natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This section of the report analyses the achievement of the three main objectives of the programmes, wherever possible by applying the specific targets anchored in the programmes themselves. 
I denna del av rapporten analyserar vi i hur stor utsträckning de tre huvudmålen i programmen har uppnåtts genom att där så är möjligt utgå från de specifika mål som är fastställda i programmen.
In this analysis we go beyond the assessment of the results of the specific measures (presented in Part II) and focus on the broader impacts which cannot be linked to single conditions of the programmes. 
I denna analys går vi djupare än att bara utvärdera resultaten av enskilda åtgärder (vilka presenteras i del II) och fokuserar på de större konsekvenser som inte kan tillskrivas enskilda programvillkor.
Such analysis is helpful to understand the broad economic developments in Greece under the three Economic Adjustment Programmes, although it should be stressed that the developments in question were influenced not only by the programmes’ design and implementation, but also by a number of other factors. 
En sådan analys är användbar för att få en helhetsbild av den allmänna ekonomiska utvecklingen i Grekland under de tre ekonomiska anpassningsprogrammen, även om det bör påpekas att utvecklingen inte endast beror på utformningen och genomförandet av programmen utan även på en rad andra faktorer.
These included political uncertainty, which led to delays in implementation of reforms, impacted market confidence, and consequently reduced the effectiveness of the programmes. 
En av dessa faktorer är den politiska osäkerheten som ledde till förseningar i genomförandet av reformerna och som påverkade marknadens förtroende och därmed gjorde programmen mindre ändamålsenliga.
Ensuring fiscal sustainability 107. 
Säkerställa finanspolitisk hållbarhet 107.
The Greek economic crisis started as a debt crisis, and the restoration of fiscal sustainability – including the country’s ability to finance its needs on the market – was the immediate objective of the programmes. 
Den grekiska ekonomiska krisen började som en skuldkris, och att återställa finanspolitisk hållbarhet, bland annat landets möjligheter att finansiera sina behov på marknaden, var det direkta målet med programmen.
Access to markets 108. 
Tillgång till marknadsfinansiering 108.
The first programme envisaged that Greece would regain access to the financial markets in 2014 and finance its debt obligations for a total of 60 billion euros in 2015. 
I det första programmet förutsågs att Grekland åter skulle få tillgång till finansmarknaden 2014 och finansiera sina skuldförbindelser med sammanlagt 60 miljarder euro 2015.
In 2014, the Greek state financed itself on the financial markets on two occasions, although only for a total of 4.5 billion euros. 
Under 2014 finansierade den grekiska staten sig på finansmarknaden vid två tillfällen, men endast med sammanlagt 4,5 miljarder euro.
This amount accounted for less than 5 % of the total financing of the second programme (110 billion euros). 
Denna summa utgjorde mindre än 5 % av den sammanlagda finansieringen i det andra programmet (110 miljarder euro).
Two further assistance programmes were needed (with the third expiring in 2018) because the country had not regained the ability to finance all of its needs on the market. 
Det behövdes två ytterligare program (det tredje pågår fram till 2018) eftersom landet inte hade återfått sina möjligheter att finansiera alla sina behov på marknaden.
Use of funds and post-programme financing 109. 
Användning av medlen och finansieringen efter programmen 109.
Based on the most recent update of the funding gap carried out by the Commission for the first review of the third programme, Greece is expected to achieve a primary surplus of 1.4 billion euros in 2017 and 3 billion euros between January and August 2018, the last 62 63 months of the third programme. 
Enligt den senaste beräkning av likviditetsgapet som gjordes av kommissionen för den första översynen av det tredje programmet förväntas Grekland uppnå ett primärt överskott på 1,4 miljarder euro 2017 och 3 miljarder euro mellan januari och augusti 2018, det vill säga de sista månaderna av det tredje programmet.
Therefore, the programme funding for this period will be used to repay the debt and will allow an increase of the liquidity buffer (see Figure 9). 
Därför kommer programfinansieringen för denna period att användas för att betala tillbaka på skulden samtidigt som det finns utrymme för att öka likviditetsbufferten (se figur 9).
In the immediate post-programme period Greece will have to repay significant amounts of debt (see Figure 10). 
Precis efter att det sista programmet är slut måste Grekland betala tillbaka ansenliga summor på sin skuld (se figur 10).
In 2019 the gross financing needs amount to 21 billion euros in capital payments and interest. 
År 2019 uppgår finansieringsbehovet brutto till
second programme, some analytical work in the possible post-programme framework was done in 2014, while for the third programme this work is only commencing and therefore is not reflected in the programme documents. 
För det andra programmet gjordes 2014 visst analysarbete inom en tänkbar ram för tiden efter programmen, men för det tredje programmet har det arbetet just inletts och återspeglas därför inte i programdokumenten.
Figure 10 – Greece’s debt due (capital payments; billion euros) Source: Bloomberg. 
Figur 10 – Greklands skuldåterbetalningar (amorteringar, miljarder euro) Källa: Bloomberg.
Fiscal consolidation 111. 
Konsolidering av de offentliga finanserna 111.
The fiscal situation at the onset of the crisis required a very deep adjustment. 
På grund av den finanspolitiska situationen när krisen slog till behövdes en mycket djupgående anpassning.
In 2009, the general government deficit exceeded 15.1 % of GDP, as compared to the 3 % threshold under the Stability and Growth Pact. 
År 2009 var underskottet i de offentliga finanserna mer än 15,1 % av BNP, vilket ska jämföras med taket på 3 % inom stabilitets-och tillväxtpakten.
The programmes’ main annual fiscal targets (i.e. the nominal deficit60) were set by Council Decisions as part of Greece’s excessive deficit procedure (EDP). 
De årliga finanspolitiska huvudmålen i programmen (dvs. det nominella underskottet60) fastställdes genom rådsbeslut som en del i förfarandet vid alltför stora underskott för Grekland.
The programmes set further detailed nominal fiscal performance criteria in the MEFP, yet the fiscal plans that supported these targets were not always credible (see Box 11). 
memorandumet om den ekonomiska och finansiella politiken fanns fler utförliga kriterier för det nominella finanspolitiska resultatet, men de finanspolitiska planerna för att nå dessa mål var inte alltid trovärdiga (se ruta 11).
Fiscal targets for the first and second programmes were only met in 2012 and 2013 (see Table 4). 
De finanspolitiska målen i det första och andra programmet uppnåddes först 2012 och 2013 (se tabell 4).
For the other years, they were missed by between 3 to 6 billion euros, despite the fact that Greece resorted to one-off revenue-increasing measures in order to meet either deficit or cash projections. 
De andra åren missades målen med mellan 3 och 6 miljarder euro, trots att Grekland vidtog inkomsthöjande engångsåtgärder för att leva upp till prognoserna för antingen underskottet eller likviditeten.
During the first programme, the unchanged EDP nominal targets were not met mainly due to the worsening economic environment (i.e. unexpected drops in nominal tax revenue and hikes in interest expenditure). 
Under det första programmet uppnåddes inte de oförändrade nominella målen i förfarandet vid alltför stora underskott främst på grund av att de ekonomiska omständigheterna försämrades (oväntade minskningar av nominella skatteintäkter och ökade ränteutgifter).
Tax base erosion partly wiped out revenue gains from important tax measures: this was typically the case for VAT revenue. 
Urholkningen av skattebasen förtog till viss del inkomstökningarna från viktiga skatteåtgärder. Så var till exempel fallet med mervärdesskatteintäkterna.
Table 4 - Compliance with updated EDP targets 1 Applicable target in bold. 
Tabell 4 – Uppnående av uppdaterade mål i förfarandet vid alltför stora underskott 1Gällande mål i fet stil.
Although Greece did not comply with the nominal fiscal targets, the primary structural balance61 improved significantly. 
Trots att Grekland inte uppnådde de nominella finanspolitiska målen förbättrades det strukturella primärsaldot61 avsevärt.
The overall adjustment exceeded 17 % of GDP in 2009-2015. 
Den sammantagna förbättringen översteg 17 % av BNP mellan 2009 och 2015.
This reflected Greece’s very deep imbalance in this area at the onset of the crisis. 
Det visar vilken extremt djup obalans Grekland hade på detta område vid krisens början.
In the context of the adverse macroeconomic situation, overall public debt continued to grow throughout the programme period, despite the fiscal effort made. 
På grund av det ogynnsamma makroekonomiska läget fortsatte den sammantagna statsskulden att växa under programperioden trots den finanspolitiska ansträngning som gjorts.
In 2016, public debt in Greece exceeded 181 % of GDP compared to 126.7 % in 2009 (see Figure 11). 
År 2016 uppgick Greklands statsskuld till 181 % av BNP jämfört med 126,7 % 2009 (se figur 11).
The only year when the public debt fell was 2012, owing to the PSI procedure under which private investors were asked to agree to write off 53.5 % of the face value of their Greek government bonds. 
Det enda år då statsskulden minskade var 2012, till följd av att privata investerare ombads acceptera en nedskrivning på 53,5 % av det nominella värdet på sina grekiska statsobligationer.
The first programme projections estimated that public debt would peak in 2013 (at 149.7 % of GDP under the initial first programme and 164.2 % of GDP under the 61 66 1st programme1 2010 2011 2nd programme1 2012 2013 2014 3rd programme1 2015 2016 Council Decision (May 2010): headline balance (billion euro) -18.5 -17.1 -14.9 -11.4 -6.4 Council Decision (Mar 2012): primary balance, excl. banking measures (billion euro) -2 3.7 9.4 Council Decision (Dec. 2012): primary balance, excl. banking measures (billion euro) -2.9 0 2.8 5.7 9 Council Decision (Aug. 2015): primary balance (% GDP) -0.25 0.5 Actual (first ex post monitoring) -22 -20 -2.6 1.5 N.A. -3.4 3.9 Actual (latest ESA95 or ESA10) -24.5 -20.1 -2.6 0.6 N.A. -2.3 3.9 Difference (applicable target vs. actual) -6 -3 0.3 0.6 N.A. -2.05 3.4 Primary structural budget balance: The actual budget balance net of the interest expenditure, the cyclical component and one-off and other temporary measures. 
Enligt det första programmets prognoser beräknades statsskulden 61 69 Första programmet1 2010 2011 Andra 1 programmet 2012 2013 2014 Tredje 1 programmet 2015 2016 Rådsbeslut (maj 2010): totalt budgetsaldo (miljarder euro) -18,5 -17,1 -14,9 -11,4 -6,4 Rådsbeslut (mars 2012): primärsaldo, exkl. bankåtgärder (miljarder euro) -2 3,7 9,4 Rådsbeslut (mars 2012): primärsaldo, exkl. bankåtgärder (miljarder euro) Rådsbeslut (augusti 2015): primärsaldo (% av BNP) -2,9 0 2,8 5,7 9 -0,25 0,5 Utfall (första efterhandskontrollen) -22 -20 -2,6 1,5 – -3,4 3,9 Utfall (senaste ENS 95 eller ENS 10) -24,5 -20,1 -2,6 0,6 e.t. -2,3 3,9 Differens (gällande mål i förhållande till faktiskt mål) -6 -3 0,3 0,6 e.t. -2,05 3,4 Primärt strukturellt budgetsaldo: det faktiska budgetsaldot exklusive ränteutgifter, konjunkturkomponenten och engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder.
The structural balance gives a measure of the underlying trend in the budget balance. 
Det strukturella saldot är ett mått på den underliggande trenden i budgetsaldot.
The strongest contributing factor to the relative increase of the debt was the nominal GDP decline. 
Den enskilt största bidragande orsaken till den relativa skuldökningen var att nominell BNP sjönk.
Sustainability of the pension system 115. 
Hållbarheten i pensionssystemet 115.
One of the key impediments to stabilising the fiscal situation in Greece remains the considerable cost of the pension system. 
Ett av de främsta hindren för att det finanspolitiska läget i Grekland ska stabiliseras är fortfarande de höga kostnaderna för pensionssystemet.
Successive cuts in pensions reduced the nominal expenditure on pensions by 2.5 billion euros in 2009-2015. 
Genom gradvisa sänkningar av pensionerna minskade de nominella utgifterna med 2,5 miljarder euro mellan 2009 och 2015.
However, due to the GDP decline, the pension costs as a percentage of GDP rose systematically in 2010-2015 thus showing the limited effectiveness of the reforms in terms of sustainable fiscal adjustment. 
På grund av minskad BNP ökade dock pensionskostnaderna i förhållande till BNP systematiskt 2010–2015, vilket visar reformernas begränsade ändamålsenlighet för att åstadkomma hållbara finanspolitiska anpassningar.
In 2016, public expenditure on pensions was the highest in the euro area (over 16 % of Greece’s GDP), while annual state funding of pension-system deficits exceeded 9 % of GDP (the euro-area average was 2.5 %). 
År 2016 var de offentliga utgifterna för pensioner de högsta i euroområdet (över 16 % av Greklands BNP), samtidigt som den statliga finansieringen av underskott i pensionssystemet översteg 9 % av BNP (genomsnittet för euroområdet var 2,5 %).
Based on the projections of the 2012 and 2015 Ageing Reports, the pension reforms anchored in the first two programmes are expected to deliver some positive results for the long-term sustainability of Greece’s pensions system. 
Enligt prognoserna i 2012 och 2015 års åldranderapporter förväntas pensionsreformerna i de två första programmen ge vissa positiva resultat för den långsiktiga hållbarheten i det grekiska pensionssystemet.
According to the programme conditionality, Greece should limit the increase in public-sector spending on pensions over the 2010-2060 period to under 2.5 percentage points of GDP. 
Enligt programvillkoren ska Grekland minska de offentliga utgifterna för pensioner till under 2,5 procentenheter av BNP under perioden 2010–2060.
In light of the 2015 Ageing Report, pension reforms are expected to result in an overall decrease in public spending on pensions by 1.9 percentage points; a better performance than the programme target. 
Enligt 2015 års åldranderapport förväntas pensionsreformerna leda till att de offentliga utgifterna för pensioner minskar med sammanlagt 1,9 procentenheter, vilket är bättre än programmålet.
However, they are projected to remain at the very high level of 14.3 % of the GDP in 2060. 67 
Prognosen visar dock att de fortfarande kommer att ligga på en så hög nivå som 14,3 % av BNP 2060.
Restoring financial stability 117. 
Återställande av finansiell stabilitet 117.
The extent to which financial sector reforms are successful depends also on factors external to the programmes. 
Hur bra resultat reformerna av finanssektorn får beror även på faktorer utanför programmen.
However, based on a range of indicators, it is possible to evaluate general developments in the banking sector throughout the programmes and thus establish how far their broad objectives have been achieved. 
Genom att titta på ett brett urval av indikatorer går det dock att utvärdera allmänna tendenser i banksektorn under programmens gång och därmed även slå fast i hur stor utsträckning de allmänna programmålen har uppnåtts.
The key aspects to be considered in this analysis are solvency, credit risk and asset quality, liquidity and profitability; these indicators were also in the spotlight of the programme conditions and the bank restructuring plans approved by the Commission. 
De viktigaste aspekterna att titta på i denna analys är solvens, kreditrisk och tillgångskvalitet, likviditet och lönsamhet. Dessa indikatorer stod även i fokus för de programvillkor och de bankomstruktureringsplaner som kommissionen godkände.
Solvency 118. 
Solvens 118.
Largely due to extensive programme funding (31.9 billion euros) and the sector’s restructuring, Greek banks’ capital ratios have improved considerably in line with international trends since the global crisis. 
Främst på grund av omfattande programfinansiering (31,9 miljarder euro) och omstruktureringen av sektorn har de grekiska bankernas kapitaltäckningskvot förbättrats betydligt i linje med internationella trender efter den globala krisen.
Therefore, the main capital ratio (Common Equity Tier 1) was raised to 17 % by 2016, i.e. above the EU average of 14.2 % and the pre-crisis level (see Annex X). 
Den viktigaste kapitaltäckningskvoten (kärnprimärkapitalet) hade därför höjts till 17 % 2016, det vill säga över EU-genomsnittet på 14,2 % och över nivån före krisen (se bilaga X).
However, the high level of tax claims against the Greek state and non-performing loans remained a concern for the banks’ solvency. 
De stora skattekraven på den grekiska staten och nödlidande lån är dock fortfarande en stor källa till oro när det gäller bankernas solvens.
Credit risk and asset quality 119. 
Kreditrisk och tillgångskvalitet 119.
Over the programme period, the credit ratings of the four largest Greek banks declined significantly, with a drop to ‘default’ status in 201562. 
Medan programmen pågick sänktes kreditbetygen för de fyra största grekiska bankerna rejält, med en sänkning till fallissemangsstatus 201562.
Despite completion of the third recapitalisation which strengthened banks’ capital adequacy, all bank ratings remained in the non-investment grade63 range during 2016. 
som förbättrade bankernas kapitaltäckning låg kreditbetygen kvar på skräpstatus63 under 2016.
With regard to asset quality, Greek banks entered the global crisis in 2008 with outstanding NPLs totalling 5.5 % of the total loan portfolio (7 % in 2009), i.e. significantly higher than the euro area average. 
När det gäller tillgångskvalitet gick de grekiska bankerna in i den globala krisen 2008 med utestående nödlidande lån som uppgick till 5,5 % av den sammanlagda låneportföljen (7 % 2009), det vill säga betydligt högre än genomsnittet för euroområdet.
In 2016 - based on a broader definition - non-performing exposures reached the highest level in the EU (45.9 %) and were nine times higher than the EU average (5.1 %; see Annex X). 
Med en bredare definition låg de nödlidande exponeringarna på den högsta nivån i EU (45,9 %) 2016, nio gånger högre än EU-genomsnittet (5,1 %; se bilaga X).
Liquidity 121. 
Likviditet 121.
Since the first programme, Greek banks have been asked to reduce their reliance on central bank borrowing (i.e. the Eurosystem) as their liquidity situation was already strained. In this context, the first programme did not succeed in reducing dependency on central bank borrowing, while the second and third programmes did. 
Ända sedan det första programmet har man försökt få de grekiska bankerna att minska sitt beroende av lån från centralbanken (dvs. eurosystemet) eftersom deras likviditetsläge redan var ansträngt. I det första programmet lyckades man inte få ned beroendet av lån från centralbanken. Det gjorde man dock i det andra och tredje programmet.
Nevertheless, in 2016 Greek banks continued to face tight liquidity conditions as their reliance on central bank funding remained well above the 2009 level (see Table 5); although it was lower than the mid-2015 peak (150 billion euros). 
Trots det fortsatte likviditetsläget att vara ansträngt för de grekiska bankerna 2016 i och med att beroendet av centralbankslån fortfarande låg över 2009 års nivå (se tabell 5). Beroendet var dock mindre än i mitten av 2015, då det var som högst (150 miljarder euro).
As regards standard sources of liquidity, in 2016 there was no evidence of a sustained return of deposits (almost half in comparison with 2009, from 238 billion euros to 121 billion euros) and domestic banks still had limited access to other funding sources. 
När det gäller de vanliga likviditetskällorna fanns det 2016 inga tecken på någon ihållande ökning av inlåningen (dagens nivå är nästan hälften så stor som 2009: 238 miljarder euro 2009 jämfört med 121 miljarder euro i dag) och de inhemska bankerna hade fortfarande begränsad tillgång till andra finansieringskällor.
Table 5 - Greek banks’ funding profile (in billion euros) 69 Central bank borrowing 2009 49.7 2010 97.7 2011 128.7 2012 121.2 2013 73.0 2014 56.0 2015 107.6 2016 66.6 Private-sector deposits 237.5 209.6 174.2 161.5 163.3 160.3 123.4 121.4 Source: Bank of Greece. 
72 63 Skräpstatus (BB eller lägre) innebär att sannolikheten för att företaget ska betala tillbaka sina emitterade skuldförbindelser anses vara spekulativ. Tabell 5 – De grekiska bankernas finansieringsprofil (i miljarder euro) Källa: Greklands centralbank.
Profitability 122. 
Lönsamhet 122.
The programme policies that were put in place attempted to improve bank profitability through in-depth consolidation and restructuring. 
Syftet med programåtgärderna var att förbättra bankernas lönsamhet genom djupgående konsolidering och omstrukturering.
By considerably reducing staff numbers and branches, domestic banks significantly improved their cost-to-income ratio (51.9 %, compared to an EU average of 65.7 % as of 2016) and operating expenses. 
Genom betydande nedskärningar av antalet anställda och antalet filialer förbättrade de inhemska bankerna kostnaderna i relation till intäkterna (K/I-talet) (51,9 % jämfört med EU-genomsnittet på 65,7 % 2016) och rörelsekostnaderna väsentligt.
However, on a consolidated basis they remained loss-makers for most of the above period and their 70 performance in relation to a number of profitability indicators was still among the worst in the EU (see Annex X). 
Som grupp betraktat fortsatte de dock att vara förlustföretag under största delen av ovanstående period, och deras resultat enligt ett antal lönsamhetsindikatorer var fortfarande bland de sämsta i EU (se bilaga X).
Overall, the programmes were unable to avert a sharp deterioration in Greek banks’ balance sheets, primarily due to adverse macroeconomic and political developments. 
På det stora hela kunde programmen inte hejda en drastisk försämring av de grekiska bankernas balansräkningar, främst på grund av negativa makroekonomiska och politiska utvecklingar.
The intermediary role of banks was undermined and the channels for financing the real economy were both restricted 64 and costly. 
Bankernas roll som mellanhänder underminerades, och kanalerna för finansiering av realekonomin blev både begränsade64 och kostsamma.
Reviving growth 124. 
Återställa tillväxten 124.
Following its integration with the Euro area in 2001, Greece enjoyed a period of very high economic growth, but suffered significant losses in competiveness at the same time. 
Efter Greklands inträde i euroområdet 2001 upplevde landet en period av mycket hög ekonomisk tillväxt, men tappade samtidigt väsentligt i konkurrenskraft.
This objective was not achieved, in the sense that Greece faced a protracted and exceptionally deep recession with serious consequences for the labour market. 
Detta mål uppnåddes inte, i och med att Grekland gick in i en långdragen och extremt djup recession med allvarliga konsekvenser för arbetsmarknaden.
Key macroeconomic indicators performed systematically worse than the programmes had assumed (see Annex XI). 
Viktiga makroekonomiska indikatorer visade systematiskt sämre siffror än antagandena i programmen (se bilaga XI).
Economic growth and its context 125. 
Ekonomisk tillväxt och dess förutsättningar 125.
The Greek economy did not return to growth as quickly as other Euro area member states, including those which benefited from financial support programmes (e.g. Ireland and Portugal). 
Greklands ekonomi återgick inte till tillväxt lika snabbt som andra euroländer, inte ens de andra länderna med ekonomiska stödprogram (t.ex. Irland och Portugal).