natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Commission should: (a) improve its monitoring of the implementation by the Member States to identify areas where more harmonisation is imperative; and (b) publish regularly the required report on the implementation of the EU ETS, specifically addressing issues of non-harmonisation and resulting risks. 
Kommissionen bör a) förbättra sin övervakning av medlemsstaternas genomförande för att kartlägga de områden där det krävs mer harmonisering, b) regelbundet offentliggöra den rapport som krävs om genomförandet av EU ETS, där problem med otillräcklig harmonisering och de risker som följer av det särskilt behandlas.
The Member States should: (c) ensure that representatives of Competent Authorities regularly attend meetings and participate in the exchange of information, experiences and knowledge on implementation issues. 
Medlemsstaterna bör c) se till att företrädare för behöriga myndigheter regelbundet är med på möten och deltar i utbytet av information om, erfarenheter av och kunskap om genomförandeproblem.
97 As regards the EU-wide obligation for installations to surrender the required number of allowances each year, the EU ETS has a very high compliance rate. 
97 Vad beträffar den EU-omfattande skyldigheten för anläggningar att överlämna det antal utsläppsrätter som krävs varje år har EU ETS en mycket hög efterlevnadsgrad.
Nevertheless, the Court noted that Member States defined a wide variety of penalty provisions for other types of infringements, which potentially reduces the level playing field for operators (paragraphs 81 and 82). 
Revisionsrätten konstaterade dock att medlemsstaterna fastställde en stor mängd olika bestämmelser om påföljder för andra typer av överträdelser, vilket kan medföra att verksamhetsutövarna inte får likvärdiga förutsättningar (punkterna 81 och 82).
The Court could not assess the effectiveness of the sanction systems of the Member States due to a lack of consolidated information at Member State and European level. 
Revisionsrätten kunde inte bedöma hur ändamålsenliga medlemsstaternas sanktionssystem var på grund av att det saknades konsoliderad information på medlemsstats-och EU-nivå.
The effective implementation of penalties was sometimes hampered by limitations in the legal and administrative systems of the Member States (paragraphs 83 to 85). 
Ibland tillämpades inte påföljder på ett ändamålsenligt sätt på grund av begränsningar i medlemsstaternas rättsliga och administrativa system (punkterna 83–85).
Furthermore, there were divergent practices concerning specific rules for the surrendering of international project credits (paragraph 86). 
Vidare förekom olika praxis när det gällde de specifika reglerna för att överlämna internationella projektkrediter (punkt 86).
Conclusions and recommendations 51 Recommendation 6 The implementation of sanctions in relation to the EU ETS should be made more transparent. 
Slutsatser och rekommendationer 51 Rekommendation 6 Genomförandet av sanktioner inom EU ETS bör göras mer transparent.
Up-to-date and accurate information should be available at Member State and EU level on the implementation and results of penalty procedures, and the Commission should better monitor enforcement practises across the EU as well as the consistent application of national penalties. 
Aktuell och korrekt information bör finnas tillgänglig på medlemsstatsnivå och EU-nivå om genomförandet och resultatet av påföljdsförfaranden, och kommissionen bör bättre övervaka metoderna för att verkställa sanktioner runtom i EU och se till att nationella påföljder tillämpas konsekvent.
The Commission should: (a) ensure that Member States keep up-to-date information on the application of all types of penalties (EU and national) and make appropriate proposals and guidelines for increased transparency among relevant bodies. 
Kommissionen bör a) se till att medlemsstaterna har aktuell information om tillämpningen av alla typer av påföljder (EU:s påföljder och nationella påföljder) och ta fram lämpliga förslag och riktlinjer för ökad insyn och öppenhet bland behöriga organ.
The Member States should: (b) consistently apply the penalties defined at national level as well as the penalty foreseen in the Directive; and (c) keep up-to-date and accurate information on penalties applied. 
Medlemsstaterna bör b) tillämpa de påföljder som fastställts på nationell nivå och de påföljder som föreskrivs i direktivet på ett konsekvent sätt, c) ha aktuell och korrekt information om de påföljder som tillämpats.
This report was adopted by Chamber I, headed by Mr Augustyn KUBIK, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg at its meeting of 15 April 2015. 
Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning I, med ledamoten Augustyn KUBIK som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 15 april 2015.
Annex 52 Background information PART I — International framework for emissions trading 1. 
Bilaga 52 BakgrundsInformation DEL I – Internationell ram för utsläppshandel 1.
There is widespread scientific consensus that greenhouse gases generated from human activity and released into the atmosphere have a direct impact on the greenhouse effect, causing global warming and affecting the climate system. 
Det råder bred vetenskaplig konsensus om att växthusgaser som genereras av mänsklig aktivitet och släpps ut i atmosfären har en direkt inverkan på växthuseffekten, orsakar global uppvärmning och påverkar kli-matsystemet.
This consensus also holds that if global average temperature increases by 2 °C compared to the temperature in pre-industrial times, there is a much higher risk that dangerous and possibly catastrophic changes in the global environment will occur. 
Man är också överens om att en ökning av den globala genomsnittstemperaturen med 2 °C jämfört med temperaturen i förindustriell tid medför en mycket större risk för att farliga och möjligen ka-tastrofala förändringar i den globala miljön kommer att inträffa.
Therefore, the international community recommends keeping warming below 2 °C by reducing these emissions1. 
Därför rekommenderar det internationella samfundet att man ser till att uppvärmningen hålls under 2 °C genom att minska dessa utsläpp1.
The European Union has shown international leadership in its actions to deal with climate change. 
Europeiska unionen har visat prov på internationellt ledarskap i sina insatser för att hantera klimatförändringarna.
It has committed itself to reduce GHG emissions under the 1997 Kyoto Protocol (see Box) to the 1992 UNFCCC that sets an overall framework for intergovernmental efforts to tackle the challenge posed by climate change. 
Den har åtagit sig att minska växthusgasutsläppen enligt Kyotoprotokollet 1997 (se rutan) till FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) 1992 som fastställer en övergripande ram för mellanstatliga ansträngningar för att ta sig an den utmaning som klimatförändringarna innebär.
Box — The Kyoto Protocol The Kyoto Protocol was adopted in Kyoto, Japan, on 11 December 1997 and entered into force on 16 February 2005. 
Ruta – Kyotoprotokollet Kyotoprotokollet antogs i Kyoto i Japan den 11 december 1997 och trädde i kraft den 16 februari 2005.
188 countries and one regional economic integration organisation (the European Union) have signed up to the protocol. 
188 länder och en regional organisation för ekonomisk integration (Europeiska unionen) har skrivit under det.
Of the UNFCCC signatories only the United States has not ratified the protocol. 
Av undertecknarna inom UNFCCC är det bara Förenta staterna som inte har ratificerat det.
The protocol set an objective for the 37 industrialised countries and the European Union: a binding reduction target of GHG emissions by an average of 5 % compared to 1990 levels over the 5-year period 2008 to 2012. 
I protokollet fastställs ett mål för de 37 industriländerna och Europeiska unionen, nämligen ett bindande minskningsmål för växthusgasutsläpp på i genomsnitt 5 % jämfört med 1990 års nivåer under femårsperioden 2008–2012.
The Kyoto Protocol introduced three market-based mechanisms to help meet these targets: emissions trading, the Clean Development Mechanism and Joint Implementation. 
Genom Kyotoprotokollet infördes tre marknadsbaserade mekanismer som ska bidra till att målen uppnås: utsläppshandel, mekanismen för ren utveckling och gemensamt genomförande.
The Commission’s long-term roadmap for GHG emissions aims at a reduction of 80 % by 20502. 
Syftet med kommissionens långsiktiga färdplan för växthusgasutsläpp är en minskning på 80 % senast 20502.
On 23 October 2014, the Council agreed on the 2030 climate and energy policy framework and endorsed a binding EU target of at least 40 % domestic reduction in greenhouse gases by 2030 compared to 19903. 
Den 23 oktober 2014 kom rådet överens om ramen för klimat-och energipolitiken fram till 2030 och godkände ett bindande EU-mål om en intern minskning av växthusgasutsläppen på minst 40 % jämfört med 1990 senast 20303.
The EU ETS will continue to play a central role in achieving these objectives. 
EU ETS kommer att fortsätta spela en central roll när det gäller att uppnå dessa mål.
1 See Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC), established by the United Nations Environment Programme and the World Meteorological Organisation in 1988 (www.ipcc.ch). 
1 Se den mellanstatliga panelen för klimatförändringar (Intergovernmental Panel on Climate Change, IPCC) (IPCC), som inrättades av FN:s miljöprogram och Meteorologiska världsorganisationen 1988 (www.ipcc.ch).
2 COM(2011) 112 final of 8.3.2011, ‘A Roadmap for moving to a competitive low carbon economy in 2050’. 
2 COM(2011) 112 slutlig, 8.3.2011, Färdplan för ett konkurrenskraftigt utsläppssnålt samhälle 2050.
3 European Council (23 and 24 October 2014), Conclusions on 2030 Climate and Energy Policy Framework, SN 79/14. Annex 
3 Europeiska rådet (23 och 24 oktober 2014), slutsatser om ramen för klimat-och energipolitiken fram till 2030, SN 79/14. Bilaga
Annex 53 PART II — Supply and demand in the EU ETS during phase II (2008–12) 4. 
Bilaga 53 DEL II – Tillgång och efterfrågan i EU ETS under fas II (2008–2012) 4.
The economic crisis, which started around 2008, strongly reduced industrial activity and emissions4. 
Den ekonomiska krisen, som började runt 2008, ledde till en kraftig minskning i industriaktivitet och indu-striutsläpp4.
The demand for allowances in phase II was therefore lower than expected creating a surplus of allowances on the market (see Figure) and impacting on the carbon price, which fell from approximately 22 euros to 5 euros between the start of phase II in 2008 by the end of phase II in 2012. 
Efterfrågan på utsläppsrätter under fas II var därför lägre än förväntat, vilket skapade ett överskott av utsläppsrätter på marknaden (se diagrammet) och påverkade koldioxidpriset, som sjönk från cirka 22 till 5 euro mellan början av fas II 2008 och slutet av fas II 2012.
Figure — Supply, demand and surplus for phase II of the EU ETS (2008–12) 1 047 945 442 283 Resulting surplus Demand Phase II Verified Emissions Phase II Surplus 1 779 687 9 999 310 9 709 851 Supply Phase II Freely allocated allowances Phase II Auctioned allowances Phase II Surrendered Kyoto Units Source: ECA’s analysis based on EEA ETS Dataviewer (June 2014) for stationary installations. 
Diagram – Tillgång, efterfrågan och överskott under fas II av EU ETS (2008–2012) 1 047 945 442 283 De överskott som blir resultatet Efterfrågan Fas II Verifierade utsläpp Fas II Överskott 1 779 687 9 999 310 9 709 851 Tillgång Fas II Fritt tilldelade utsläppsrätter Fas II Auktionerade utsläppsrätter Fas II Överlämnade Kyotoenheter Källa: Revisionsrättens analys utifrån EEA ETS (Europeiska miljöbyrån ETS) Dataviewer (juni 2014) för fasta anläggningar.
4 The link between the economic crisis and the fall in emissions has been identified by the Commission (‘The state of the European carbon market in 2012’, COM(2012) 652 final) and by extensive other sources (for example, the World Bank in its report ‘Mapping Carbon Pricing Initiatives’ of 2013). 
4 Kopplingen mellan den ekonomiska krisen och minskade utsläpp har fastställts av kommissionen (Tillståndet för den europeiska koldioxidmarknaden 2012), COM(2012) 652 final och av flera andra betydande källor (till exempel Världsbanken i rapporten Mapping Carbon Pricing Initiatives (initiativ för kartläggning av koldioxidprissättningen) från 2013.
1 000 emission unit - kt C02-eq Annex 
1 000 utsläppsenheter – kt koldioxidekvivalenter Bilaga
Annex 54 PART III — Debates on reform to mitigate surplus allowances and future perspectives 5. 
Bilaga 54 DEL III – Debatter om reformen för att minska övertaliga utsläppsrätter och framtidsutsikter 5.
Debates on further changes to the EU ETS and structural reform from 2020 onwards are still ongoing. 
Debatter om framtida ändringar av EU ETS och strukturreformen från 2020 och framåt pågår fortfarande.
In phase II, there was little flexibility in the system to respond to the changing economic situation, the reduced demand for allowances and the growing surplus. 
Under fas II var flexibiliteten inte stor i systemet när det gällde att reagera på det ändrade ekonomiska läget, den minskade efterfrågan på utsläppsrätter och det växande överskottet.
The Commission also considers that a higher market price would create a greater incentive to invest in low carbon technologies5. 
Kommissionen anser också att ett högre marknadspris skulle skapa ett större incitament att investera i koldioxidsnål teknik5.
In an attempt to mitigate the effects of the surplus of EU ETS allowances (identified by the Commission at almost 2 billion allowances at the start of phase III6) (see also Figure) and to strengthen the price signal on carbon emissions, the Commission issued in 2012 a proposal for the ‘back-loading’ of auctions for phase III. 
I ett försök att minska effekterna av överskottet på utsläppsrätter från EU ETS (som kommissionen fastställde till nästan 2 miljarder utsläppsrätter när fas III in-leddes6) (se även diagrammet) och att stärka prissignalen för koldioxidutsläpp kom kommissionen 2012 med ett förslag om att ”senarelägga” (back‐loading) auktioner för fas III.
The auctioning of 900 million allowances would be postponed until 2019–20. 
Auktioneringen av 900 miljoner utsläppsrätter skulle skjutas upp till 2019–2020.
Back-loading would not reduce the overall level of allowances available, but would modify their distribution over the period. 
En senareläggning skulle inte minska det totala antalet tillgängliga utsläppsrätter men ändra fördelningen av dem under perioden.
This legislative proposal was accepted by the Parliament and the Council during 2013. 
Detta lagstiftningsförslag godkändes av parlamentet och rådet 2013.
In order to tackle the issue of the surplus and to strengthen the environmental impact of the scheme, the Commission considered that a sustainable solution to the imbalance between supply and demand was required. 
Kommissionen ansåg att det krävdes en lämplig lösning på obalansen mellan tillgång och efterfrågan om man skulle komma till rätta med överskottsproblemet och stärka systemets miljöeffekter.
In January 2014, the Commission therefore proposed — together with the proposal for the 2030 climate and energy package7 — structural reform measures for the EU ETS, with the introduction of a market stability reserve from 2021 to address the surplus of allowances already built up and to improve the system’s resilience to major shocks by automatically adjusting the supply of allowances to be auctioned. 
I januari 2014 föreslog kommissionen därför – tillsammans med förslaget till ett klimat-och energipaket 20307 – strukturella reformåtgärder vad gäller EU ETS tillsammans med en marknadsstabilitetsreserv från 2021 som ska åtgärda det överskott av utsläppsrätter som redan har byggts upp och förbättra systemets motståndskraft mot större chocker genom en automatisk justering av den tillgång på utsläppsrätter som ska auktioneras ut.
The legislative proposal is under consideration by the Council and the European Parliament. 
Rådet och Europaparlamentet håller på att titta på lagstiftningsförslaget.
5 European Commission Climate Action, 'The EU Emissions Trading System (EU ETS)' factsheet, available at http://ec.europa.eu/clima/publications/ docs/factsheet_ets_en.pdf 6 European Commission, DG Climate Action (http://ec.europa.eu/clima/policies/ets/reform/index_en.htm). 
5 GD Klimatpolitik, Europeiska kommissionen, faktablad om EU:s utsläppshandelssystem (EU ETS) finns på http://ec.europa.eu/clima/publications/docs/factsheet_ets_en.pdf 6 GD Klimatpolitik, Europeiska kommissionen (http://ec.europa.eu/clima/policies/ets/reform/index_en.htm).
7 COM(2014) 15 final of 22.1.2014, ‘A policy framework for climate and energy in the period from 2020 to 2030’. Annex 
7 En klimat‐ och energipolitisk ram för perioden 2020–2030, COM(2014) 15 final, 22.1.2014. Bilaga
Reply of the 55 Commission Executive summary II The EU ETS is the cornerstone of EU climate policy. 
Kommissionens 55 svar Sammanfattning II Europeiska unionens utsläppshandelssystem (nedan kallat EU ETS) är hörnstenen i EU:s klimatpolitik.
The system has put a price on carbon and emissions from installations in the system are falling as intended: by 2012 they were down 19 % compared to 1990 levels. 
Systemet har satt ett pris på koldioxid och utsläppen från anläggningar i systemet sjunker som avsett – 2012 hade de minskat med 19 % jämfört med 1990.
No other policy measure, be it taxation or regulation, guarantees this like emissions trading does. 
Inga andra politiska åtgärder, varken beskattning eller reglering, ger samma garantier som handel med utsläppsrätter.
The success of the EU ETS has inspired others worldwide and the Commission will continue to promote ETS as a policy measure. 
Framgången med EU ETS har inspirerat andra över hela världen och kommissionen kommer att fortsätta att främja ETS som en politisk åtgärd.
III While the Court focused the audit on phase II of the EU ETS (2008–12), many improvements are already in place for phase III (2013–20) and specifically address the observations noted by the Court. 
III Även om revisionsrätten koncentrerade sig på granskningen av fas II av EU ETS (2008–2012), har många förbättringar redan införts för fas III (2013–2020) som en uppföljning av de iakttagelser som gjordes av revisionsrätten.
Such observations are thus appreciated as further support for the related developments already put in place for phase III and further food for thought in other cases. 
Sådana iakttagelser uppskattas därför som ytterligare stöd till den utveckling som redan skett inom fas III och som en tankeställare i andra frågor.
IV The Commission takes note of the Court’s conclusion. 
IV Kommissionen noterar revisionsrättens slutsats.
The Commission stresses that in phase II the management of the EU ETS was hindered by some issues relating to the robustness of the framework for protecting its integrity. 
Kommissionen betonar att förvaltningen av EU ETS under fas II hindrades av problem med tillförlitligheten hos ramen för att skydda systemets integritet.
The fact that there were weaknesses in the implementation of the EU ETS in phase II is one of the important reasons for the careful considerations given to the new developments and improvements now being implemented in phase III. 
Det faktum att det fanns betydande brister i genomförandet av fas II av EU ETS är ett av de viktiga skälen till det grundliga övervägandet av nya utvecklingsåtgärder och de förbättringar som nu införs för fas III.
V Any significant remaining issues in emission market regulation and oversight should be addressed where necessary in order to improve market integrity. 
V Betydande problem som eventuellt kvarstår när det gäller reglering och tillsyn av utsläppsmarknaden vid behov bör åtgärdas för att förbättra marknadens integritet.
To ensure that EU action is required and effective, the Commission assesses the impact of its policies and proposals at every stage, from proposal to implementation to review. 
För att säkerställa att unionsåtgärder krävs och att de är effektiva utvärderar kommissionen EU-politikens och EU-försla-gens konsekvenser i varje skede, från förslag och genomförande till översyn.
An evaluation of the recently adopted rules on emission market regulation and oversight, which are currently subject to ongoing implementation, may take place in the context of the reports to be submitted by the Commission to the European Parliament and the Council in 2019 under Article 90 of MiFID II1 and Article 38 of MAR2. 
En utvärdering av de nyligen antagna bestämmelserna om reglering och tillsyn av utsläppsmarknaden, som för närvarande håller på att genomföras, kan ske i samband med de rapporter som kommissionen ska överlämna till Europaparlamentet och rådet 2019 i enlighet med artikel 90 i MiFID II-direktivet1 och artikel 38 i marknadsmissbruksförordningen (nedan kallad MAR)2.
V (a) The Commission and the co-legislators thoroughly analysed potential risks regarding the regulation and oversight of the emission market related to compliance traders, bilateral over-the-counter (OTC) spot trading and smaller market participants during the adoption process for MiFID II (hereinafter referred to as ‘MiFID’), which contains therefore a well balanced regime for exemptions. 
V a) Kommissionen och medlagstiftarna granskade ingående potentiella risker med regleringen och tillsynen av utsläppsmarknaden med avseende på fullgörandehandlare (verksamhetsutövare som är skyldiga att delta), bilateral handel på spotmarknaden (OTC) och mindre marknadsaktörer i samband med processen för att anta MiFID II-direktivet (nedan kallat MiFID), som därför innehåller väl balanserade undantagsregler.
The exemptions mentioned in Articles 2(1)(e), 2(1)(j) and Article 3(1)(e) of MiFID are subject to conditions and regulatory oversight and are not necessarily specific to emission allowances but apply equally to commodity derivatives. 
De undantag som avses i artiklarna 2.1 e, 2.1 j och artikel 3.1 e i MiFID är underkastade olika villkor och tillsyn. De gäller inte nödvändigtvis särskilt för utsläppsrätter utan även för råvaruderivat.
The reasons for the exemptions result from an assessment of the purpose of requiring a MiFID authorisation (principally to protect clients of investment firms in cross-border transactions) as well as their proportionality with regards to the costs of obtaining such authorisation versus its benefits for the exempted persons. 
Undantagen baseras på en bedömning av syftet med kravet på en MiFID-auktorisation (framför allt för att skydda värdepappersföretagens kunder vid gränsöverskridande transaktioner) samt på hur proportionerliga undantagen är i förhållande till kostnaderna för att få en sådan auktorisation jämfört med fördelarna för de personer som undantas.
1 Directive 2014/65/EU of the European Parliament and of the Council of 15 May 2014 on markets in financial instruments and amending Directive 2002/92/EC and Directive 2011/61/EU. 
1 Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU av den 15 maj 2014 om marknader för finansiella instrument och om ändring av direktiv 2002/92/EG och av direktiv 2011/61/EU.
2 Regulation (EU) No 596/2014 of the European Parliament and of the Council of 16 April 2014 on market abuse (market abuse regulation) and repealing Directive 2003/6/EC of the European Parliament and of the Council and Commission Directives 2003/124/EC, 2003/125/EC and 2004/72/EC. 
2 Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 596/2014 av den 16 april 2014 om marknadsmissbruk (marknadsmissbruksförordning) och om upphävande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/6/EG och kommissionens direktiv 2003/124/EG, 2003/125/EG och 2004/72/EG.
VI (c) The Commission recognises that there was some incompleteness in the submission of Article 21 reports during phase II. 
Kommissionens svar 56 VI c) Kommissionen erkänner att inlämningen av artikel 21-rapporter inte var fullständig under fas II.
Requirements are now being more rigorously implemented for phase III based on Commission Implementing Decision 2014/166/EU. 
Kraven har nu genomförts mer strikt för fas III grundat på kommissionens genomförandebeslut 2014/166/EU.