Till exempel beskrev de hur SISVIS-kommittén (se punkt 27) blev skådeplats för en rad dispyter.
In the survey, only 15 % of respondents, none from the Commission, considered that, before 2009, the meetings regarding the SIS II project took place in a constructive atmosphere (see Figure 4). 
I enkäten ansåg endast 15 % av de svarande – ingen från kommissionen – att mötena om SIS II-projektet hade hållits i en konstruktiv anda före 2009 (se diagram 4).
23 The environment in which SIS II was developed before 2009 contrasts with the one in which DG Taxation and Customs Union developed another large-scale IT system at that time (see Box 2). 
23 Det klimat som SIS II utvecklades i före 2009 står i kontrast till det klimat i vilket GD Skatter och tullar utvecklade ett annat stort it-system vid samma tid (se ruta 2).
25 This consisted of the following elements: (a) Opposition or lack of commitment to the project by some member countries (8 %). (b) Poor working relations between stakeholders (5 %). (c) SIS II was not strategically important, particularly after the implementation of SISone4all (4 %). 
25 Det bestod av följande delar: a) Motstånd mot eller bristande engagemang för projektet från vissa medlemsländers sida (8 %). b) Dåliga arbetsrelationer mellan intressenter (5 %). c) SIS II var inte strategiskt viktigt, särskilt inte efter genomförandet av SIS One4all (4 %).
Poor relations between some member countries and the Commission before 2009 Commission worked well with member countries in developing national systems Commission used suggestions of stakeholders to drive improvements Commission engaged effectively with member countries on a basis of mutual trust Constructive atmosphere in meetings Stakeholders sufficiently involved in decision-making Source: Audit survey of SIS II stakeholders. 
Dåliga relationer mellan vissa medlemsländer och kommissionen före 2009 Intressenterna var tillräckligt delaktiga i beslutsfattandet Atmosfären vid möten var konstruktiv Kommissionen förde en ändamålsenlig dialog med medlemsländerna grundad på ömsesidigt förtroende Kommissionen använde intressenternas förslag till att driva fram förbättringar Kommissionen samarbetade väl med medlemsländerna när det gällde att utveckla nationella system Källa: Revisionsenkät bland SIS II-intressenter.
0 % 60 % 20 % Before 2009 From 2009 40 % 80 % respondents agreeing Figure 4 
0 % 20 % 40 % 60 % 80 % svarande som instämde i påståendet Före 2009 Från 2009 Diagram 4
Observations 19 Key success factors in developing IT systems in DG Taxation and Customs Union DG Taxation and Customs Union has successfully developed a number of large IT systems for participating countries using its TEMPO methodology26. 
Iakttagelser 19 De viktigaste framgångsfaktorerna när it‐system utvecklats vid GD Skatter och tullar GD Skatter och tullar har med framgång utvecklat ett antal stora it-system för deltagande länder med hjälp av sin Tempometod26.
The 2006 report by the Commission’s Internal Audit Service on large IT systems in DG Taxation and Customs Union considered the development of the New Computerised Transit System (NCTS) to be an example of best practice in project management. 
I en rapport från kommissionens tjänst för internrevision om stora it-system vid GD Skatter och tullar från 2006 ansågs utvecklingen av det nya datoriserade transiteringssystemet (NCTS) vara ett exempel på bästa praxis inom projektförvaltning.
This system exchanges electronic messages between the customs offices of participating countries concerning imported goods, in order to help ensure that customs duties are paid at the final destination. 
Genom detta system utbyts elektroniska meddelanden mellan tullkontor i de deltagande länderna om importerade varor i syfte att se till att tullavgifter betalas på den slutliga destinationen.
The Commission considered that the NCTS was comparable in scale to the SIS II project27. 
Kommissionen ansåg att NCTS till sin omfattning var jämförbart med SIS II-projektet27.
DG Taxation and Customs Union considered that the most important success factor in developing large-scale IT projects, such as the NCTS, was communicating and building both formal and informal relationships with participating countries in order to create a climate of confidence, cooperation and shared determination to achieve results. 
GD Skatter och tullar ansåg att den viktigaste framgångsfaktorn i samband med utveckling av stora it-projekt, såsom NCTS, var att kommunicera och bygga både formella och informella relationer med de deltagande länderna och på så vis skapa ett klimat av förtroende, samarbete och en gemensam vilja att uppnå resultat.
26 TAXUD (DG Taxation and Customs Union) electronic management for projects online (TEMPO): a project management methodology developed by DG Taxation and Customs Union. 
26 TAXUD (DG Taxation and Customs Union) electronic management for projects online (TEMPO) (GD Skatter och tullars elektroniska förvaltning av projekt online (Tempo)): en metod för projektförvaltning som utvecklats av GD Skatter och tullar.
27 COM(2001) 720 final of 18 December 2001, Annex 1 section 5.1.2 and COM(2003) 771, Annex 3 section 5.1.2. 
27 KOM(2001) 720 slutlig, 18.12.2001, punkt 5.1.2 i bilaga 1 och KOM(2003) 771, punkt 5.1.2 i bilaga 3.
Source: European Court of Auditors based on interviews with DG Taxation and Customs Union. 
Källa: Europeiska revisionsrätten baserat på intervjuer med GD Skatter och tullar.
24 A number of factors contributed towards the lack of commitment of some member countries and poor working relations: (a) The Commission was not a user of the system and, even though it recruited some experts from member countries, lacked the detailed knowledge of end-user practices necessary to understand business needs and user requirements. (b) The Commission did not manage to draw on the experience of all member countries that were end-users and had knowledge of the existing system. 
24 Ett antal faktorer bidrog till vissa medlemsländers bristande engagemang och till dåliga arbetsrelationer: a) Kommissionen var inte användare av systemet. Även om den rekryterade en del experter från medlemsländerna, saknade den de ingående kunskaper om slutanvändarnas arbetssätt som krävs för att förstå verksamhetsbehov och användarkrav. b) Kommissionen lyckades inte utnyttja erfarenheterna i alla de medlemsländer som var slutanvändare och som hade kunskap om det befintliga systemet.
Although there were various meetings in which member countries could communicate end-user views to the Commission (e.g. National Project Manager meetings, SIS II Committee, Friends of SIS II and the SIS II Task Force), before 2009, the Commission did not engage effectively with member countries, which felt excluded from decision-making (see Figure 4). 
Det förekom visserligen olika möten där medlemsländerna kunde meddela kommissionen sina synpunkter som slutanvändare (till exempel möten för nationella projektledare, SIS II-kommittén, SIS II-vännerna och SIS II-arbetsgruppen), men före 2009 förde inte kommissionen en ändamålsenlig dialog med medlemsländerna, som kände sig utestängda från beslutsfattandet (se diagram 4).
All six member countries interviewed considered that the views of end-users were not sufficiently taken into account. 
Alla de sex medlemsländer som intervjuades ansåg att man inte tog tillräcklig hänsyn till slutanvändarnas synpunkter.
Box 2 
Ruta 2
Observations 20 28 The Difficult Road to the Schengen Information System II, Joanna Parkin, Centre for European Policy Studies, April 2011. 
Iakttagelser 20 28 The Difficult Road to the Schengen Information System II (den svåra vägen till Schengens informationssystem II), Joanna Parkin, Centre for European Policy Studies, april 2011.
29 The SISVIS Committee assisted the Commission in the development of the second generation Schengen Information System (SIS II) and the Visa Information System (VIS). 
29 SISVIS-kommittén biträdde kommissionen i utvecklingen av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) och informationssystemet för viseringar (VIS).
Council Decision 2001/886/JHA set down two procedures for making decisions: (i) A regulatory procedure for major decisions regarding the SIS II architecture, data protection, issues with serious financial or technical implications for the member countries, security issues. 
I rådets beslut 2001/886/RIF fastställdes följande två förfaranden för beslutsfattande: i) Ett föreskrivande förfarande för betydelsefulla beslut om SIS II:s uppbyggnad, uppgiftsskydd, aspekter med allvarliga finansiella eller tekniska konsekvenser för medlemsstaterna och säkerhetsaspekter.
If the Committee disagreed with measures proposed by the Commission, the Council could require the Commission to re-examine its proposal. (ii) A management procedure for all other matters. 
Om kommittén motsatte sig åtgärder som kommissionen föreslagit kunde rådet kräva att kommissionen omprövade sitt förslag. ii) Ett förvaltningsförfarande för alla andra frågor.
If the Committee disagreed with measures proposed by the Commission, the Council could take a different decision. (c) The Commission provided a framework for member countries to communicate with the main development contractor. 
Om kommittén motsatte sig åtgärder som kommissionen föreslagit kunde rådet fatta ett annat beslut. c) Kommissionen tillhandahöll en ram för medlemsländerna så att de kunde kommunicera med huvudentreprenören för utveckling av systemet.
However, five of the six member countries interviewed considered that this was not effective. 
Fem av de sex intervjuade medlemsländerna ansåg dock att denna ram inte var ändamålsenlig.
In spite of numerous requests from member countries, the Commission did not provide them with a copy of the main development contract until advised to do so by its legal service in 2009. (d) Some member countries were not convinced that SIS II was necessary. (e) The poor quality of deliverables affected the member countries’ confidence in the Commission’s ability to deliver SIS II (see paragraph 16). (b) The Commission’s management and communication improved (see paragraph 20). (c) The 2009 comparison with an alternative scenario provided some additional justification for the continuation of the SIS II project (see paragraph 63). (d) The main development contractor delivered better results during the final project phase from 2010 (see paragraph 41). 
Trots åtskilliga framställningar från medlemsländerna gav kommissionen dem inte en kopia på huvudutvecklingskontraktet förrän dess rättstjänst rådde den att göra det 2009. d) Vissa medlemsländer var inte övertygade om att SIS II var nödvändigt. e) Projektresultatens dåliga kvalitet påverkade medlemsländernas tro på kommissionens förmåga att leverera SIS II (se punkt 16). 25 Enkäten visade att relationerna till medlemsländerna blev bättre efter 2009 (se diagram 4).
It was not clear to all stakeholders who made key decisions 26 In its 2011 review of the development of SIS II28, the Centre for European Policy Studies (CEPS) described the governance framework for the project (see Figure 5). 
Det var inte alla intressenter som visste vem som fattade centrala beslut 26 I sin genomgång 2011 av utvecklingen av SIS II28 beskrev Centre for European Policy Studies (CEPS) förvaltningsramen för projektet (se diagram 5).
27 According to the 2001 legislation, the Commission was responsible for developing SIS II, assisted by the SISVIS Committee. 
27 Enligt lagstiftningen från 2001 var kommissionen ansvarig för utvecklingen av SIS II och biträddes av SISVIS-kommit-tén.
If the Committee disagreed with certain measures proposed by the Commission, the Council could require the Commission to re-examine its proposal29. 
Om kommittén motsatte sig vissa åtgärder som kommissionen föreslagit kunde rådet kräva att kommissionen omprövade sitt förslag29.
The 2006 audit by the Commission’s Internal Audit Service found that the Commission’s ability to address operational issues was limited by the project’s steering mechanisms. 
Vid den revision som kommissionens tjänst för internrevision utförde 2006 konstaterades att kommissionens förmåga att åtgärda operativa problem begränsades av projektets styrmekanismer.
The GPMB meetings enabled more frequent interaction between the member countries and the main development contractor. Observations 21 SIS II governance framework from 2010 MDC QAC SIS II TECH Notes: COMMISSION DG Home Affairs COUNCIL (COREPER) CATS SIS SIRENE TECH MC MC Europol Eurojust EUROPEAN PARLIAMENT FoSIS SIS II TF GPMB SIS SISVIS Committee SIRENE NPM CMB TAG MC MC Arrows show reporting lines NPM MC GPMB FoSIS MDC SIS II TF QAC SIS TECH TAG SIS SIRENE CMB CATS SISVIS Committee SIS II TECH SIRENE National Project Managers meeting Schengen member countries Global Project Management Board Friends of SIS II Main development contractor SIS II Task Force Quality assurance contractor Working party on Schengen matters (SIS TECH formation) Test Advisory Group (advisory working group of the SISVIS Committee) Working party on Schengen matters (SIS SIRENE formation) Change Management Board (advisory working group of the SISVIS Committee) Article 36 Committee Committee assisting Commission to develop SIS II and the Visa Information System (VIS) SIS II TECH formation of SISVIS Committee SIRENE formation of SISVIS Committee Source: Centre for European Policy Studies and DG Home Affairs. 
Iakttagelser 21 Förvaltningsramen för SIS II från 2010 KOMMISSIONEN GD Inrikes frågor EUROPAPARLAMENTET FoSIS SIS II TF MDC QAC SIS II TECH RÅDET (Coreper) CATS SISVIS-kommittén GPMB SIS Sirene SIS TECH Sirene NPM CMB Anmärkningar: TAG MC MC MC MC Europol Eurojust Pilar visar rapporteringsvägar MC FoSIS SIS II TF SIS TECH SIS Sirene CATS NPM GPMB MDC QAC TAG CMB SISVIS-kommittén SIS II TECH Sirene Schengenmedlemsländer SIS II-vännerna SIS II-arbetsgruppen Arbetsgruppen för Schengenfrågor (tekniska aspekter av SIS) Arbetsgruppen för Schengenfrågor (Sireneaspekter av SIS) Artikel 36-kommittén Möte för nationella projektledare Stödgruppen för det globala SIS II-programmet Huvudentreprenör för utveckling av systemet Entreprenör med ansvar för kvalitetssäkring Rådgivande testgruppen (rådgivande arbetsgrupp i SISVIS-kommittén) Gruppen för förändringshantering (rådgivande arbetsgrupp i SISVIS-kommittén) Kommitté som biträder kommissionen i utvecklingen av SIS II och informationssystemet för viseringar (VIS).
Figure 5 Observations 22 28 It was not clear to all SIS II stakeholders who made key decisions in practice. 
Diagram 5 Iakttagelser 22 28 Det var inte alla SIS II-intressenter som visste vem som fattade de centrala besluten i praktiken.
Although the minutes of SISVIS Committee meetings were recorded, there was no decision log to enable the basis for all important decisions to be easily traced and understood. 
Protokoll fördes visserligen vid SISVIS-kommitténs möten, men det fanns ingen beslutslogg som gjorde det lätt att spåra och förstå grunden för alla viktiga beslut.
Half of the respondents to the audit survey considered that it was the Commission who had made key decisions in the period to 2009 (see Figure 6). 
Hälften av dem som svarade på revisionsenkäten ansåg att det var kommissionen som hade fattat de centrala besluten under perioden fram till 2009 (se diagram 6).
After the creation of the Global Project Management Board in 2009, this figure fell to 24 %. 
Efter det att stödgruppen för det globala SIS II-programmet hade inrättats 2009 minskade denna andel till 24 %.
Although this was an advisory rather than a decision-making body, 34 % of respondents thought it made the key decisions. 
Trots att detta var ett rådgivande och inte ett beslutsfattande organ ansåg 34 % av de svarande att stödgruppen fattade de centrala besluten.
They gave a weighting of 11 % to this reason (see Figure 2). 
De gav detta skäl en viktning på 11 % (se diagram 2).
System requirements were not sufficiently stable until the final project phase 29 Respondents to the survey considered that the instability of system requirements accounted for some of the project delays. 
Systemkraven var inte till‐ räckligt stabila förrän i pro‐ jektets slutfas 29 Enkätbesvararna ansåg att de instabila systemkraven låg bakom en del av projektets förseningar.
They gave a weighting of 22 % to this reason (see Figure 2). 
De gav detta skäl en viktning på 22 % (se diagram 2).
Stakeholder perceptions of who took key decisions in practice 60 % 50 % 40 % 30 % 20 % 10 % 0% Commission Before 2009 Council Commission and Council together From 2009 SISVIS Committee Development GPMB contractor Not clear Other Source: Audit survey of SIS II stakeholders. respondents to audit survey who considered key decisions were taken by: Figure 6 
Intressenternas uppfattningar om vem som fattade de centrala besluten i praktiken 60 % 50 % 40 % 30 % 20 % 10 % 0% Kommissionen Före 2009 Rådet Kom. och rådet gemensamt Från 2009 SISVIS-kommittén Utvecklingsen-GPMB treprenören Oklart vem Någon annan Källa: Revisionsenkät bland SIS II-intressenter. enkätbesvarare som ansåg att centrala beslut fattades av: Diagram 6
Observations 23 30 The tender specifications, published in June 2003, provided an initial outline of the system architecture and functional, technical, performance and migration requirements. 
Iakttagelser 23 30 Kravspecifikationerna, som offentliggjordes i juni 2003, innehöll ett första utkast till systemarkitektur och krav i fråga om funktion, teknik, prestanda och migrering.
On the basis of these specifications, HPS was awarded the contract to develop the central system in October 2004. 
På grundval av dessa specifikationer tilldelades HPS kontraktet för att utveckla det centrala systemet i oktober 2004.
It then began work on Phase I30, the design of the detailed specifications. 
Därefter inledde HPS arbetet med fas I30, det vill säga att utforma detaljerade specifikationer.
However, subsequent changes to the system requirements necessitated amendments to the development contract, which contributed to delays. 
De påföljande ändringarna av systemkraven gjorde det dock nödvändigt att ändra utvecklingskontraktet, vilket bidrog till förseningar.
31 For example, in December 2006, legislation on the establishment, operation and use of SIS II included an additional capability, the ‘data amnesty’, to meet the needs of users. 
31 Till exempel i december 2006 inbegrep lagstiftningen om inrättande, drift och användning av SIS II ytterligare en kapacitet, ”uppgiftsamnesti”, för att tillgodose användarnas behov.
This allowed member countries a period of 3 years to ensure that alerts transferred from SIS 1 complied with the provisions of the legislation31. 
Detta gav medlemsländerna en period på tre år för att se till att registreringar som fördes över från SIS 1 följde bestämmelserna i lagstiftningen31.
The data amnesty was not part of the tender specifications and was incorporated in an amendment to the contract32. 
Uppgiftsamnestin ingick inte i kravspecifikationerna utan införlivades genom en ändring av kontraktet32.
32 Some changes, such as the increase in capacity, were partly linked to the longer than expected duration of the project. 
32 En del ändringar, till exempel den ökade kapaciteten, hängde delvis samman med att projektet pågick längre än förväntat.
The initial 2004 contract was for a system to be launched in 2006 which could handle 15 million alerts and be increased to 22 million alerts without technical changes. 
Det ursprungliga kontraktet från 2004 gällde ett system som skulle tas i drift 2006 och hantera 15 miljoner registreringar och ökas till 22 miljoner registreringar utan tekniska ändringar.
After 2007, there was a sharp increase in the rate of growth in the number of alerts, which led to changed requirements regarding system capacity. 
Efter 2007 skedde en kraftig ökning av tillväxttakten när det gällde antalet registreringar, vilket ledde till ändrade krav på systemets kapacitet.
The amendment for the final project phase was for a system which could handle 70 million alerts and could be scaled up to 100 million, based on the projections of a volumetric study carried out by the Commission in 2009. 
Ändringen inför projektets slutfas gällde ett system som kunde hantera 70 miljoner registreringar och som kunde utökas till 100 miljoner registreringar, enligt prognoserna i en volymstudie som utfördes av kommissionen 2009.
At migration in April 2013, there were 46 million alerts. 
Vid migreringen i april 2013 fanns det 46 miljoner registreringar.
Figure 7 shows the evolution of the number of records in the SIS database. 
Diagram 7 visar hur antalet loggningsnoteringar i SIS-databasen har utvecklats.
30 The contract was divided into two phases: Phase I was concerned with the technical design; Phase II concerned system development and delivery. 
30 Kontraktet delades in i två faser: Fas I gällde den tekniska utformningen och fas II systemutveckling och leverans.
31 Article 54(1) of Regulation (EC) No 1987/2006 of the European Parliament and of the Council of 20 December 2006 on the establishment, operation and use of the second generation Schengen Information System (SIS II) (OJ L 381, 28.12.2006, p. 
31 Artikel 54.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1987/2006 av den 20 december 2006 om inrättande, drift och användning av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (EUT L 381, 28.12.2006, s.
4) and Article 70(1) of Council Decision 2007/533/JHA of 12 June 2007 on the establishment, operation and use of the second generation Schengen Information System (SIS II) (OJ L 205, 7.8.2007, p. 
4) och artikel 70.1 i rådets beslut 2007/533/RIF av den 12 juni 2007 om inrättande, drift och användning av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (EUT L 205, 7.8.2007, s.
32 Amendment No 4 of 30 April 2008 to contract JAI-C3-2003-01. 
32 Ändring nr 4 av den 30 april 2008 av kontrakt JAI-C3-2003-01.
Evolution of the number of records in the SIS database 140 120 100 80 60 40 20 0 2001 2003 2005 2007 2009 2011 2013 2015 2017 2019 2021 2023 2025 Actual SIS 1 Capacity planned for SIS II Projections of 2009 volumetric study Source: European Court of Auditors based on Council statistics, SIS II documentation and Commission 2009 volumetric study. Million records Figure 7 
Utvecklingen av antalet loggningsnoteringar i SIS‐databasen 140 120 100 80 60 40 20 0 2001 2003 2005 2007 2009 2011 2013 2015 2017 2019 2021 2023 2025 SIS I Kapacitet planerad för SIS II Prognoser i volymstudien 2009 Källa: Europeiska revisionsrätten baserat på rådets statistik, SIS II-dokumentation och kommissionens volymstudie från 2009. miljoner registreringar Diagram 7
The Commission did not update its 2003 global project budget until 2010 34 In June 2001 the Council estimated that it would cost 14,6 million euro to develop SIS II. 
Kommissionen uppdaterade inte sin totala projektbudget från 2003 förrän 2010 34 I juni 2001 uppskattade rådet kostnaden för att utveckla SIS II till 14,6 miljoner euro.