natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It would also contribute to the Commission’s ‘better regulation’ policy, which aims for a better designed, simpler, more effective and better-understood regulatory environment (1). 
Det skulle också bidra till kommissionens politik för bättre lagstiftning som syftar till en bättre utformad, enklare, effektivare och begripligare lagstiftning (1).
Evaluation of the FPs and their constituent programmes would be more effective if programme objectives and indicators were clearer from the outset, a robust, but not overly prescriptive, evaluation strategy were agreed upon by the ‘research DGs’ implementing the FPs and more advanced evaluation methodologies, including quantitative approaches, were used. 
Utvärderingarna av ramprogram och de program som ingår i dem skulle bli mer ändamålsenliga om målen och indikatorerna för programmen var tydligare från början, om ”forskningsgeneraldirektoraten” kom överens om en inte alltför föreskrivande utvärderingsstrategi och om man använde mer avancerade utvärderingsmetoder, inklusive kvantitativa metoder.
The Court also noted a number of respects in which there is scope for the Commission to reconsider its existing organisational arrangements for the evaluation of the FPs. 
Revisionsrätten noterade också ett antal områden där det finns utrymme för kommissionen att ompröva sina befintliga organisatoriska arrangemang för utvärdering av ramprogram.
There may be advantages in: — involving evaluation panels earlier in the evaluation process, thereby providing assistance to the Commission throughout the programming period and beyond, and increasing specialisation by having panels for specific programmes and, where appropriate, sub-programmes, — supplementing the existing DG-specific evaluation units with a joint evaluation office in charge of coordinating the FP evaluations. 
Det skulle kunna vara fördelaktigt att — involvera utvärderingspanelerna tidigare i utvärderingsprocessen och därigenom stötta kommissionen under och efter programperioden samt öka specialiseringen genom att ha paneler för särskilda program och, när så är lämpligt, delprogram, — komplettera de nuvarande generaldirektoratsspecifika utvärderingsenheterna med ett gemensamt utvärderingskontor med ansvar för att samordna utvärderingarna av ramprogrammen.
The recommendations contained in this report are based on either existing practices within the Commission or international good practice. 
Rekommendationerna i denna rapport baseras antingen på befintlig praxis inom kommissionen eller på internationell god praxis.
With regard to resources, it is clear that the introduction of the suggested approach to programme evaluation would entail higher costs. 
När det gäller resurser står det klart att införandet av det föreslagna tillvägagångssättet vid utvärdering av program skulle leda till högre kostnader.
However, in the Court’s view, it is most likely that this will produce a positive pay-off of at least the same order. 
Enligt revisionsrättens uppfattning är det dock högst sannolikt att detta leder till minst lika stora vinster.
This report was adopted by the Court of Auditors in Luxembourg at its meeting of 22 November 2007. 
Denna rapport har antagits av revisionsrätten vid dess sammanträde i Luxemburg den 22 november 2007.
For the Court of Auditors Hubert WEBER President (1) European Commission, DG Budget, Communication to the Commission from Ms Grybauskaitė in agreement with the President, ‘Responding to strategic needs: reinforcing the use of evaluation’, SEC(2007) 213, 21 February 2007, p. 
För revisionsrätten Hubert WEBER Ordförande (1) Europeiska kommissionen, GD Budget, meddelande till kommissionen från Dalia Grybauskaitė, efter överenskommelse med ordföranden, om att möta strategiska behov och öka användningen av övervakning (Responding to strategic needs: reinforcing the use of evaluation), SEK(2007) 213, 21.2.2007, s.
30.1.2008 EN Official Journal of the European Union ANNEX I MEASURING THE IMPACT AND RESULTS OF PUBLIC INTERVENTION IN RTD Some of the main methodological difficulties in measuring the impact and results of public intervention in RTD are: — ‘attribution problems’: attribution problems are manifest in evaluations and performance measurement. 
30.1.2008 SV Europeiska unionens officiella tidning BILAGA I ATT MÄTA EFFEKTER OCH RESULTAT AV OFFENTLIGA INTERVENTIONER FÖR FORSKNING OCH TEKNISK UTVECKLING Några av de största metodproblemen när det gäller att mäta effekter och resultat av offentliga FoTU-interventioner är följande: — Tillskrivningsproblem: Tillskrivningsproblemen är uppenbara vid utvärderingar och prestationsmått.
They are closely linked to the ‘additionality’ question, which asks whether changes would not have happened anyhow. 
De hänger nära samman med ”additionalitetsaspekten”, vilket innebär att man frågar sig om förändringar inte hade inträffat ändå.
The difficulty of attributing results to a specific public intervention is also influenced by a large number of external factors (such as the effects of other policies or programmes, changes in the legal framework, societal changes, etc.). 
Svårigheten att hänföra resultat till en specifik offentlig insats påverkas också av ett stort antal externa faktorer (såsom effekterna av annan politik eller andra program, ändringar av den rättsliga ramen, samhällsförändringar etc.).
Furthermore, in research, not achieving the expected results can also be a success. 
När det gäller forskning kan dessutom det faktum att man inte uppnår de förväntade resultaten också innebära en framgång.
A further complication is the apparent difficulty of clearly attributing research outputs, not to mention outcomes and impacts, to specific aspects of the RTD process, or even to individual entities involved in a research activity, — ‘measurement problems’: — ‘data availability’: generally speaking, most data available, in particular the data collected through monitoring systems, is on the inputs and outputs of RTD activities, rather than on outcomes or impacts, — ‘understanding the dynamics’: given the apparent difficulty to model the causal relations between inputs and outputs, the inner workings of the research process are unclear; and in the absence of an explicit intervention logic, the process itself is mostly considered as a ‘black box’, — ‘comparability of results’: the extent to which a comparison of results between different scientific fields can be made is limited, so that these generally should be interpreted in the context of specific programmes and sub-programmes. 
Ytterligare en komplikation är den uppenbara svårigheten att otvetydigt hänföra forskningsoutput, för att inte tala om utfall och effekter, till specifika aspekter av FoTU-processen, eller ens till enskilda enheter som deltar i en forskningsverksamhet. — Mätproblem: — Tillgång till uppgifter: I allmänhet gäller de flesta tillgängliga uppgifter, särskilt sådana som samlas in genom övervakningssystem, FoTU-verksamheternas input och output och inte utfall eller effekter. — Att förstå dynamiken: Den uppenbara svårigheten att visa på orsakssambanden mellan input och output innebär att det är oklart hur den inre forskningsprocessen fungerar, och avsaknaden av en uttalad interventionslogik gör att själva processen ofta betraktas som en ”svart låda”. — Resultatens jämförbarhet: Resultat från olika vetenskapliga fält kan endast jämföras i begränsad utsträckning och bör i stället tolkas inom ramen för särskilda program och delprogram.
In addition, the evaluation of results is more difficult for basic (or fun-damental) research, than for applied research or technological development. 
Det är dessutom svårare att utvärdera resultaten av grundforskning än av tillämpad forskning eller teknisk utveckling.
The main reason for this is the fact that basic research generally consists of unique, non-replicable procedures. 
Det viktigaste skälet till detta är att grundforskning i allmänhet består av unika, icke repli-kerbara procedurer.
Even in the field of applied research, results vary considerably and cannot therefore be compared easily, — ‘aggregation’: concluding from evaluation results in terms of outputs, outcomes and impacts attained at the lower level for the next higher level poses problems (for example when aggregating project results, first for clusters of projects, then for domains within a programme and finally at the level of the programme as such), — ‘adequacy of indicators’: another question is whether evaluators are measuring the right thing. 
Också när det gäller tillämpad forskning varierar resultaten betydligt och kan därför inte enkelt jämföras. — Aggregation: Det blir problematiskt att utifrån utvärderingsresultaten dra slutsatser om vad som uppnåtts i fråga om output, utfall och effekter på en lägre nivå i förhållande till nästa högre nivå (t.ex. vid aggregering av projektresultat, först för projektkluster, sedan för domäner inom ett program och slutligen för programmet som sådant). — Indikatorernas lämplighet: En annan fråga gäller om utvärderarna mäter rätt saker.
Met-rics must be easy to measure, difficult to manipulate and drive the right behaviour. 
Måtten måste vara enkla att mäta, svåra att manipulera och uppmuntra till rätt beteende.
However, a ‘mea-surable’ indicator for output does not necessarily permit conclusions on outcomes or impacts to be drawn, — ‘timing problems’: a further obstacle is the considerable time lag from the research activity to the generation of outputs and outcomes, so that impact can be assessed. 
En ”mätbar” indikator för output innebär emellertid inte nödvändigtvis att det är möjligt att dra slutsatser om utfall eller effekter. — Tidsproblem: Ett ytterligare hinder är den stora fördröjningen mellan forskningsverksamheten till att det genereras output och utfall då effekterna kan bedömas.
Data needs to be collected over the long term so that meaningful and robust conclusions can be drawn. 
Uppgifter måste samlas in långsiktigt så att det går att dra meningsfulla och välgrundade slutsatser.
Such time scales for evaluation are often not consistent with the expectations and needs of policy makers, and a trade-off must be made between early delivery for policy making and allowing the adequate time for the effects to emerge, — ‘project fallacy’: evaluation of outcomes and impacts of individual projects within a programme needs to take account of the dilemma that the technological and scientific results have usually been obtained using previous work. 
Sådana tidsperspektiv för utvärdering är ofta inte förenliga med beslutsfattarnas förväntningar och behov, och det måste ske en avvägning mellan att snabbt ta fram resultat för beslutsfattande och låta det gå tillräckligt med tid för att effekterna ska visa sig. — Villfarelser om projekt: När utfallet och effekterna av enskilda projekt inom ett program ska utvärderas måste man ta hänsyn till dilemmat att de tekniska och vetenskapliga resultaten oftast har uppnåtts med utnyttjande av tidigare arbete.
Similarly, before the publication and exploitation of the scientific results takes place, the project results may be used for other work by the participant. 
På samma sätt kan deltagaren använda projektresultaten för annat arbete innan de vetenskapliga resultaten har publicerats och utnyttjats.
Therefore, a project in itself is not necessarily the appropriate assessment framework, in particular for longer-term outcomes and impacts, C 26/23 
Därför är ett projekt i sig själv inte nödvändigtvis en lämplig utvärderingsram, särskilt när det gäller långsiktiga utfall och effekter. C 26/23
C 26/24 EN Official Journal of the European Union 30.1.2008 — ‘credibility, integrity and independence’: the quality of an evaluation depends largely on the level of engagement the evaluators have with the subject matter, which involves a trade-off between understanding and expertise on the one hand, and independence and objectivity on the other hand. 
C 26/24 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.1.2008 — Trovärdighet, integritet och oberoende: Kvaliteten på en utvärdering beror i stor utsträckning på hur engagerade utvärderarna är i ämnet, vilket innebär en avvägning mellan å ena sidan insikt och sakkunskap och å den andra sidan oberoende och objektivitet.
It also depends on the assumptions and interests of policy makers and the rationales and purposes of the evaluation. 
Kvaliteten är också avhängig av beslutsfattarnas antaganden och intressen liksom av den logiska grunden för och syftet med utvärderingen.
(3) FP6: ‘Focusing and integrating Community research’ — 7 thematic priorities representing 10 programmes: Life sciences, genomics and biotechnology for health (incl. Advanced genomics and its applications for health, Combating major diseases), Information society technologies, Nanotech-nologies and nanosciences, knowledge-based multifunctional materials and new production processes and devices, Aeronautics and space, Food quality and safety, Sustainable development, global change and ecosystems (incl. Sustainable energy systems, Sustainable surface transport, Global change and ecosystems), Citizens and governance in a knowledge-based society, — cross-cutting research activities covering a wider field of research representing 4 programmes: Policy support and anticipating scientific and technological needs, Horizontal research activities involving SMEs, Specific measures in support of international cooperation; Non-nuclear activities of the Joint Research Centre; ‘Structuring the European Research Area’ representing 4 programmes: Research and innovation, Human resources, Research infrastructures, Science and society ‘Strengthening the foundations of the European Research Area’ representing 2 programmes: Support for the coordination of activities, Support for the coherent development of policies. 
(3) Sjätte ramprogrammet: ”Att koncentrera och integrera gemenskapsforskningen” — sju prioriterade tematiska områden med tio program: Biovetenskap, genomik och bioteknik för bättre hälsa (avancerad genomik och dess tillämpning inom hälsovården, kampen mot de stora sjukdomarna), informationssamhällets tek-— Total budget (EG): 17 883 miljoner euro (dvs. 4 447 miljoner euro per år; + 10 %) nik, nanoteknik och nanovetenskap, kunskapsbaserade multifunktionella material, nya produktionsprocesser och produktionsanordningar, flyg-och rymdteknik, livsmedelskvalitet och livsmedelssäkerhet, hållbar utveckling, globala förändringar och ekosystem (inklusive hållbara energisystem, hållbara yttransporter, globala förändringar och ekosystem), medborgare och styrelseformer i ett kunskapssamhälle, — övergripande forskningsverksamhet som täcker ett bredare forskningsfält med fyra program: Stöd till politikområden och förutseende av vetenskapliga och tekniska behov, övergripande forskningsverksamhet där små och medelstora företag deltar, särskilda åtgärder för att stödja internationellt samarbete, icke-nukleär verksamhet vid Gemensamma forskningscentret. ”Att strukturera det europeiska området för forskningsverksamhet” med fyra program: forskning och innovation, mänskliga resurser, forskningsinfrastrukturer, vetenskap och samhälle. ”Att stärka grunderna för det europeiska området för forskningsverksamhet” med två program: stöd till samordning av verksamheter, stöd till enhetlig utveckling av politiken.
(4) FP7: specific programme ‘Cooperation’ representing 10 sub-programmes (Health; Food, agriculture and biotechnology; Information and Communication technologies; Nanosciences, nanotechnologies, materials and new production technologies; Energy; Environment (including climate change); Transport (including aeronautics); Socio-economic sciences and the humanities; Security; Space), specific programme ‘Ideas’ representing one sub-programme (European Research Council), specific programme ‘People’ representing 5 sub-programmes (Initial training; Life-long training; Industry-academia; International dimension; Specific actions), specific programme ‘Capacities’ representing 8 sub-programmes (Research infrastructures; Research for the benefit of SMEs; Regions of knowledge; Research potential; Science in society; Coherent development of research policies; International co-operation; Non-nuclear activities of the JRC). cific programme ‘Strengthening the foundations of the European Research Area’ 2 specific programmes — Total budget (EC): 17 883 million euro (i.e. 4 447 million euro p.a.; + 10 %) 
(4) Sjunde ramprogrammet: Särskilt program ”Samarbete” med tio delprogram (Hälsa, Livsmedel, jordbruk och fiske, samt bioteknik, Informations-och kommunikationsteknik, Nanovetenskap, nanoteknik, material och ny produktionsteknik, Energi, Miljö (inbegripet klimatförändringar), Transport (inbegripet flygteknik), Samhällsvetenskap och humaniora, Säkerhetsforskning och Rymdforskning), särskilt program ”Idéer” med ett delprogram (Europeiska forskningsrådet), särskilt program ”Människor” med fem delprogram (Grundutbildning, Livslångt lärande, Industrin och den akademiska världen, Den internationella dimensionen, Särskilda åtgärder), särskilt program ”Kapacitet” med åtta delprogram (Forskningsin-frastruktur, Forskning till förmån för små och medelstora företag, Kunskapsregioner, Forskningspotential, Vetenskap i samhället, Enhetlig utveckling av forskningspolitiken, Internationellt samarbete) och ”Gemensamma forskningscentrets icke-nukleära åtgärder”.
C 26/30 EN Official Journal of the European Union 30.1.2008 Systemic issues Intervention logic Evaluation strategy Specifying expected results Evaluation questions asked by Organisational issues not explicit not comprehensive no Commission as programme manager mostly in place, implicitly required by PART (*) required by PART (*) required by RMAF (**) as part of programme proposal Design phase Use of panels Periodicity during programming period ‘Ad hoc’ panels for specific evaluation exercises during programming period Depending on agency/programme completed before programme starts Permanent panels as standing committees upon programme renewal Notes: fixed dates (linked to programming period, covering preceding 5 years) 2-3 year cycle (linked to budget approval) (*) Programme Assessment Rating Tool (PART) since 2002: see Office of Management and Budget (OMB), Executive Office of the President, USA. (**) Results-based Management and Accountability Framework (RMAF): see Treasury Board of Canada Secretariat (TBS). ANNEX III MAIN DIFFERENCES IN EX-POST EVALUATION OF RESEARCH PROGRAMMES BETWEEN EU (FP4 — FP6), USA AND CANADA EU (FP4 — FP6) USA Canada required by PART (*) (incl. use of quantifiable indicators) required by RMAF (**) as part of programme proposal agency as programme manager (assessed within OMB framework) agency as programme manager (assessed within TBS framework) required by RMAF (**) as part of programme proposal 
C 26/30 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.1.2008 Systemfrågor Interventionslogik Inte uttalad Inte heltäckande Nej kommissionen i egenskap av programförvaltare Finns oftast, outtalat krav enligt PART (*) Krävs enligt PART (*) Krävs enligt RMAF (**) som en del av programförslaget Utvärderingsstrategi Krävs enligt RMAF (**) som en del av programförslaget Förväntade resultat anges Krävs enligt PART (*)(inklusive användning av kvantifierbara indikatorer) Krävs enligt RMAF (**) som en del av programförslaget Utvärderingsfrågorna ställs av organ i egenskap av programförvaltare (bedöms inom ramen för OMB) organ i egenskap av programförvaltare (bedöms inom ramen för TBS) Organisatoriska frågor Utformningsfasen Användning av paneler Under programplaneringsperioden Under programplaneringsperioden Beroende på byrå/program Avslutad innan programmet inleds Fasta paneler som ständiga kommittéer Periodicitet Fastställda datum (knutna till programplaneringsperioden, täcker de fem föregående åren) Cykel på 2–3 år (kopplad till budgetgodkännandet) Vid förnyelse av programmet ”Särskilda” paneler för specifika utvärderingsuppgifter Anm.: (*) PART (Programme Assessment Rating Tool) sedan 2002: verktyg för programbedömning, se Office of Management and Budget (OMB), Executive Office of the President, USA. (**) RMAF (Results-based Management and Accountability Framework): ram för resultatbaserad förvaltning och ansvars-och redovisningsskyldighet, se Treasury Board of Canada Secretariat (TBS).
30.1.2008 EN Official Journal of the European Union C 26/31 Note: Panel structure as recommended by ECA. 
30.1.2008 SV Europeiska unionens officiella tidning C 26/31 Källa: Beslutet om sjunde ramprogrammet för forskning.
ANNEX IV POSSIBLE PANEL STRUCTURE FOR FP7 
BILAGA IV TÄNKBAR PANELSTRUKTUR FÖR SJUNDE RAMPROGRAMMET FÖR FORSKNING
C 26/32 EN Official Journal of the European Union 30.1.2008 THE COMMISSION’S REPLIES I. The Community RTD Framework Programmes (FPs) have developed over the last decades into a wide-ranging, but coherent system of support mechanisms for researchers in the 27 EU Member States, the Associated Countries and beyond. 
C 26/32 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.1.2008 KOMMISSIONENS SVAR I. Gemenskapens ramprogram för forskning, teknisk utveckling och demonstration har under de senaste årtiondena utvecklats till ett omfattande, men sammanhängande system av stödmekanismer för forskare i de 27 EU-medlemsstaterna, de associerade länderna och i andra länder.
The FPs are today the biggest public multinational research funding system worldwide. 
Ramprogrammen är idag världens största offentliga multinationella finansieringssystem för forskning.
The FP currently represents around 5 % of total EU public funding of research. 
Ramprogrammen står för närvarande för ungefär 5 % av EU:s totala offentliga utgifter för forskning.
In terms of annual Community financial participation FP7 will be some 60 % larger than FP6. 
Vad gäller gemenskapens årliga finansiella bidrag kommer sjunde ramprogrammet att vara ungefär 60 % större än sjätte ramprogrammet.
Evaluating such a unique scheme is a particular challenge for all actors involved. 
Utvärderingen av en sådan unik ordning är en särskild utmaning för alla aktörer som deltar.
Evaluation and monitoring arrangements have gone through significant changes over recent years, most recently with the launch of FP7 in 2007. 
Utvärderings-och övervakningssystemen har undergått genomgripande förändringar under senare år, och senast genom lanseringen av sjunde ramprogrammet under 2007.
The evaluation and monitoring system in place at the Commission is based on the direct responsibility of the implementing Commission services. 
Det utvärderings-och övervakningssystem som inrättats i kommissionen baseras på att kommissionens generaldirektorat (GD), som genomför ramprogrammen, har det direkta ansvaret.
This is where the highest degree of technical expertise is available. 
Det är här som den största tekniska expertisen finns.
The evaluations at the Framework Programme level are carried out through coordinated efforts across all Directorates General (DGs). 
Utvärderingarna på ramprogramnivå genomförs genom samordnade insatser i samtliga generaldirektorat.
The Commission welcomes the Court’s observation that the DGs implementing the FPs (research DGs) have complied with the Commission requirements, including those specified in the 2000 and 2002 Communications on evaluation. 
Kommissionen välkomnar revisionsrättens iakttagelse om att de generaldirektorat som genomför ramprogrammen (forskningsgeneraldirektoraten) har uppfyllt kommissionens krav, inklusive dem som specificeras i meddelandena om utvärdering från 2000 och 2002.
Significant changes have been introduced to FP evaluation, including a major restructuring for FP7. 
Väsentliga förändringar har införts i utvärderingen av ramprogrammen, inklusive en större omstrukturering för sjunde ramprogrammet.
The Commission also considers that: (i) the FPs have always been based on a sound intervention logic. 
Kommissionen gör också följande bedömning: i) Ramprogrammen har alltid baserats på en sund interventionslogik.