natgillin/translations-raw huggingface dataset:
They accounted for more than 25 % of all public investment on cultural services in around one third of the Member States and for more than 50 % in Portugal and Greece (see Figure 1). 
De stod för över 25 % av alla offentliga investeringar i kulturella tjänster i runt en tredjedel av medlemsstaterna och för över 50 % i Portugal och Grekland (se figur 1).
The fund was therefore an important source of funding for investments in cultural sites for many Member States. 
Fonden var därför en viktig källa till finansiering av investeringar i kulturplatser i många medlemsstater.
At project level, according to our survey, 44 % of the projects would not have been implemented without ERDF support, and 48 % would have been postponed or would only have been implemented with a reduced scope. 
På projektnivå skulle, enligt vår enkät, 44 % av projekten inte ha genomförts utan Eruf-stöd, och 48 % skulle ha skjutits upp eller genomförts i reducerad omfattning.
22 32 “Programma di Azione e Coesione Complementare al PON Cultura e Sviluppo 2014-2020”. Figure 1 – ERDF funding and Member States’ capital investments in cultural sites, annual average 2010-2017 23 Million Euros Greece Portugal Cyprus Malta Bulgaria Lithuania Romania Slovenia Slovakia Hungary Poland Czechia Croatia* Latvia Italy Estonia Average EU 28 Spain Germany Belgium Finland Netherlands United Kingdom Denmark France Sweden Austria Luxembourg Ireland 0 500 1 000 28.7 % 28.3 % 26.1 % 22.2 % 21.9 % 21.3 % 1 500 37 35.3 2 000 2 500 3 000 3 500 0.4 5.4 % 9.2 49.8 46.9 % .8 % % 57.8 % % Public investments on cultural services (annual average 2010-2017) % of ERDF funding to cultural sites (annual average 2010-2018) 9.2 % 7.1 % 6.8 % 2.3 % 2.2 % 1.6 % 1.3 % 1.0 % 0.7 % 0.6 % 18.2 % % 0.6 % % 0.0 % 0.0 % Notes: (1) We use Eurostat’s data on public spending in cultural services (COFOG: GF08.2) to estimate Member States’ investments in cultural sites. 
Figur 1 – Eruf-finansiering och medlemsstaternas kapitalinvesteringar i kulturplatser, årligt genomsnitt 2010–2017 22 miljoner euro Grekland Portugal Cypern Malta Bulgarien Litauen Rumänien Slovenien Slovakien Ungern Polen Tjeckien Kroatien* Lettland Italien Estland Genomsnitt EU-28 Spanien Tyskland Belgien Finland Nederländerna Förenade kungariket Danmark Frankrike Sverige Österrike Luxemburg Irland 0 500 1 000 1 500 2 000 57,8 % 49,8 % 2 500 3 000 3 500 9,2 9,2 7,1 % % % 6,8 5,4 % 2,3 % 2,2 % 1,6 % 1,3 % 1,0 % 0,7 % 0,6 % 0,6 % 0,4 % 0,0 % 0,0 % 46,9 % 37,8 % 35,3 % 28,7 % 28,3 % 26,1 % 22,2 % 21,9 % 21,3 % 18,2 % Offentliga investeringar i kulturella tjänster (årligt genomsnitt 2010–2017) % av Erufs finansiering som gått till kulturplatser (årligt genomsnitt 2010–2018) % Anm.: 1) Vi har använt Eurostats data om offentliga utgifter för kulturella tjänster (COFOG: GF08.2) för att uppskatta medlemsstaternas investeringar i kulturplatser.
This is the closest estimate available. 
Detta är den bästa uppskattning som finns tillgänglig.
Capital investments in cultural services include: investment grants (D92), gross fixed capital formation (P.51g) and acquisition less disposals of non-financial non-produced assets (NP). 
Kapitalinvesteringar i kulturella tjänster inbegriper: investeringsbidrag (D92), fasta bruttoinvesteringar (P.51g) och anskaffning minus avyttringar av icke finansiella icke producerade tillgångar (NP).
The figures represent an annual average of the amounts spent by national and local administrations (General government expenditure) over the years 2010-2017; (2) ERDF investments on cultural sites, expressed as an annual average, include the spending recorded on cultural sites for the 2007-2013 programme period and the 2014-2020 programme period (until 2018); * For Croatia, only the funds spent under the current programming period were taken into account. 
Siffrorna representerar ett årligt genomsnitt av de belopp som använts av nationella och lokala myndigheter (offentliga utgifter) under åren 2010–2017. 2) Eruf-investeringar i kulturplatser, uttryckt som ett årligt genomsnitt, inkluderar de utgifter som bokförts för kulturplatser under programperioderna 2007–2013 och 2014–2020 (fram till 2018). * När det gäller Kroatien har endast medel som använts under den nuvarande programperioden beaktats.
Source: ECA, based on Eurostat “General government expenditure by function (COFOG)”, online data code: [gov_10a_exp] and, on the Cohesion policy open data platform and Commission’s information. 
Källa: Revisionsrätten, på grundval av Eurostat, General government expenditure by function (COFOG), onlinedatakod: [gov_10a_exp], plattformen för öppna data om sammanhållningspolitiken och kommissionens information.
46 At national level, we found examples of how Member States are diversifying the sources of revenue of cultural sites and developing funding schemes that built on private funds (see Box 2). 
23 46 På nationell nivå fann vi exempel på hur medlemsstater diversifierar inkomstkällorna för kulturplatser och utvecklar finansieringssystem som bygger på privata medel (se ruta 2).
The diversification of funding for cultural heritage is also one of the topics tackled by the Council in the 2019-2022 Work Plan for Culture33. 
Diversifiering av finansieringen av kulturarvet är även ett av de ämnen som rådet behandlar i arbetsplanen för kultur 2019–202233.
24 Box 2 Examples of funding schemes developed at national level Heritage Lottery (France): Following the example of the UK, the French government launched a national heritage lottery in 2018 to support the restoration of some iconic local heritage sites (€20 million was collected that year for the restoration of 18 sites). 
Ruta 2 Exempel på finansieringssystem som tagits fram på nationell nivå Kulturarvslotteri (Frankrike): Med Förenade kungariket som förebild införde den franska regeringen ett nationellt kulturarvslotteri 2018 för att stödja restaureringen av några ikoniska lokala kulturarvsplatser (20 miljoner euro samlades in det året till restaureringen av 18 platser).
Heritage lottery (Italy): Since 1997 that a share of lottery revenues is reserved for the Ministry of Cultural Heritage and allocated to a wide range of heritage projects across Italy related to the recovery and preservation of cultural heritage, including archaeological, historical, artistic, archival and library projects, as well as for the restoration of landscaping and cultural activities. 
Kulturarvslotteri (Italien): Sedan 1997 reserveras en del av lotteriintäkterna för ministeriet med ansvar för kulturarvet och fördelas till en lång rad kulturarvsprojekt i hela Italien som avser återställande och bevarande av kulturarvet, inbegripet arkeologiska, historiska, konstnärliga och arkiv-och biblioteksrelaterade projekt samt till återställande av landskapsarkitektur och kulturella verksamheter.
From our sample of projects, The Ex-Convento di Sant’ Antonio, one of our sample projects, received circa €2,4 million from the “Programma Triennale Lotto 2007-2009”. 
Ett projekt i vårt urval, Ex-Convento di Sant’ Antonio, fick omkring 2,4 miljoner euro från ”Programma Triennale Lotto 2007–2009”.
The Pantheon in Rome and the Greek theatre in Syracuse are other examples of cultural sites funded. 
Panteon i Rom och den grekiska teatern i Syrakusa är andra exempel på kulturplatser som finansierats.
Corrective taxation (Poland): Poland set up a new fund in 2018 to finance the protection and renovation of historical sites. 
Korrigerande beskattning (Polen): Polen inrättade en ny fond 2018 för att finansiera skydd och renovering av historiska platser.
The funding comes from the administrative fines imposed for infringements of the requirements for the protection of historical sites. 
Finansieringen kommer från de administrativa böter som utdöms för överträdelser av kraven på skydd av historiska platser.
Investments in cultural sites are not treated as a priority for the ERDF 47 The ERDF aims to promote economic, social and territorial cohesion, one of the EU’s main missions as provided for in the TEU34. 
Investeringar i kulturplatser behandlas inte som en prioritering för Eruf 47 Eruf syftar till att främja ekonomisk, social och territoriell sammanhållning, som är en av EU:s viktigaste uppgifter enligt EU-fördraget34.
This mission, together with the objectives of the Europe 2020 strategy of smart, sustainable and inclusive growth, led to an ERDF framework centred on economic and social considerations. 
Denna uppgift har tillsammans med målen för Europa 2020-strategin om smart och hållbar tillväxt för alla lett till att Erufs ram är centrerad kring ekonomiska och sociala överväganden.
Investments in cultural sites are therefore a means to an end, to be funded only when they generate a socio-economic impact. 
Investeringar i kulturplatser är därför ett medel att uppnå ett mål och ska finansieras endast om de har en socioekonomisk effekt.
33 See paragraph 07. 
33 Se punkt Error!
34 Article 3 (3) of TEU. 
34 Artikel 3.3 i EU-fördraget.
It is not clear how this provision contributes to the objectives set in the Commission’s Agendas for Culture. 
Det är oklart hur denna bestämmelse bidrar till de mål som fastställts i kommissionens agendor för kultur.
Also, the initial Regulation was not clear what “small-scale” meant, creating uncertainty about the types of projects that the ERDF could fund. 
I den ursprungliga förordningen framgick det inte heller klart vad som avsågs med ”småskalig”, vilket skapade osäkerhet kring vilka typer av projekt Eruf kunde finansiera.
Firstly, the Commission administratively defined “small-scale” as investments with total cost of up to €5 million (€10 million for UNESCO sites)35. 
Först definierade kommissionen ”småskalig” administrativt som investeringar på upp till 5 miljoner euro (10 miljoner euro för Unescos världsarvsplatser)35.
Following a complaint made by eleven Member States to the Commission36, the Commission stated that there was flexibility on how different small-scale items of infrastructure could be supported as part of one single integrated operation. 
Efter det att elva medlemsstater hade framfört ett klagomål till kommissionen36 uppgav kommissionen att flexibilitet kunde tillämpas när det gällde hur olika småskaliga infrastrukturobjekt kunde få stöd inom en enda integrerad insats.
Only four years later, the revised 2014-2020 ERDF Regulation provided clarity to the legal basis, setting the ceilings to €10 million (€20 million for UNESCO sites) of eligible ERDF support. 
Först fyra år senare förtydligade den ändrade Eruf-förordningen för 2014–2020 den rättsliga grunden och fastställde taket för berättigande av Eruf-stöd till 10 miljoner euro (20 miljoner euro för Unescos världsarvsplatser).
50 Due to this funding restriction, investments in cultural sites were under scrutiny by the Commission during the 2014-2020 negotiations and were not a priority for investment under the ERDF. 
50 På grund av denna finansieringsrestriktion granskade kommissionen investeringar i kulturplatser under förhandlingarna om 2014–2020, och investeringarna var inte en prioritering inom Eruf.
In the three visited Member States, and for the sampled OPs and PAs, the Commission did not identify investments in culture as a priority area during the negotiations and expressed the view that culture was only to be dealt with through e-culture37 (Italy and Poland) and in the context of promoting the cultural and creative industries38 (Poland and Portugal). 
I de tre besökta medlemsstaterna, och när det gällde de operativa programmen och partnerskapsöverenskommelserna i vårt urval, hade kommissionen inte identifierat investeringar i kultur som ett prioriterat område under förhandlingarna utan framfört ståndpunkten att kultur endast skulle behandlas genom e-kultur37 (Italien och Polen) och i samband med främjande av kulturella och kreativa näringar38 (Polen och Portugal).
The Commission also suggested a reduction in allocations to cultural investments (Poland and Italy) and imposed funding restrictions in all cases. 
Kommissionen föreslog även en minskning av anslagen till kulturella investeringar (Polen och Italien) och införde finansieringsrestriktioner i samtliga fall.
51 The cultural policies of Member States are not specifically assessed under the ERDF. 
51 Medlemsstaternas kulturpolitik bedöms inte specifikt inom Eruf.
For the PAs and OPs in our sample, the Commission did not require Member States to plan cultural interventions in accordance with the Commission’s European Agenda for Culture when adopting them for the 2014-2020 programme period. 
När det gäller partnerskapsöverenskommelserna och de operativa programmen i vårt urval krävde inte kommissionen att medlemsstaterna skulle planera kulturinsatserna i överensstämmelse med kommissionens europeiska agenda för kultur när den antog dem för programperioden 2014–2020.
35 Commission Services Line-To-Take for Desk Officers, Definition of "small-scale" in relation to infrastructure under the ERDF Regulation, version 1.0, 7 July 2014. 
35 Kommissionens avdelningar, riktlinjer för handläggare, definition av ”småskalig” när det gäller infrastruktur enligt Eruf-förordningen, version 1.0, 7 juli 2014.
36 Information note from the Polish delegation to the Council on the “The necessity of raising the maximum value of small-scale cultural infrastructure implemented within the European Regional Development Fund 2014-2020”, 8561/15, 6 May 2015. 
36 Informerande not från den polska delegationen till rådet, The necessity of raising the maximum value of small-scale cultural infrastructure implemented within the European Regional Development Fund 2014–2020, 8561/15, 6 maj 2015.
37 Under the thematic objective 2, “Enhancing access to, and use and quality of ICT”. 
37 Inom tematiskt mål 2 ”Att öka tillgången till, användningen av och kvaliteten på IKT”.
38 Under the thematic objective 3, “Enhancing the competitiveness of SMEs”. 25 
38 Inom tematiskt mål 3 ”Att öka konkurrenskraften för SMF”.
Mixed effectiveness and sustainability of audited ERDF projects 52 We assessed the effectiveness of ERDF projects concerning cultural sites based on the achievement of the projects’ objectives and intended results. 
25 Varierande ändamålsenlighet och hållbarhet hos de granskade Eruf-projekten 52 Vi bedömde ändamålsenligheten i Eruf-projekt avseende kulturplatser baserat på hur projektens mål och planerade resultat hade uppnåtts.
In particular, we assessed the achievement of the economic, social and cultural objectives. 
Framför allt bedömde vi hur de ekonomiska, sociala och kulturella målen hade uppfyllts.
The implementation of these objectives generates external effects in society. 
Genomförandet av dessa mål skapar externa effekter i samhället.
53 We assessed sustainability as the ability of the site to continue its operations, which requires regular maintenance and, when necessary, restoration of the physical infrastructure. 
53 Vi bedömde hållbarhet som platsens förmåga att fortsätta verksamheten, vilket kräver regelbundet underhåll och, vid behov, restaurering av den fysiska infrastrukturen.
It also requires the availability of financial and human resources. 
Det krävs också tillgång till ekonomiska och personella resurser.
54 The described objectives and sustainability factors are interlinked (see Picture 2). 
54 De beskrivna målen och hållbarhetsfaktorerna är sammanlänkade (se bild 2).
A cultural investment project, in principle, has effects in the achievement of all three objectives and on the sustainability of the cultural site. 
I princip har ett kulturinvesteringsprojekt effekter på uppfyllelsen av alla tre målen och på kulturplatsens hållbarhet.
Economic objectives can increase the financial sustainability of the site but may hamper its preservation (e.g. overtourism, cuts to maintenance costs). 
Ekonomiska mål kan öka den ekonomiska hållbarheten för en plats men hindra bevarandet av den (t.ex. överturism och minskade underhållskostnader).
Some social objectives may lead to decreasing financial sustainability (e.g. decreases in entrance fees) or hamper the site’s preservation (e.g. overcrowding). 
Vissa sociala mål kan leda till minskande ekonomisk hållbarhet (t.ex. minskade inträdesavgifter) eller hindra bevarandet av en plats (t.ex. för många besökare).
Cultural objectives may increase social inclusiveness and generate economic effects, but they may also have a negative impact on the financial sustainability of the site (e.g. cost increases as the range of cultural activities on offer increases). 26 
Kulturella mål kan öka den sociala delaktigheten och skapa ekonomiska effekter men kan också ha negativ inverkan på platsens ekonomiska hållbarhet (t.ex. kostnadsökningar när utbudet av kulturaktiviteter ökar).
Picture 2 – Relation between effectiveness and sustainability for cultural sites Social objective Sustainability Restoration Cultural and Resources objective Maintenance Economic objective 27 Source: ECA. 
Bild 2 – Samband mellan ändamålsenlighet och hållbarhet för kulturplatser Socialt mål Hållbarhet Kulturellt Restaurering mål Och Resurser mål 26 underhåll Ekonomiskt Källa: Revisionsrätten.
The completed audited projects were operational, their objectives were mostly economic and it is not always possible to know whether they were reached 55 The ERDF projects should reach the objectives defined at project selection. 
De slutförda, granskade projekten var operativa, deras mål var för det mesta ekonomiska och det gick inte alltid att säga om de hade uppnåtts 55 Eruf-projekten ska uppnå de mål som har fastställts vid projekturvalet.
To measure the achievement of objectives, beneficiaries of ERDF projects should define relevant indicators and report reliable achievements of targets. 
För att mäta måluppfyllelsen ska stödmottagarna i Eruf-projekt fastställa relevanta indikatorer och på ett tillförlitligt sätt rapportera hur målvärdena uppnås.
After completion of the ERDF project, cultural sites should be active, and should contribute to the achievement of objectives in the OPs from which they are funded. 
När Eruf-projekten har slutförts ska kulturplatserna vara i drift och bidra till uppfyllelsen av mål i de operativa program som de får finansiering från.
The ERDF OPs and projects examined focus mostly on economic objectives, and less on social and cultural ones 56 In line with ERDF objectives, all the OPs in our sample explore cultural sites as a resource to improve the competitiveness of the economy or to develop the territories (see Annex IX). 
De granskade operativa programmen och projekten inom Eruf var främst inriktade på ekonomiska mål och mindre på sociala och kulturella mål 56 I enlighet med Eruf-målen använde alla operativa program i vårt urval kulturplatser som en resurs för förbättring av ekonomins konkurrenskraft eller för territoriell utveckling (se bilaga IX).
This is done through tourism promotion or urban development strategies (see Box 3). 
Detta skedde genom främjande av turism eller strategier för stadsutveckling (se ruta 3).
28 Box 3 Example of an urban development strategy The city of Katowice is the capital of Śląskie province, the centre of the largest metropolis in southern Poland, with a population of 4.8 million. 
27 Ruta 3 Exempel på en strategi för stadsutveckling Katowice är huvudstad i regionen Śląskie (Schlesien) och centrum i det största stadsområdet i södra Polen med 4,8 miljoner invånare.
The region flourished in the 19th century thanks to the rapid development of the mining and steel industry. 
Regionen blomstrade på 1800-talet tack vare den snabba utvecklingen av gruv-och stålindustrin.
From the late nineties of the 20th century, Katowice initiated a strategic reorientation, targeting culture as a key priority for the city. 
I slutet av 1990-talet inledde Katowice en strategisk omorientering och gjorde kultur till en central prioritering för staden.
The audited project, the Polish National Radio Symphony Orchestra (NOSPR), is the result of that strategy. 
Det granskade projektet, Polens nationella radiosymfoniorkester (NOSPR), är ett resultat av den strategin.
Until 2006, the area where now the NOSPR is located, in the heart of the city, was a former coal mine. 
Fram till 2006 var det område där NOSPR nu har sina lokaler, i hjärtat av staden, en före detta kolgruva.
Former coal mine, at the centre of Katowice, Poland © City of Katowice. Source: City of Katowice. 
Före detta kolgruva i centrala Katowice i Polen © Katowices stad. Källa: Katowices stad.
In a period of ten years, besides NOSPR, the city also built, in the same area, an International Congress Centre and a Museum (the “Muzeum Śląskie w Katowicach”). 
Förutom NOSPR byggde staden under en tioårsperiod i samma område även ett internationellt kongresscentrum och ett museum (Muzeum Śląskie w Katowicach).
The three big investments totalled roughly €231 million and received major support from the ERDF (€123 million). 
De tre stora investeringarna uppgick till totalt cirka 231 miljoner euro och genomfördes med omfattande Eruf-stöd (123 miljoner euro).
For those investments, Katowice obtained the UNESCO label of “Creative City of Music” in 2015 and, in 2018, accommodated the UN climate summit. 
För investeringarna utsåg Unesco Katowice till ”kreativ musikstad” 2015, och 2018 stod Katowice värd för FN:s klimattoppmöte.
29 Area after urban rehabilitation, Katowice, Poland © City of Katowice. 
28 Område efter upprustning i Katowice i Polen © Katowices stad.
Source: City of Katowice. 
Källa: Katowices stad.
Regarding the audited priority axes, 26 of the 32 defined result indicators aim to capture the economic effects of ERDF interventions. 
Vad beträffar de granskade insatsområdena syftar 26 av de 32 fastställda resultatindikatorerna till att fånga upp Eruf-insatsernas ekonomiska effekter.
Annex IX summarises how the different objectives of the audited priority axes are measured by result indicators. 
Bilaga IX sammanfattar hur de olika målen för de granskade insatsområdena mäts genom resultatindikatorer.
It shows the importance of the economic dimension, with all audited priority axes having an economic objective in both programme periods. 
Den visar den ekonomiska dimensionens betydelse och att alla granskade insatsområden har ett ekonomiskt mål under båda programperioderna.
58 At project level, all result indicators selected by the beneficiaries of the 2014-2020 audited projects, and 45 out of 59 result indicators for the 2007-2013 programme period, measure the economic impact of the projects (see Figure 2). 
58 På projektnivå mäter alla resultatindikatorer som stödmottagarna valt ut i de granskade projekten för perioden 2014–2020 och 45 av de 59 resultatindikatorerna för programperioden 2007–2013 projektens ekonomiska effekter (se figur 2).
Figure 2 – Percentage (number) of indicators in the audited projects measuring the cultural, social and economic objectives 30 Notes: (1) In the 2014-2020 period, there are only five projects with result indicators; (2) Each indicator can measure more than one objective, therefore, the total can be higher than 100 %. 
Figur 2 – Andel (antal) indikatorer i de granskade projekten som mäter de kulturella, sociala och ekonomiska målen 29 76 % (45) 100 % (12) 83 % (10) Ekonomiska Sociala Kulturella Anm.: 1) Under perioden 2014–2020 finns det endast fem projekt med resultatindikatorer. 2) Varje indikator kan mäta mer än ett mål, varför summan kan vara högre än 100 %.
59 Regarding social objectives, the necessity to strengthening the social impact of cultural interventions has been widely expressed, by the Commission in the Agendas, by the Parliament39 and by the Council40. 
59 När det gäller sociala mål har kommissionens agendor, parlamentet39 och rådet40 ofta gett uttryck för att det är nödvändigt att stärka kulturinsatsernas sociala effekter.
Special attention has been given to integrating migrants, fostering gender balance and working within partnerships between the cultural sector and other sectors. 
Särskild uppmärksamhet har ägnats åt integrering av migranter, främjande av jämställdhet mellan könen och arbete i partnerskap mellan kultursektorn och andra sektorer.