natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Treaty establishes the ERDF and the Cohesion Fund, among others, to promote harmonious development by supporting actions aimed at strengthening economic, social and territorial cohesion (Art.174 TEU). 
I frdraget faststlls att bland annat Eruf och Sammanhllningsfonden ska frmja en harmonisk utveckling genom std till tgrder som syftar till att strka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhllningen (artikel 174 i EU-frdraget).
The Cohesion Fund supports projects in the field of environment and Trans-European networks in the area of transport, covering both the core and comprehensive networks. 
Sammanhllningsfonden stder projekt p miljomrdet och transeuropeiska nt p transportomrdet, vilket omfattar bde stomntet och vergripande nt.
Under shared management, the Commission is not in charge of selecting projects for ERDF and Cohesion Fund support. 
Enligt principen om delad frvaltning ansvarar kommissionen inte fr att vlja ut projekt fr std frn Eruf och Sammanhllningsfonden.
These powers lie with the Managing Authority, in line with Article (67) of CPR. 
Dessa befogenheter ligger hos den frvaltande myndigheten i enlighet med artikel 67 i frordningen om gemensamma bestmmelser.
See also Commission replies to paragraph 32. 
Se ven kommissionens svar p punkt 32.
The Commission accepts the recommendations and refers to its replies to recommendations 1 to 3. 
Kommissionen godtar dessa rekommendationer och hnvisar till sina svar p rekommendationerna 1Đ3.
INTRODUCTION 06. 
INLEDNING 06.
Pursuant to Article 176 of the Treaty on the Functioning of the European Union, Ňthe European Regional Development Fund is intended to help to redress the main regional imbalances in the Union through participation in the development and structural adjustment of regions whose development is lagging behind and in the conversion of declining industrial regions.Ó Therefore, ERDF aims to support only those TEN-T investments that best contribute to the socio-economic development of disadvantaged regions (e.g. TEN-T sections in urban nodes). 
I enlighet med artikel 176 i frdraget om Europeiska unionens funktionsstt r ÓEuropeiska regionala utvecklingsfondens syfte [...] att bist med att avhjlpa de viktigaste regionala obalanserna i unionen genom att delta i utvecklingen och den strukturella anpassningen av regioner som utvecklas lngsammare samt i omstruktureringen av industriregioner p tillbakagngÓ. Eruf syftar drfr till att stdja enbart de TEN-T-investeringar som bst bidrar till den socio-ekonomiska utvecklingen av eftersatta regioner (t.ex.
OBSERVATIONS 32. 
IAKTTAGELSER 32.
Core TEN-T roads constitute only approx. 1% of all paved roads in the EU, which explains earmarking 79% of the ERDF road allocation to non-TEN-T roads. 
Vgar i stomntet utgr endast ca 1 % av alla belagda vgar i EU, vilket frklarar att 79 % av Eruf-vganslaget r ronmrkta fr andra vgar n TEN-T-vgar. ver 57 % av Sammanhllningsfondens anslag var ronmrkta fr TEN-T-stomntet, mot 43 % fr det vergripande TEN-T-ntet.
Taking into account the length difference between the core and comprehensive road TEN-T (comprehensive TEN-T being by 75% longer than the core), the average EN EN 1 
Med beaktande av skillnaden i lngd mellan stomvgntet och det vergripande vgntet (det senare r 75 % lngre n stomntet) var den genomsnittliga stdnivn fr SV SV 1
intensity of the Cohesion Fund support to the core road TEN-T was over twice as large as to the comprehensive TEN-T (i.e. EUR 169 thousand/km, vs. EUR 72.4 thousand/km). 
Sammanhllningsfondens std till TEN-T-stomvgntet mer n dubbelt s hg som fr det vergripande TEN-T-vgntet (169 000 euro/km mot 72 400 euro/km).
Moreover, EU funds are not the only source to finance core TEN-T investments. 
EU-finansiering r dessutom inte den enda kllan till finansiering av investeringar i TEN-T-stomntet.
In accordance with the principle of additionality, contributions from ESIF must not replace public or equivalent structural expenditure by a Member State. 
I enlighet med additionalitetsprincipen fr bidragen frn ESI-fonderna inte erstta offentliga eller motsvarande strukturutgifter i en medlemsstat.
In the Czech Republic, indeed only 15 % of ESIF funding has been attributed to the core network while most of ESIF support went outside the TEN-T. 
I Republiken Tjeckien har endast 15 % av finansieringen frn ESI-fonderna tilldelats stomntet medan strre delen av ESI-stdet gick utanfr det transeuropeiska transportntet.
Several important major projects on TEN-T core network initially envisaged for ESIF support have not been finally financed by ESIF and were withdrawn by the Czech authorities, because of issues of compliance with EU environmental acquis. 
Flera viktiga strre projekt om TEN-T-stomnt som ursprungligen planerats fr std frn ESI-fonderna har till slut inte finansierats av dessa fonder och projekten drogs tillbaka av de tjeckiska myndigheterna, p grund av problem med efterlevnaden av EU:s miljregelverk.
Please see also the CommissionŐs reply to paragraph 32. 
Se ven kommissionens svar p punkt 32.
38 a) The sections in question will be subject to scrutiny and focus during the forthcoming negotiations with the CZ authorities on post 2020 programmes. 
38 a. De berrda avsnitten kommer att granskas och uppmrksammas under de kommande frhandlingarna med de tjeckiska myndigheterna om programmen efter 2020.
The Commission will give priority to those sections concerned, subject to the level of their preparedness and funds available for the road sector. b) Bulgaria has recently published its 2030 Strategy which envisages the completion of the TEN-T core road network by 2030, therefore putting a high priority to these sections. 
Kommissionen kommer att prioritera de berrda avsnitten, med frbehll fr nivn p deras frberedelser och tillgngliga medel fr vgsektorn. b) Bulgarien har nyligen offentliggjort sin strategi fr 2030 som frutser slutfrande av stomvgntet i TEN-T senast 2030, och som drfr ger hg prioritet t dessa avsnitt.
These sections will be further discussed as part of the upcoming post 2020 programming negotiations with Bulgaria. 
Dessa avsnitt kommer att diskuteras ytterligare som en del av de kommande programplaneringsfrhandlingarna med Bulgarien fr perioden efter 2020.
Box 3 Đ The Danube bridge Bulgaria is currently working on a Vidin Đ Botevgrad speedway funded by the national budget. 
Ruta 3: Bron ver Donau Bulgarien arbetar fr nrvarande med en motorvg mellan Vidin och Botevgrad som finansieras genom den nationella budgeten.
The Commission is aware of the situation and underlined the underdeveloped key connections in the north of the country in the country report 2019, including in Annex D of the report. 
Kommissionen r medveten om situationen och betonade de underutvecklade centrala frbindelserna i landets norra del i landsrapporten 2019, inbegripet i bilaga D till rapporten.
This point will form part of the upcoming post 2020 programming negotiations with Bulgaria. 
Denna punkt kommer att utgra en del av de kommande programplaneringsfrhandlingarna med Bulgarien fr perioden efter 2020.
A delegated power to enshrine standards for safe and secure parking space is currently in discussion before the co-legislator1. 
En delegerad befogenhet att infra standarder fr skra och trygga parkeringsplatser r fr nrvarande under diskussion med medlagstiftaren1.
An agreement on the new legislation was reached by the co-legislator in December 2019 and is now in the procession of adoption by the two Institutions (adoption foreseen in July 2020). 
En verenskommelse om den nya lagstiftningen nddes med medlagstiftaren i december 2019 och hller nu p att antas av de tv institutionerna (antagande planeras i juli 2020).
Directive 2014/94/EU does not include binding requirements for Member States to install hydrogen-refuelling infrastructure. 
Direktiv 2014/94/EU innehller inga bindande krav p medlemsstaterna att installera infrastruktur fr tankning av vtgas.
The development and marketing of the vehicles concerned was - and still is - less advanced than is the case for vehicles powered by other alternative fuels covered by the Directive. 
Utvecklingen och salufringen av de berrda fordonen var Đ och r fortfarande Đ mindre lngtgende n vad som gller fr fordon som drivs med andra alternativa brnslen som omfattas av direktivet.
In the current programming period, result indicators are defined at the country level to better tailor the monitoring framework to particular challenges and objectives identified in individual operational programmes. 
Under den nuvarande programperioden faststlls resultatindikatorer p landsniv fr att bttre anpassa vervakningsramen till srskilda utmaningar och ml som identifierats i enskilda operativa program.
Developing TEN-T roads is not a self-standing objective of ESIF but one of the tools to deliver the cohesion policy-goals. 
Utveckling av TEN-T-vgar r inte ett ml i sig fr ESI-fonderna, men ett av verktygen fr att n mlen fr sammanhllningspolitiken.
Thus, the system of ESIF result indicators should take this into account. 
Systemet med ESI-fondernas resultatindikatorer br drfr beakta detta.
Bulgaria has indicated to the Commission that it plans to reinvest the revenues from the traffic charges and tolls in the development and maintenance of the road infrastructure. 
Bulgarien har meddelat kommissionen att landet planerar att terinvestera intkterna frn vgavgifter och vgtullar fr utveckling och underhll av vginfrastruktur.
They also count on the revenues from the toll taxes on the heavy road transport vehicles collectable from 2020 and which are expected to aid the completion of the core road network in Bulgaria. 
Man rknar ocks med intkterna frn de vgavgifter p tunga vgtransportfordon som ska samlas in frn 2020 och som frvntas bidra till slutfrandet av stomvgntet i Bulgarien.
Please see the CommissionŐs reply to paragraph 32. 
Se kommissionens svar p punkt 32.
Recommendation 1 Đ Prioritise investment in the core road network a) The Commission accepts the recommendation. b) The Commission accepts the recommendation. 
Rekommendation 1 Đ Prioritera investeringarna i stomvgntet a) Kommissionen godtar rekommendationen. b) Kommissionen godtar rekommendationen.
The delivery of the TEN-T network is shared between the Member States and the Commission. 
Frdigstllandet av TEN-T-ntet delas mellan medlemsstaterna och kommissionen.
For the Cohesion Fund and ERDF, programming for 2021-2027 will be done in line with the thematic concentration requirements of the cohesion policy legislation and based on Annex D of the 2019 European Semester Country reports. 
Vad gller Sammanhllningsfonden och Eruf kommer programplaneringen fr 2021Đ2027 att ske i linje med kraven p tematisk koncentration i lagstiftningen om sammanhllningspolitiken och p grundval av bilaga D i de landsspecifika rapporterna fr 2019 i planeringsterminen.
A key objective is to reduce regional imbalances in the development of a sustainable and smart European transport system. 
Ett huvudml r att minska de regionala obalanserna i utvecklingen av ett hllbart och smart europeiskt transportsystem.
Priorities in this context will include e.g. decarbonisation, digitalisation and safety aspects. 
Prioriteringar i detta sammanhang kommer att omfatta aspekter avseende till exempel minskning av koldioxidutslpp, digitalisering och skerhet.
In the context of the approval of the programmes, investments into roads can be included when justified in view of the green objectives of the EU and the socio-economic and territorial characteristics of the Member States and regions concerned. 
I samband med godknnandet av programmen kan investeringar i vgar inkluderas nr det r motiverat med hnsyn till EU:s grna ml och de berrda medlemsstaternas och regionernas socioekonomiska och territoriella srdrag.
This support includes, but is not limited to projects on the core TEN-T road network. 
Detta std omfattar, men r inte begrnsat till, projekt som rr stomvgntet i TEN-T.
Recommendation 2 Đ Enhance monitoring arrangements a) The Commission accepts the recommendation. 
Rekommendation 2 Đ Frbttra vervakningsarrangemang a) Kommissionen godtar rekommendationen.
The Commission will propose to include intermediate targets for the core network corridors in the corridor work plans, which cover nearly all cross border sections. b) The Commission accepts the recommendation. 
Kommissionen kommer att fresl delml fr stomntskorridorerna i arbetsplanerna fr korridorer, vilka omfattar nstan alla grnsverskridande avsnitt. b) Kommissionen godtar rekommendationen.
Recommendation 3 Đ Strengthen approach to maintenance The Commission accepts the recommendation and will consider it in the context of the forthcoming revision of the TEN-T Regulation, as announced. EN EN 3 
Rekommendation 3 Đ Frstrk strategin fr underhll Kommissionen godtar denna rekommendation och kommer att vervga den i samband med den aviserade kommande versynen av TEN-T-frordningen. SV SV 3
The audit was led by ECA Member Ladislav Balko, supported by Branislav Urbanic, Head of Private Office and Zuzana Frankova, Private Office Attach; Pietro Puricella, Principal Manager; Aleksandra Klis-Lemieszonek, Head of Task; Marjeta Leskovar, Fernando Pascual Gil, Svetoslav Hristov, Zuzana Gullova and Valeria Rota, Auditors. 
Revisionsarbetet leddes av ledamoten Ladislav Balko, med std av Branislav Urbanic (kanslichef), Zuzana Frankova (attach), Pietro Puricella (frstechef), Aleksandra Klis-Lemieszonek (uppgiftsansvarig) och Marjeta Leskovar, Fernando Pascual Gil, Svetoslav Hristov, Zuzana Gullova och Valeria Rota (revisorer).
Zuzanna Filipski and Petra Karkosova provided linguistic support. 
Zuzanna Filipski och Petra Karkosova gav sprkligt std.
From left to right: Pietro Puricella, Zuzana Gullova, Svetoslav Hristov, Ladislav Balko, Fernando Pascual-Gil, Aleksandra Klis-Lemieszonek, Branislav Urbanic, Marjeta Leskovar. 
Frn vnster till hger: Pietro Puricella, Zuzana Gullova, Svetoslav Hristov, Ladislav Balko, Fernando Pascual-Gil, Aleksandra Klis-Lemieszonek, Branislav Urbanic och Marjeta Leskovar.
Timeline Event Date Adoption of Audit Planning Memorandum (APM) / Start of audit 23.1.2019 Official sending of draft report to Commission (or other auditee) 16.1.2020 Adoption of the final report after the adversarial procedure 11.3.2020 CommissionŐs (or other auditeeŐs) official replies received in all languages 24.3.2020 
Tidslinje Hndelse Datum Revisionsplanen antogs/Revisionen inleddes 23.1.2019 Den preliminra rapporten skickades officiellt till kommissionen (eller andra revisionsobjekt) 16.1.2020 Den slutliga rapporten antogs efter det kontradiktoriska frfarandet 11.3.2020 Kommissionens (eller andra revisionsobjekts) officiella svar hade tagits emot p alla sprk 24.3.2020
EN PDF ISBN 978-92-847-4486-2 ISSN 1977-5679 doi:10.2865/252643 QJ-AB-20-009-EN-N EN HTML ISBN 978-92-847-4470-1 ISSN 1977-5679 doi:10.2865/207589 QJ-AB-20-009-EN-Q 
SV PDF ISBN 978-92-847-4492-3 ISSN 1977-5830 doi:10.2865/288746 QJ-AB-20-009-SV-N SV HTML ISBN 978-92-847-4489-3 ISSN 1977-5830 doi:10.2865/517022 QJ-AB-20-009-SV-Q
Roads play a significant role in EU transport, accounting for the largest share of passenger and freight traffic. 
Vgarna spelar en viktig roll fr transporterna i EU eftersom de anvnds fr den strsta andelen av person-och godstrafiken.
We assessed progress towards achieving the EU objective of completing a fully functioning TEN-T core road network and the CommissionŐs role in this. 
Vi bedmde framstegen mot uppnendet av EU:s ml att ha ett fullt fungerande TEN-T-stomvgnt och kommissionens roll i detta arbete.
We found that the development of the TEN-T core road network supported by EU funding and Commission action is making progress thereby achieving results for those traveling on the network. 
Vi fann att TEN-T-stomvgntet, som fr std i form av EU-finansiering och tgrder frn kommissionens sida, utvecklas och drmed frbttrar villkoren fr dem som anvnder ntet.
However, certain key factors hamper full functionality of the TEN-T core road network. We recommend that the Commission prioritises investment in the core network, enhances its monitoring arrangements and strengthens its approach to maintenance. 
Vissa nyckelfaktorer gr dock att TEN-T-stomvgntet inte r helt funktionsdugligt Vi rekommenderar att kommissionen prioriterar investeringar i stomntet, frbttrar sina vervakningsfrfaranden och strker sin strategi fr underhll.
EN 2020 11 Energy efficiency in buildings: greater focus on cost-effectiveness still needed Special Report 
SV 2020 11 Energieffektivitet i byggnader: inriktningen på kostnadseffektivitet är ännu inte tillräckligt tydlig Särskild rapport
Contents Executive summary Introduction Energy Efficiency targets and progress EU spending and legal framework Shared management between Commission and Member States Audit scope and approach Observations Improved Commission’s guidance on needs assessment has had a limited impact on overall targeting The Member States we visited had not identified a clear basis for targeting EU funds Member States are aware of barriers to investment, which have not been addressed Grants remain the main form of support for energy efficiency investments funded by the EU and are not reserved for deep renovation Project selection not sufficiently driven by cost-effectiveness rationale Energy audits and performance certificates form a good basis for evaluating investments National authorities select projects expected to save energy, but sometimes at high cost Selection criteria still not prioritising most cost-effective projects A weak performance framework Common indicators measure the energy saved by investments in public but not in residential buildings Indicators cannot be used to monitor cost-effectiveness The Commission allocated the performance reserve for energy efficiency measures based on spending and outputs, rather than on energy saved Conclusions and recommendations Paragraph I-IX 01-16 01-08 09-13 14-16 17-21 22-86 22-42 23-28 29-32 33-42 43-64 45-48 49-58 59-64 65-86 67-76 77-79 80-86 87-93 2 
Innehållsförteckning Sammanfattning Inledning Energieffektivitetsmål och framsteg EU:s utgifter och rättslig ram Delad förvaltning mellan kommissionen och medlemsstaterna Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod Iakttagelser Kommissionens förbättrade vägledning om behovsbedömning har haft en begränsad inverkan på den övergripande inriktningen De medlemsstater som vi besökte hade inte fastställt någon tydlig grund för hur de skulle rikta EU-medlen Medlemsstaterna är medvetna om investeringshinder som inte har åtgärdats Bidrag är fortfarande den viktigaste formen av EU-finansierat stöd till investeringar i energieffektivitet och beviljas inte bara för totalrenoveringar Projekturvalet baseras inte tillräckligt på kostnadseffektivitet Energibesiktningar och energicertifikat utgör en bra grund för att utvärdera investeringarna Nationella myndigheter väljer ut projekt som förväntas spara energi, men ibland till en hög kostnad Urvalskriterierna prioriterar fortfarande inte de mest kostnadseffektiva projekten En svag prestationsram Gemensamma indikatorer mäter den energi som sparas genom investeringar i offentliga byggnader men inte i bostadshus Indikatorer kan inte användas för att övervaka kostnadseffektivitet Kommissionen tilldelade resultatreserven för energieffektivitetsåtgärder baserat på utgifter och utfall och inte på sparad energi Slutsatser och rekommendationer Punkt I–IX 01–16 01–08 09–13 14–16 17–21 22–86 22–42 23–28 29–32 33–42 43–64 45–48 49–58 59–64 65–86 67–76 77–79 80–86 87–93 2
Annex Annex I 2014-2020 Cohesion policy funds for energy efficiency in buildings Glossary Replies of the Commission Audit team Timeline 3 
Bilaga Bilaga I – Sammanhållningspolitiska medel för energieffektivitet i byggnader 2014–2020 Ordlista Kommissionens svar Granskningsteam Tidslinje 3
Executive summary I Faced with the challenge of mitigating climate change, EU leaders have committed to saving 20 % of the EU Member States’ projected energy consumption by 2020 and 32.5 % by 2030. 
Sammanfattning I För att begränsa klimatförändringarna har EU:s ledare åtagit sig att spara 20 % av EU-medlemsstaternas planerade energiförbrukning fram till 2020, och 32,5 % fram till 2030.
Improving the energy efficiency of buildings is a key tool to achieving these targets. 
En förbättring av byggnaders energieffektivitet är ett viktigt verktyg för att nå dessa mål.
Buildings consume the greatest share of energy and have the largest energy savings potential. 
Byggnader förbrukar den största andelen energi och har den största energibesparingspotentialen.
II The latest assessment of the progress made by Member States towards the energy efficiency targets shows that the EU 2020 target is unlikely to be met, as EU energy consumption is rising again since 2014. 
II Den senaste bedömningen av medlemsstaternas framsteg mot energieffektivitetsmålen visar att det är osannolikt att EU:s mål för 2020 uppnås eftersom energiförbrukningen i EU ökar igen sedan 2014.
We aim to issue recommendations that should help the EU to achieve its 2030 energy efficiency target by improving the cost-effectiveness of its 2021-2027 Cohesion policy spending. 
Vårt mål är att lämna rekommendationer som hjälper EU att uppnå sitt energieffektivitetsmål för 2030 genom att göra de sammanhållningspolitiska utgifterna för perioden 2021–2027 mer kostnadseffektiva.
III Collectively, Cohesion policy operational programmes allocated a budget of around €14 billion, equal to 4 % of all 2014-2020 Cohesion policy funds (€357 billion), to improve the energy efficiency of buildings, of which €4.6 billion for residential buildings. 
III Tillsammans anslog de sammanhållningspolitiska operativa programmen en budget på omkring 14 miljarder euro, vilket motsvarar 4 % av alla sammanhållningspolitiska medel för perioden 2014–2020 (357 miljarder euro), till förbättrad energieffektivitet i byggnader, varav 4,6 miljarder euro avsattes för bostadshus.
In addition, Member States budgeted €5.4 billion for national co-financing for all buildings, of which €2 billion for residential buildings. 
Dessutom budgeterade medlemsstaterna 5,4 miljarder euro i nationell medfinansiering för alla typer av byggnader, varav 2 miljarder euro för bostadshus.
IV We visited five Member States (Bulgaria, Czechia, Ireland, Italy (Puglia), Lithuania) that allocated some €2.9 billion of their Cohesion policy funds for energy efficiency in buildings. 
IV Vi besökte fem medlemsstater (Bulgarien, Tjeckien, Irland, Italien [Apulien] och Litauen) som anslagit omkring 2,9 miljarder euro av sina sammanhållningspolitiska medel till energieffektivitet i byggnader.
We assessed whether this budget was being used cost-effectively and whether the Commission and Member States had implemented recommendations from our special report 21/2012 on energy efficiency in public buildings. 
Vi bedömde huruvida denna budget användes kostnadseffektivt och huruvida kommissionen och medlemsstaterna hade genomfört rekommendationerna i vår särskilda rapport 21/2012 om energieffektivitet i offentliga byggnader.
V The Commission has issued extensive guidance for improving energy efficiency investments in buildings, including their cost-effectiveness, as we recommended in our special report 21/2012. 
V Kommissionen har gett omfattande vägledning för att investeringarna i energieffektivitet ska bli bättre, liksom deras kostnadseffektivitet, vilket vi rekommenderade i särskild rapport 21/2012.
We found examples of good practice: the use of financial instruments combined with grants and the modulation of the level of the aid rate to increase the leverage of private funding and reduce the risk of deadweight. 
Vi hittade exempel på god praxis: användning av finansieringsinstrument i kombination med bidrag och anpassning av stödnivån för att öka tillgången till privat finansiering och minska risken för dödviktseffekter.