natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Thus, for example, according to the data submitted by the Member States for the 1994 to 1999 period, the SFs financed 39,7 % of the ECU 919,9 million of government expenditure connected with the development of the French Objective 1 regions, whereas for the German regions, this percentage was apparently 4,5 % of the ECU 50 646 million. 
Till exempel finansierar strukturfonderna enligt de uppgifter som medlemsstaterna lagt fram fr perioden 1994Đ1999 39,7 % av de 919,9 miljoner ecu i offentliga utgifter fr utveckling av de franska ml 1-regionerna, medan denna procent fr de tyska regionerna uppgr till 4,5 % av 50 646 miljoner ecu.
It turned out that the methodology used by these Member States resulted in underestimating the expenditure connected with regional development in France, and overestimating it in Germany. 
Det har visat sig att de tillvgagngsstt som anvnds i dessa medlemsstater resulterar i en underskattning av utgifterna fr regional utveckling i Frankrike och en verskattning av utgifterna i Tyskland.
However, given the lack of homogeneity in the data submitted by the Member States and the fact that the Member States have varying socio-economic circumstances and priorities, it is difficult to draw conclusions from such comparisons. 
Med tanke p att de uppgifter som medlemsstaterna snt in varierar mycket och de olika situationer lnderna befinner sig i samt deras olika socioekonomiska prioriteringar r det svrt att dra ngra slutsatser av dessa jmfrelser.
For Objectives 1 and 6, all the Member States except France converted their tables of expenditure to current values, although the updatings were carried out after long delays. 
Fr ml 1 och 6 har alla medlemsstater utom Frankrike uppdaterat sina utgiftstabeller, ven om dessa uppdateringar skett med betydande frseningar.
For Objective 2, 1994 to 1996, the on-going verifications were not carried out until the ex ante verifications for the 1997 to 1999 period. Serious problems were posed by transfers of assistance between the two periods, their overlapping and their relatively short duration, and these have not yet been resolved. 
Betrffande ml 2 fr perioden 1994Đ1996 skedde kontrollerna efter halva tiden inte frrn i samband med frhandskontrollerna fr perioden 1997Đ1999. verfringar av std mellan perioder, deras verlappning och deras relativt korta varaktighet utgr betydande problem som nnu inte har lsts.
It is doubtful whether two separate ex post verifications, for 1994 to 1996 and 1997 to 1999, are feasible, and some Member States intend to carry out just one verification. 
Det r tvivelaktigt om det r mjligt att genomfra tv separata efterhandskontroller, fr 1994Đ1996 och 1997Đ1999, och vissa medlemsstater mnar genomfra en enda kontroll.
The only advantage of this would be to gain some time pending the necessary methodological reflections on the root of the problem. 
Den enda frdelen med detta r att man skulle spara tid i vntan p de ndvndiga metodologiska vervgandena om det grundlggande problemet.
With regard to Objectives 3 and 4, checks made with the managers at DG V revealed failures to observe the timetables set in the SPDs for sending in data. 
Vad gller ml 3 och 4 visar kontroller som utfrts hos handlggarna vid GD V p brister i iakttagandet av de tidtabeller fr verfring av information som faststllts i de samlade programplaneringsdokumenten.
Several Member States had not sent in any data at all. 
Flera medlemsstater har verhuvudtaget inte snt in information.
Following these checks, the Commission reminded some Member States of their obligation to carry out the on-going verifications for which provision had been made. 
Till fljd av dessa kontroller har kommissionen pmint vissa medlemsstater om skyldigheten att genomfra kontroller efter halva tiden.
Four Member States (B, DK, F and L) had not carried out the on-going verifications for Objective 5b. 
Fr fyra medlemsstater (B, DK, F och L) har kontroller efter halva tiden inte gjorts fr ml 5b.
The Italian authorities only did so at the end of 1998. 
De italienska myndigheterna genomfrde kontrollerna frst i slutet av 1998.
Specifically, Community financing of the measures provided for in Regulations (EEC) No 2328/91 (15) and (EC) No 950/97 (16) is carried out through the refunding of expenditure effected, and not through the use of an SPD. 
I synnerhet skerstlls gemenskapsfinansieringen av de tgrder som anges i frordningarna (EEG) nr 2328/91 (15) och (EG) nr 950/97 (16) genom ersttning av faktiska utgifter och inte genom ett samlat programplaneringsdokument.
It was not until 1995 that the Commission began discussing with the Member States the procedures for verifying additionality for this Objective. 
Inte frrn 1995 brjade kommissionen fra diskussioner med medlemsstaterna om frfarandena fr kontroll av additionaliteten fr detta ml.
These discussions have not yet resulted in agreement on a suitable methodology. 
Dessa diskussioner har nnu inte lett till faststllande av ett frfarande som r anpassat till detta mls egenskaper.
It is difficult to establish whether the principle of additionality has been observed by some Member States for the 1994 to 1999 period. 
Det r oskert om vissa medlemsstater har iakttagit additionalitetsprincipen under perioden 1994Đ1999.
When the relevant CSFs were adopted, two Member States (D and E) indicated that they could not guarantee they would maintain their structural expenditure at the same level as during the previous programming period, because of circumstances which permit observance of the principle of additionality to be waived, as laid down in Article 9(2) of Regulation (EEC) No 4253/88 (see paragraph 4). 
Tv medlemsstater (D och E) har i samband med antagandet av motsvarande ramar fr gemenskapsstd redan angett att de inte kommer att kunna garantera att deras strukturella utgifter hlls p samma niv som under fregende programplaneringsperiod p grund av att omstndigheter freligger som avses i artikel 9.2 i frordning (EEG) nr 4253/88 (se punkt 4) och som gr det mjligt att bortse frn additionalitetsprincipen.
If one or more Member States cannot ultimately maintain the same level of expenditure, they will be inclined to make use of the derogations allowed for in the Regulation. 
Om det visar sig att samma utgifts-niv inte kan upprtthllas i en eller flera medlemsstater r dessa bengna att gra gllande de undantag som frutses i frordningen.
(2) For Austria the data in the first section concern the period 1993 to 1994 and those in the second section concern the period 1995 to 1999. 
(2) Fr sterrike hnfr sig uppgifterna i den frsta delen till perioden 1993Đ1994 och uppgifterna i den andra delen till perioden 1995Đ1999.
(3) Observance of the principle of additionality is measured by comparing these two columns. 
(3) Iakttagandet av additionalitetsprincipen mts genom att dessa tv kolumner jmfrs.
Table 1 Development expenditure in the Objective 1 regions according to the ex ante verifications carried out within the context of the CSFs or SPDs (in million ECU, 1994 prices) 
Tabell 1 Utvecklingsutgifter i ml 1-regionerna enligt de frhandskontroller som genomfrts inom ramarna fr gemenskapsstd eller de samlade programplaneringsdokumenten (GSR-SPD) (miljoner ecu, i 1994 rs priser)
9.3.2000 EN Official Journal of the European Communities C 68/9 1. 
9.3.2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 68/9 1.
Productive environment 4. Other 239,3 492,8 115,4 0,3 3,9 13,5 8,7 0,0 6,6 15,6 10,7 0,0 10,5 29,1 19,4 235,5 479,3 106,7 307,4 573,0 165,9 23,0 42,3 55,8 30,7 42,0 57,3 0,6 53,7 284,4 530,8 110,2 0,6 1. 
Fretagsklimat 4. vrigt 239,3 492,8 115,4 0,3 3,9 13,5 8,7 0,0 6,6 15,6 10,7 0,0 10,5 29,1 19,4 235,5 479,3 106,7 307,4 573,0 165,9 23,0 42,3 55,8 30,7 42,0 57,3 0,6 53,7 284,4 530,8 110,2 0,6 1.
Productive environment 4. Other 3 200,0 1 706,0 1 589,0 611,0 404,0 532,0 102,0 507,0 226,0 319,0 82,0 1 118,0 630,0 851,0 184,0 2 589,0 1 302,0 1 057,0 133,0 3 500,0 2 120,0 1 764,0 1 068,0 574,0 647,0 41,0 658,0 191,0 308,0 26,0 1 726,0 765,0 955,0 67,0 2 432,0 1 546,0 1 117,0 219,0 1. 
Fretagsklimat 4. vrigt 3 200,0 1 706,0 1 589,0 611,0 404,0 532,0 102,0 507,0 226,0 319,0 82,0 1 118,0 630,0 851,0 184,0 2 589,0 1 302,0 1 057,0 133,0 3 500,0 2 120,0 1 764,0 1 068,0 574,0 647,0 41,0 658,0 191,0 308,0 26,0 1 726,0 765,0 955,0 67,0 2 432,0 1 546,0 1 117,0 219,0 1.
C 68/10 EN Official Journal of the European Communities 9.3.2000 1. 
C 68/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9.3.2000 1.
Productive environment 4. Other 266,8 231,8 165,2 75,8 69,3 76,7 22,2 102,5 66,3 77,0 28,9 178,3 135,6 153,7 191,0 162,5 88,5 38,5 305,6 260,0 256,7 101,6 99,1 124,7 39,7 112,5 73,2 104,4 41,4 214,1 172,3 229,1 204,0 160,9 132,0 1. 
Fretagsklimat 4. vrigt 266,8 231,8 165,2 75,8 69,3 76,7 22,2 102,5 178,3 66,3 135,6 77,0 153,7 28,9 51,1 191,0 162,5 88,5 38,5 305,6 260,0 256,7 101,6 99,1 124,7 39,7 112,5 73,2 104,4 41,4 214,1 172,3 229,1 204,0 160,9 132,0 1.
Other 762,2 731,7 565,0 18,5 205,5 361,8 339,0 133,5 245,8 202,1 339,0 607,6 541,1 556,7 369,9 226,0 1 121,2 833,4 499,0 54,0 184,8 411,6 305,2 35,0 130,0 138,0 105,5 314,8 549,6 410,7 50,8 936,4 421,8 193,8 FRANCE Public (national + EC) Structural Funds (CSF - SPD) National CSF - SPD counterpart contribution Public total, net of the Structural Funds contribution Public (national + EC) Structural Funds (CSF - SPD) National CSF - SPD counterpart contribution Public total, net of the Structural Funds contribution IRELAND Public (national + Structural Funds (CSF - SPD) National counterpart CSF-SPD contribution Public total, net of the Structural Funds contribution Public (national + Structural Funds (CSF - SPD) National counterpart CSF - SPD contribution Public total, net of the Structural Funds contribution ITALY Public (national + EC) Structural Funds (CSF - SPD) National counterpart CSF-SPD contribution Public total, net of the Structural Funds contribution Public (national + EC) Structural Funds (CSF - SPD) National counterpart CSF - SPD contribution Public total, net of the Structural Funds contribution 1. 
Infrastruktur 2. Personal 3. Fretagsklimat 4. vrigt 762,2 731,7 565,0 18,5 205,5 361,8 339,0 133,5 245,8 202,1 339,0 607,6 541,1 556,7 369,9 226,0 1 121,2 833,4 499,0 54,0 184,8 411,6 305,2 35,0 130,0 138,0 105,5 314,8 549,6 410,7 50,8 936,4 421,8 193,8 1.
Other 11 563,7 1 460,0 2 409,0 1 196,3 650,6 419,6 630,2 5,8 792,9 234,5 783,1 1 443,5 654,1 1 413,3 10,0 10 913,1 1 040,4 1 778,8 1 190,5 11 261,6 2 060,9 6 029,0 736,7 978,0 1 714,7 811,4 2 860,0 20,9 10 524,9 1 530,2 4 834,4 THE NETHERLANDS Public (national + EC) Structural Funds (CSF - SPD) National counterpart CSF-SPD contribution Public total, net of the Structural Funds contribution Public (national + EC) Structural Funds (CSF - SPD) National counterpart CSF - SPD contribution Public total, net of the Structural Funds contribution 1. 
Infrastruktur 2. Personal 3. Fretagsklimat 4. vrigt 11 563,7 1 460,0 2 409,0 1 196,3 650,6 419,6 630,2 5,8 792,9 234,5 783,1 1 443,5 654,1 1 413,3 10,0 10 913,1 1 040,4 1 778,8 1 190,5 11 261,6 2 060,9 6 029,0 736,7 978,0 1 714,7 811,4 2 860,0 20,9 10 524,9 1 530,2 4 834,4 1.
9.3.2000 EN Official Journal of the European Communities C 68/11 1. 
9.3.2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 68/11 1.
Infrastructure 2. 
Infrastruktur 2.
Human resources humaines 3. 
Personal 3.
Human resources 3. 
Personal 3.
Productive environment 4. Other 768,9 405,6 611,5 36,8 84,4 106,8 87,8 24,3 81,4 165,8 74,9 181,7 91,3 179,1 12,5 36,8 684,5 298,8 523,7 952,8 480,4 631,7 111,8 149,1 118,8 63,6 111,3 103,4 4,4 175,4 260,4 222,2 841,0 331,3 512,9 Total 191,4 169,9 210,5 33,1 47,9 81,0 177,4 Total 5 564,0 1 782,0 1 054,0 2 836,0 3 782,0 6 988,0 2 330,0 1 012,0 3 342,0 4 658,0 Total 1 822,8 303,3 260,1 563,4 1 519,5 2 083,1 393,5 282,7 676,2 1 689,6 1 2 3 4=2+3 5=1-2 1 2 3 4=2+3 5=1-2 1 3 4=2+3 1 2 3 4=2+3 5=1-2 1 2 3 4=2+3 5=1-2 (1) The breakdown of expenditure by category is shown for information only, as additionality is measured globally. 
Fretagsklimat 4. vrigt 768,9 405,6 611,5 36,8 84,4 106,8 87,8 24,3 81,4 74,9 91,3 12,5 165,8 181,7 179,1 684,5 298,8 523,7 952,8 480,4 631,7 111,8 149,1 118,8 63,6 111,3 103,4 4,4 175,4 260,4 222,2 841,0 331,3 512,9 Totalt 191,4 169,9 210,5 33,1 47,9 81,0 177,4 Totalt 5 564,0 1 782,0 1 054,0 2 836,0 3 782,0 6 988,0 2 330,0 1 012,0 3 342,0 4 658,0 Totalt 1 822,8 303,3 260,1 563,4 1 519,5 2 083,1 393,5 282,7 676,2 1 689,6 (1) Frdelningen av utgifter per rubrik framlggs fr knnedom, additionaliteten har mts generellt.
2 3 4=2+3 5=1-2 1 2 5=1-2 1112,0 3 629,0 33,0 11,0 44,0 218,0 51,0 Annual average 1993 to 1994 Annual average 1995 to 1999 Annual average 1989 to 1993 Annual average 1994 to 1999 Annual average 1989 to 1993 Annual average 1994 to 1999 0,0 1,6 8,6 17,1 0,8 0,8 1,7 12,5 18,2 13,8 18,2 4,4 EC) (in million ECU, 1994 prices) C 68/12 EN Official Journal of the European Communities 9.3.2000 37. 
1 2 3 4=2+3 5=1-2 1 2 3 4=2+3 5=1-2 1 2 3 4=2+3 5=1-2 1 2 3 4=2+3 5=1-2 1 2 3 4=2+3 5=1-2 1 2 3 4=2+3 5=1-2 fonderna (GSR-SPD) fonderna (GSR-SPD) fonderna (GSR-SPD) fonderna (GSR-SPD) 33,0 11,0 44,0 218,0 51,0 fonderna (GSR-SPD) fonderna (GSR-SPD) rligt genomsnitt 1993Đ1994 rligt genomsnitt 1995Đ1999 rligt genomsnitt 1989Đ1993 rligt genomsnitt 1994Đ1999 rligt genomsnitt 1989Đ1993 rligt genomsnitt 1994Đ1999 36,8 12,5 18,2 13,8 18,2 4,4 0,0 1,6 8,6 17,1 0,8 0,8 1,7 (miljoner ecu, i 1994 rs priser)
Table 3 shows the trend in the gross-fixed capital formation of governments, which is a good indicator of the trend of government investment expenditure. 
Tabell 3 visar utvecklingen av de offentliga frvaltningarnas bruttoinvesteringar, som r en bra indikator p utvecklingen av de offentliga investeringsutgifterna.
This dropped considerably in most Member States and, as a whole, fell from 3 % of GDP in 1991 and 1992 to 2,7 % in 1994 and to 2,1 % in 1998. This is due, in part, to privatisations in the fields of transport, energy and telecommunications. 
De har minskat i betydande grad i strsta delen av medlemsstaterna och har totalt sett gtt frn 3 % av BNP 1991 och 1992 till 2,7 % 1994 och 2,1 % 1998, vilket delvis beror p privatiseringar inom omrden som transport, energi och telekommunikation.
It should be noted that expenditure is measured in absolute terms for the calculations made to verify additionality and that economic growth is thus not taken into account. 
Man br ta i beaktande att utgifterna fr berkningarna fr kontroll av additionaliteten mts i absoluta vrden och att den ekonomiska tillvxten sledes inte beaktas.
The trend of expenditure on active measures to promote employment could be used as an indicator, in particular in the context of verifying additionality for Objectives 3 and 4. 
Utvecklingen betrffande utgifterna fr frmjande av sysselsttning kunde anvndas som indikator, srskilt betrffande kontrollen av additionaliteten fr ml 3 och 4.
For the period 2000 to 2006, this expenditure will be the basis for verification work on the newly defined Objectives 2 and 3. 
Fr perioden 2000Đ2006 kommer dessa utgifter att ligga till grund fr kontrollerna av de omdefinierade mlen 2 och 3.
However, as it has few statistical data at its disposal, the Commission makes use of data published by the OECD. 
Kommissionen har emellertid f statistiska uppgifter till sitt frfogande och utnyttjar uppgifter som publiceras av OECD.
The Commission plans to create a database, expected to become operational during the year 2000, to improve the quality, reliability and comparability of data on employment policies. 
Fr att frbttra kvaliteten, tillfrlitligheten och jmfrbarheten hos uppgifterna om sysselsttningspolitiken har kommissionen fr avsikt att skapa en databas som man frvntar sig kunna ta i bruk 2000.
The result of this is that too many estimates and hypotheses are included. The difficulties observed by the Court demonstrate the need to make the work done to verify additionality clearer, simpler and more effective. 1990 1991 1992 1993 B 1,4 1,4 1,3 1,5 1994 1995 1,6 1,4 1996 1,2 2,1 2 1,8 1,8 3,1 3,4 3,8 3 2,9 2,9 2,8 2,8 2,7 2,4 2,3 2,5 2,3 2,3 2,5 4,8 4,7 5,4 2,6 2,7 2,6 2,8 2 2 4,1 4,2 4,2 2,7 2,8 2,5 2,1 2,5 1,4 1,3 1,1 1,2 2,4 2,2 2,1 1997 1998 DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK (1) EU-15 2 1,9 2,3 2,2 2,2 2,5 2,8 2,5 2,4 2,2 2,8 3,2 3,5 3,1 3 3,2 5 4,9 4 4 3,9 3,7 3,3 3,4 3,4 3,3 3,2 3,1 2,1 2,2 2 2,2 2,3 2,4 3,3 3,3 3 2,6 2,3 2,2 5,4 4,9 5,5 5,4 4,4 4,7 2,7 2,7 2,8 2,7 2,7 2,7 3,2 3,3 3,3 3,2 3,2 3 3,4 3,5 3,9 4 3,6 3,7 3,6 3,7 3,5 2,8 2,8 2,6 3 3 2,9 1,1 3,1 2,9 2,3 2,1 2,1 1,9 1,8 1,8 2,9 3 3 2,8 2,7 2,6 1,4 1,5 2 1,8 2 1,9 (1) Budget year. 
Utver detta r utgifterna fr aktiva tgrder i hg grad beroende av arbetsls-hetsnivn.  ena sidan kan en betydande snkning av arbetslsheten leda till mycket lgre utgifter fr aktiv sysselsttningspolitik, ssom i Finland i samband med ml 3 och 4.  andra sidan kan ven en hgre arbetslshetsniv leda till snkta utgifter fr aktiva Tabell 3 Land B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK (1) EU-15 1990 1991 1992 1993 1,4 1,4 1,3 1,5 2 1,9 2,3 2,2 2,2 2,5 2,8 2,5 2,8 3,2 3,5 3,1 5 4,9 4 4 3,3 3,4 3,4 3,3 2,1 2,2 2 2,2 3,3 3,3 3 2,6 5,4 4,9 5,5 5,4 2,7 2,7 2,8 2,7 3,2 3,3 3,3 3,2 3,4 3,5 3,9 4 3,6 3,7 3,5 2,8 3 3 2,9 1,1 2,3 2,1 2,1 1,9 2,9 3 3 2,8 1994 1995 1,6 1,4 2 1,9 2,4 2,2 3 3,2 3,9 3,7 3,2 3,1 2,8 2,3 2,4 2,4 2,3 2,2 2,3 4,4 4,7 4,8 2,7 2,7 2,6 3,2 3 2,8 22 1996 1997 1998 1,2 1,4 1,5 2,1 2 1,8 2 1,8 1,8 3,1 3,4 3,8 3 2,9 2,9 2,8 2,7 2,3 2,5 2,3 2,5 4,7 5,4 2,7 2,6 3,6 3,7 4,1 2,8 2,6 2,7 3,1 2,9 2,1 1,8 1,8 1,3 2,7 2,6 2,4 4,2 4,2 2,8 2,5 2,5 1,4 1,1 1,2 2,2 2,1 (1) Budgetr.
Source: COM(98) 682 final of 2 December 1998. 
Klla: KOM(1998) 682 slutlig av den 2 december 1998.
9.3.2000 EN Official Journal of the European Communities C 68/13 Expenditure to be taken into account and compiling the data 40. 
9.3.2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 68/13 Utgifter som br beaktas och sammanstllning av uppgifter 40.
It is not easy to determine the public structural expenditure, or comparable expenditure, which is to be taken into account. 
Det r inte ltt att faststlla vilka offentliga strukturutgifter eller motsvarande utgifter som skall beaktas.
The relevant expenditure is that which, by its nature and purpose, is capable of being co-financed by the SFs, including expenditure which has not been co-financed in this way (). 
De utgifter som r relevanta r de som till sin natur och sitt syfte kan samfinansieras av strukturfonderna, inklusive utgifter som inte samfinansierats p detta stt (17).
For this reason, it is theoretically necessary to identify all the expenditure which is potentially eligible under the relevant Objective (18). 
Det r drfr rent principiellt ndvndigt att identifiera alla utgifter som mjligen kan ha rtt till std enligt mlet i frga (18).
In practice, some of the tables submitted look more like an attempt to demonstrate capacity to spend Community assistance or to prove the existence of the co-financing than a verification of additionality. There are cases where the expenditure to which ex ante additionality applies which was taken into account is more or less identical to that in the SPDŐs financing plan. 
I praktiken verkar vissa tabeller snarare vara ett frsk att bevisa frmgan att utnyttja gemenskapsstd eller visa frekomst av samfinansiering n att kontrollera additionaliteten. Det frekommer att utgifter som kontrolleras p frhand betrffande additionalitet till mycket stora delar sammanfaller med det samlade programplaneringsdokumentet.
In several countries, in the context of Objectives 3 and 4, only co-financed expenditure is analysed. 
I frga om ml 3 och 4 analyseras i flera lnder endast de samfinansierade utgifterna.
The expenditure to be taken into account is expenditure by the national, regional or local government administration, or by bodies carrying out a public service function, whether they are public, semi-public or para-public or, where relevant, by private undertakings. 
De utgifter som br beaktas fr vrigt r utgifter som utbetalas av nationella, regionala och lokala statliga frvaltningar, av organ som utfr offentliga tjnster, vare sig dessa r offentliga, halvoffentliga eller fungerar vid sidan av de offentliga organen samt, i frekommande fall, av privata fretag.
No Member State has been able to identify all of the sums spent by these administrations, bodies and undertakings. 
Ingen medlemsstat har kunnat ange de totala utgifterna fr dessa frvaltningar, organ och fretag.
Expenditure by the relevant private undertakings (19) is very rarely taken into account despite its increasing importance within the context of SF financing and investment in infrastructure. 
De berrda privatfreta-gens (19) utgifter beaktas mycket sllan trots den kande betydelse de har betrffande finansiering frn strukturfonderna och investeringar i infrastruktur.
In some cases it has been excluded completely, while in others significant efforts have been made to try to identify and evaluate it. 
I vissa fall har de helt lagts t sidan, medan man i andra fall gjort betydande anstrngningar fr att frska identifiera och utvrdera dem.
As far as public administrations are concerned, the majority of the Member States have encountered difficulties in obtaining complete data on expenditure at the local level. 
Vad gller den offentliga frvaltningen har merparten av medlemsstaterna sttt p svrigheter med att f fullstndiga uppgifter om utgifterna p lokal niv.
In several cases, it was not taken into account at all, in spite of its size. 
Trots sin betydelse har de i flera fall verhuvudtaget inte beaktats.
For Objectives 3 and 4, many Member States only take into account central government expenditure. 
Fr ml 3 och 4 beaktar flera medlemsstater endast centralfrvaltningens utgifter.
45. Identifying the expenditure headings to analyse also poses problems. 
45. ven identifieringen av utgiftsrubriker orsakar problem.
For Objective 1, the Commission proposed in 1993 a list of functional categories of expenditure based on the United Nations statistical classification (COFOG). 
Fr ml 1 har kommissionen r 1993 freslagit ett antal funktionella utgiftskategorier med utgngspunkt i Frenta nationernas statistiska klassificering (COFOG).
In fact, though, there is no Member State which compiles information on additionality on the basis of the available statistics. 
I sjlva verket finns det emellertid ingen medlemsstat som sammanstller information om additionaliteten p basis av tillgnglig statistik.
It is done instead on the basis of budgetary data, which are classified in a different way. 
I stllet grs detta med utgngspunkt i budgetuppgifter, som klassificeras p annat stt.
Identifying the relevant expenditure is a difficult task, which has to be carried out on a case-by-case basis. 
Identifieringen av de utgifter som berrs r en svr uppgift som br genomfras frn fall till fall.
If the budgetary expenditure of central government is compared with that of the regions and other bodies, it can be seen that the same expenditure may be recorded several times, particularly in the case of subsidies and transfers from one public administration to another. 
En jmfrelse av centralfrvaltningens budgetutgifter med regionernas och de vriga organens visar att samma utgifter kan registreras flera gnger, i synnerhet nr det gller subventioner och verfringar frn en niv av den offentliga frvaltningen till en annan.
Only a consolidated public administrationŐs account could prevent them being counted twice (20). 
Endast konsoliderade rkenskaper inom den offentliga frvaltningen skulle kunna frhindra att dessa utgifter rknas dubbelt (20).
For Objectives 2 and 5b, the expenditure headings chosen are in some cases identical; in other cases they are similar and occasionally they are totally different. 
Fr ml 2 och 5b r de utgiftsrubriker som valts i vissa fall identiska, i andra liknar de varandra och ibland r de helt olika.