natgillin/translations-raw huggingface dataset:
According to the Commission’s accounting system (ABAC), funds committed for implementation by NGOs amounted to €11.3 billion for the period 2014-2017 (see Figure 1). 
Enligt kommissionens redovisningssystem (ABAC) uppgick de medel som skulle frvaltas av icke-statliga organisationer under perioden 2014Đ2017 till 11,3 miljarder euro (se figur 1).
However, this is only an estimate as will become clear in the observations section of this report. 
Det r dock endast en uppskattning, vilket kommer att framg av avsnittet med iakttagelser i denna rapport.
Multiannual Financial Framework (MFF) Headings and European Development Funds Committed amounts to NGOs Period: 2014-2017 (in million euro) Total committed amounts Period: 2014-2017 (in million euro) Percentage of amounts committed to NGOs 1.1 Smart and inclusive growth/Competitiveness for growth and jobs 4 032 79 909 5.05% 1.2 Smart and inclusive growth/Economic, social and territorial cohesion 19 209 214 0.01% 2 Sustainable growth: natural resources 248 241 044 0.10% 3 Security and citizenship 350 12 793 2.74% 4 Global Europe 5 448 40 978 13.29% - European Development Funds 1 217 17 833 6.82% Total 11 314 601 771 1.88% Source: ECA, based on data provided by DG BUDG. 
Figur 1 Đ EU-medel som anslagits till icke-statliga organisationer, 2014Đ2017, enligt kommissionens redovisningssystem 9 Rubriker i den flerriga budgetramen och Europeiska utvecklingsfonden Anslag till icke-statliga organisationer period: 2014Đ2017 (miljoner euro) Totala anslag period: 2014Đ2017 (miljoner euro) Anslag i procent till icke-statliga organisationer 1.1 Smart tillvxt fr alla/Konkurrenskraft fr tillvxt och sysselsttning 4 032 79 909 5,05% 1.2 Smart tillvxt fr alla/Ekonomisk, social och territoriell sammanhllni 19 209 214 0,01% 2 Hllbar tillvxt: naturresurser 248 241 044 0,10% 3 Skerhet och medborgarskap 350 12 793 2,74% 4 Europa i vrlden 5 448 40 978 13,29% Đ Europeiska utvecklingsfonden 1 217 17 833 6,82% Summa 11 314 601 771 1,88% Klla: Revisionsrtten, baserat p uppgifter frn GD Budget.
According to ABAC, most EU funds allocated to NGOs are for external action. 
Enligt ABAC r merparten av EU-medlen till icke-statliga organisationer avsedda fr yttre tgrder.
4 5 (MFF) and from the European Development Fund (see Figure 1). 
Fr detta omrde fr icke-statliga organisationer medel under rubrik 4 Đ Europa i vrlden i den flerriga budgetramen och frn Europeiska utvecklingsfonden (se figur 1).
The Commission services concerned are the Directorate-General for International Cooperation and Development (DG DEVCO), Directorate-General for Neighbourhood and Enlargement Negotiations (DG NEAR), Directorate-General for European Civil Protection and Humanitarian Aid Operations (DG ECHO) and the Service for Foreign Policy Instruments (FPI) (see Figure 2). 
De kommissionsavdelningar som berrs r generaldirektoratet fr internationellt samarbete och utveckling (GD Internationellt samarbete och utveckling), generaldirektoratet fr grannskapspolitik och utvidgningsfrhandlingar (GD Grannskapspolitik och utvidgningsfrhandlingar), generaldirektoratet fr europeiskt civilskydd och humanitra bistndstgrder (Echo) (GD Echo) och tjnsten fr utrikespolitiska instrument (se figur 2).
Figure 2 – Funds committed to NGOs by Commission service, 2014-2017 9 Commission Services Committed amounts to NGOs Period: 2014-2017 (in million euro) DG ECHO 2 904 DG DEVCO 2 768 DG RTD 884 DG EAC 875 ERCEA 824 DG NEAR 783 REA 452 OTHER* 1 824 Total 11 314 * CNECT, IEEA, INEA, FPI, EACEA, ENV, EMPL, JUST, GROW, HOME, ENER, PHEA, FISMA, OTHERS Source: ECA, based on data provided by DG BUDG. The concept of transparency 6. 
Figur 2 Đ Anslag till icke-statliga organisationer per kommissionsavdelning, 2014Đ2017 10 Kommissionens avdelningar Anslag till icke-statliga organisationer period: 2014Đ2017 (miljoner euro) GD Echo 2 904 GD DEVCO 2 768 GD RTD 884 GDEAC 875 Ercea 824 GD NEAR 783 Genomfrandeorganet fr forskning 452 VRIGA* 1 824 Summa 11 314 * GD Kommunikationsnt, innehll och teknik, Exekutiva byrn fr intelligent energi, Inea, tjnsten fr utrikespolitiska instrument, Eacea, GD Milj, GD Sysselsttning, socialpolitik och inkludering, GD Rttsliga frgor och konsumentfrgor, GD Inre marknaden, industri, entreprenrskap samt sm och medelstora fretag, GD Migration och inrikes frgor, GD Energi, PHAE, GD Finansiell stabilitet, finansiella tjnster och kapitalmarknadsunionen samt vriga.
Transparency is one of the budgetary principles laid down in the Financial Regulation applicable to the EU budget. 
Begreppet ppenhet 6. ppenhet r en av de budgetprinciper som faststlls i de finansiella reglerna fr EU:s budget (budgetfrordningen).
It requires the Commission to make available, in an appropriate and timely manner, information on recipients of EU funds, including when these funds support actions implemented by NGOs6. 
Den anger att kommissionen p lmpligt stt och i lmplig tid ska ge tillgng till informationen om mottagare av EU-medel, ven nr medlen stder tgrder som genomfrs av icke-statliga organisationer6.
Taking a broader perspective, transparency should cover the entire process and all implementation layers, from the selection of NGO-led actions, through the collection of information on these actions and its disclosure. 
I ett bredare perspektiv ska ppenhet glla under hela processen och p alla genomfrandeniver, frn valet av tgrder som leds av icke-statliga organisationer till insamlingen av information om dessa tgrder och offentliggrandet av den.
Regulation (EU, Euratom) No 966/2012 of the European Parliament and of the Council of 25 October 2012 on the financial rules applicable to the general budget of the Union (OJ L 298, 26.10.2012, p. 
Artikel 35 i kapitel 8 i Europaparlamentets och rdets frordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler fr unionens allmnna budget (EUT L 298, 26.10.2012, s.
1), Chapter 8, Article 35: “Publication of information on recipients and other information”. 6 
1): ÓOffentliggrande av information om mottagare samt annan informationÓ 6
Furthermore, in external action, transparency is one of the key and longstanding principles underpinning the effectiveness of development aid. 
Inom omrdet yttre tgrder r dessutom ppenhet en av de centrala och mngriga principer som utvecklingsbistndets ndamlsenlighet bygger p.
Improving transparency among all relevant stakeholders also enhances donor coordination and accountability of all beneficiaries, including NGOs (see Box 2). 
Strre ppenhet hos alla berrda intressenter frbttrar ocks givarsamordningen och stdmottagarnas, ven de icke-statliga organisationernas, ansvarsskyldighet (se ruta 2).
EU funds allocated by the Commission for implementation by NGOs often pass through multiple layers. 
EU-medel som ansls av kommissionen och ska frvaltas av icke-statliga organisationer passerar ofta flera niver.
In this context, and particularly when selecting applicants for funding, there is a risk of lack of transparency. 
I det sammanhanget, och i synnerhet nr skande vljs ut fr finansiering, finns det en risk fr bristande ppenhet.
There is also a risk that information available to the Commission on the amounts and purpose of funding to NGOs is not complete or reliable, as well as the risk of not treating all types of NGOs equally. 
Det finns ven en risk fr att den information som kommissionen har tillgng till om storleken p och syftet med anslagen till icke-statliga organisationer inte r fullstndig eller tillfrlitlig, liksom en risk fr att alla typer av icke-statliga organisationer inte behandlas p samma stt.
The main objective of our audit was to assess the transparency of EU funds contracted with NGOs. 
Huvudsyftet med vr revision var att bedma insynen i EU-medel som varit freml fr kontrakt med icke-statliga organisationer.
To achieve this objective, we first assessed the Commission’s identification of entities as NGOs; then we assessed where the EU funds implemented by NGOs went and whether the Commission disclosed this information in a transparent manner. Council Conclusions on the EU Common Position for the Fourth High Level Forum on Aid Effectiveness adopted on 14 November 2011. 
Vi brjade drfr med att bedma kommissionens identifiering av enheter som icke-statliga organisationer, drefter bedmde vi vart de EU-Rdets slutsatser om EU:s gemensamma stndpunkt vid det fjrde hgnivforumet om bistndseffektivitet, som antogs den 14 november 2011.
The European Consensus for Development is a joint statement from the European Union and its Member States providing a comprehensive common framework for European development cooperation. 
Det europeiska samfrstndet om utveckling r ett gemensamt uttalande frn Europeiska unionen och dess medlemsstater som anger en heltckande gemensam ram fr europeiskt utvecklingssamarbete.
10 Box 2 – Transparency in external action The EU has endorsed international aid transparency commitments, in particular in the Paris Declaration on Aid Effectiveness 2005, the European Consensus on Humanitarian Aid 2007, the Accra Agenda for Action 2008 and the Busan Partnership for Effective Development Cooperation 2011. 
11 Ruta 2 Đ ppenhet p omrdet yttre tgrder EU har stllt sig bakom taganden om ppenhet vid internationellt bistnd, srskilt i Parisfrklaringen om bistndseffektivitet 2005, det europeiska samfrstndet om humanitrt bistnd 2007, Accra-handlingsplanen 2008 och partnerskapet frn Busan fr effektivt utvecklingssamarbete 2011.
In the run-up to the Busan Forum, the EU Council adopted the “EU Common Position for the Fourth High Level Forum on Aid Effectiveness”, which included the EU Transparency Guarantee7. 
Infr forumet i Busan antog rdet EU:s gemensamma stndpunkt vid det fjrde hgnivforumet om bistndseffektivitet, som innehll EU:s ppenhetsgaranti7.
More recently, in June 2017 the Commission and the Member States reaffirmed their commitment to the transparency principle in the European Consensus for Development8. 
Senare, i juni 2017, bekrftade kommissionen och medlemsstaterna terigen sitt std fr principen om ppenhet i det europeiska samfrstndet om utveckling8.
We aimed to answer the following question: Is EU funding implemented by NGOs transparent? 
Vi ville besvara fljande frga: Finns det insyn i EU-medel som frvaltas av icke-statliga organisationer?
To respond, we split the main audit question into the following three sub-questions: (i) (ii) (iii) Is the Commission’s identification of entities as NGOs reliable? In the area of external action, is the selection of NGOs to implement EU-funded actions transparent? 
Den vergripande revisionsfrgan delades upp i fljande tre delfrgor: i) ii) iii) r kommissionens identifiering av enheter som icke-statliga organisationer tillfrlitlig? r valet av icke-statliga organisationer som ska frvalta EU-finansierade tgrder transparent p omrdet yttre tgrder?
Does the Commission collect and disclose information on EU funding to NGOs appropriately? 
Samlar kommissionen in och offentliggr information om EU:s finansiering till icke-statliga organisationer p ett lmpligt stt?
We looked at how the Commission identified NGOs in their systems (sub-question 1). 
Vi tittade p hur kommissionen identifierade icke-statliga organisationer i sina system (delfrga 1).
We assessed the transparency of the selection of NGOs, both when the Commission contracted directly with NGOs and when EU funds were sub-granted (sub-question 2). 
Vi bedmde insynen i valet av icke-statliga organisationer, bde nr kommissionen ingick kontrakt direkt med icke-statliga organisationer och nr EU-medel tilldelades i flera led (delfrga 2).
We also assessed whether the Commission collected information on actions implemented by NGOs, checked it and disclosed it appropriately (sub-question 3). 
Vi bedmde ocks om kommissionen samlade in information om tgrder som genomfrts av icke-statliga organisationer, kontrollerade informationen och offentliggjorde den p ett lmpligt stt (delfrga 3).
We covered the main policy areas in terms of their volume of funds committed to NGOs (see Figure 2), namely the main DGs involved in external action (DG ECHO, DG DEVCO and DG NEAR) and two additional DGs allocating significant funds to NGOs: the Directorate-General for Research and Innovation (DG RTD) and the Directorate-General for Education, Youth, Sport and Culture (DG EAC). 
Vi behandlade de strsta politikomrdena med avseende p storleken p anslag till icke-statliga organisationer (se figur 2), det vill sga de generaldirektorat som arbetar mest med yttre tgrder (GD Echo, GD Internationellt samarbete och utveckling och GD Grannskapspolitik och utvidgningsfrhandlingar) och ytterligare tv generaldirektorat som ger stora anslag till icke-statliga organisationer: GD Forskning och innovation och GD Utbildning, ungdom, idrott och kultur.
The audit also covered the Directorate-General for Environment (DG ENV), since this DG has a specific programme providing support for NGOs in the field of the environment and climate action. 
I revisionen ingick ven GD Milj eftersom det har ett specifikt program som ger std till icke-statliga organisationer p omrdet milj-och klimattgrder.
Finally, the Directorate-General for Budget (DG BUDG) was also included in the audit scope since it is the service responsible for the Commission’s accounting system used to report on NGO funding. 
GD Budget ingick ocks eftersom det ansvarar fr kommissionens redovisningssystem som anvnds fr att rapportera om finansiering till icke-statliga organisationer.
We gathered evidence through desk reviews and interviews with several Commission DGs (DG BUDG, DG DEVCO, DG NEAR, DG ECHO, DG RTD, DG EAC and DG ENV), as well as with the Research Executive Agency (REA), the Education Audio-visual and Culture Executive Agency (EACEA) and the Executive Agency for Small and Medium-sized Enterprises (EASME). 
Vi samlade in bevis med hjlp av skrivbordsgranskningar och intervjuer med flera av kommissionens generaldirektorat (GD Budget, GD Internationellt samarbete och utveckling, GD Grannskapspolitik och utvidgningsfrhandlingar, GD Echo, GD Forskning och innovation, 12 GD Utbildning, ungdom, idrott och kultur och GD Milj) liksom med genomfrandeorganet fr forskning (REA), genomfrandeorganet fr utbildning, audiovisuella medier och kultur (Eacea) och genomfrandeorganet fr sm och medelstora fretag (Easme).
We focused in particular on the external action area, since this is where most EU funds were committed to NGOs according to the Commission’s accounting system (see Figure 1). 
Vi inriktade oss srskilt p omrdet yttre tgrder eftersom det var dr som mest EU-medel anslogs till icke-statliga organisationer enligt kommissionens redovisningssystem (se figur 1).
We reviewed the procedures used for selecting actions implemented by NGOs, the tools used to collect information on NGO funding and the subsequent disclosure of that information. 
Vi gick igenom de frfaranden som anvnds fr att vlja ut tgrder som genomfrs av icke-statliga organisationer, de verktyg som anvnds fr att samla in information om medel till icke-statliga organisationer och hur informationen senare offentliggrs.
Within the external action area, we concentrated mainly on funds committed since 2014 in order to examine actions in the current programming period. 
Inom omrdet yttre tgrder koncentrerade vi oss frmst p medel som anslagits sedan 2014 fr att kunna underska tgrder under den innevarande programperioden.
We examined 14 projects led by NGOs under the direct management mode9 (see Annex I), and 6 projects implemented by UN bodies under the indirect management mode10, for which 10 sub-grantee NGOs had been selected (see Annex II). 
I granskningsurvalet ingick 14 projekt som leddes av icke-statliga organisationer enligt metoden med direkt frvaltning9 (se bilaga I) och sex projekt som genomfrdes av FN-organ enligt metoden med indirekt frvaltning10, fr vilka tio icke-statliga organisationer hade ftt bidrag i flera led (se bilaga II).
First, we selected two countries to visit (Ethiopia and Lebanon) based on criteria such as the DG responsible, the volume of funds committed to NGOs reported and the feasibility of conducting an audit visit. 
Frst valde vi ut tv lnder som skulle beskas (Etiopien och Libanon) baserat p kriterier ssom ansvarigt generaldirektorat, storleken p de rapporterade anslagen till icke-statliga organisationer och mjligheten att genomfra ett granskningsbesk.
Secondly, we drew the sample of projects to be audited based on the size of budgets, the rate of implementation achieved, the spread of funding instruments, the management modes used and the variety of implementation levels at which the NGOs operated. 
Drefter gjorde vi urvalet av projekt som skulle granskas baserat p budgetens storlek, den uppndda genomfrandegraden, spridningen av finansieringsinstrument, anvnda frvaltningsmetoder och de olika genomfrandeniver som de icke-statliga organisationerna arbetade p.
We conducted audit visits to Ethiopia and Lebanon in February 2018, where we visited DG ECHO field offices, the EU Delegations, the country offices of several UN agencies, and representatives from international and local NGOs participating in the implementation of EU-funded projects. 
I februari 2018 gjorde vi granskningsbesk i Etiopien och Libanon dr vi beskte GD Echos fltkontor, EU:s delegationer, flera FN-organs lokalkontor och fretrdare fr Vid direkt frvaltning ansvarar kommissionen fr alla uppgifter som rr EU:s budgetgenomfrande.
We looked at In direct management, the Commission is in charge of all EU budget implementation tasks, which are performed directly by its services, either at headquarters, in the EU delegations or through EU executive agencies. 
Uppgifterna utfrs direkt av kommissionens avdelningar, antingen vid huvudkontoret, vid EU:s delegationer eller via EU:s genomfrandeorgan.
In the indirect management mode, the Commission entrusts budget implementation tasks to international organisations, the development agencies of EU Member States, partner countries or other bodies. 
Vid indirekt frvaltning anfrtror kommissionen uppgifter som rr budgetgenomfrandet till internationella organisationer, bistndsorgan i EU:s medlemsstater, partnerlnder eller andra organ.
whether NGO-specific systems and programmes existed, if they differed between the departments we visited, how they were used, and how entities were identified and registered as NGOs in the Commission systems. 
Vi tittade p om det fanns srskilda system och program fr icke-statliga organisationer, om de varierade mellan de beskta avdelningarna, hur de anvndes och hur enheter identifierades och registrerades som icke-statliga organisationer i kommissionens system.
In most cases, the eligibility of EU funding does not depend on the NGO status 19. 
I de flesta fall avgrs inte berttigandet till EU-finansiering av statusen som icke-statlig organisation 19.
In general, NGOs apply to the Commission for funding in the same way as other organisations which implement Commission funds. 
I allmnhet ansker icke-statliga organisationer hos kommissionen om finansiering p samma stt som andra organisationer som frvaltar kommissionsmedel.
This is because the Financial Regulation applicable to the EU budget does not distinguish beneficiaries with an NGO status from other beneficiaries. 
Det beror p att man i budgetfrordningen fr EU:s budget inte skiljer mellan en organisation med status som icke-statlig och andra stdmottagare.
Furthermore, the Commission has no strategy specifically targeting NGOs and its departments do not have common criteria of what constitutes an NGO. 
Kommissionen har inte heller ngon strategi som r specifikt inriktad p icke-statliga organisationer, och dess avdelningar har inga gemensamma kriterier fr vad som utgr en icke-statlig organisation.
Only two of the audited DGs have programmes aimed exclusively at NGOs: - DG ENV has an action programme for operating grants to support European environmental and climate NGOs. 
Endast tv av de granskade generaldirektoraten har program som enbart riktas till icke-statliga organisationer: 14 - 11 GD Milj har ett tgrdsprogram med administrationsbidrag som stder icke-statliga organisationer som arbetar med milj-och klimatfrgor i EU.
In this context, it considers11 an NGO to be a non-profit-making legal person, which is independent, both financially and politically, in particular from government and public authorities, and from political or commercial interests, and is legally registered. - DG ECHO implements humanitarian aid through a number of NGOs with which it has entered into framework partnership agreements. 
verksamhet och r oberoende, bde ekonomiskt och politiskt, i synnerhet gentemot statliga och offentliga myndigheter och politiska eller kommersiella intressen, och som r lagligen registrerad. - GD Echo genomfr humanitrt bistnd genom ett antal icke-statliga organisationer med vilka det har ingtt partnerskapsramavtal.
It adheres to the definition in Council Regulation 1257/96 on humanitarian aid which states that NGOs eligible for financing must be non-profit-making autonomous organisations in a Member State under the laws in force in that country12. 
Generaldirektoratet anvnder definitionen i rdets frordning 1257/96 om humanitrt bistnd dr det anges att icke-statliga organisationer som kan tnjuta finansiering ska ha rttslig stllning i en medlemsstat som oberoende organisation utan vinstsyfte enligt gllande lag i den staten12.
The Commission performs limited checks on the entities’ self-declarations as NGOs when registering them in the accounting system There is not yet a common registration system for applicants 21. 
Kommissionen gr begrnsade kontroller av enheternas egen frskran om att de r icke-statliga organisationer nr de registreras i redovisningssystemet Det finns nnu inget gemensamt registreringssystem fr skande 21.
EU funding applicants, including NGOs, need to register to apply for funding in the different policy areas. 
Skande till EU:s finansiering, inbegripet icke-statliga organisationer, mste registrera sig fr att anska om finansiering inom de olika politikomrdena.
However, the DGs we audited do not have a common registration system for applicants yet (see Box 3). 
De generaldirektorat som vi granskade har emellertid nnu inget gemensamt registreringssystem fr skande (se ruta 3).
14 Box 3 – Examples of the applicant registration systems used by different Commission departments DG DEVCO and DG NEAR use the ‘Potential Applicant Data On-Line Registration’ (PADOR), an online system in which organisations applying for funding register and regularly update information. 
15 Ruta 3 Đ Exempel p registreringssystem fr skande som olika kommissionsavdelningar anvnde GD Internationellt samarbete och utveckling och GD Grannskapspolitik och utvidgningsfrhandlingar anvnde systemet ÓPotential Applicant Data On-Line Registration (Pador)Ó, som r ett onlinesystem dr organisationer som ansker om finansiering registrerar sig och regelbundet uppdaterar information.
DG RTD and DG EAC use the Unique Registration Facility (URF) - the registration service for funding under programmes such as Erasmus+, Creative Europe, Europe for Citizens, EU Aid Volunteer and Horizon 2020. 
GD Forskning och innovation och GD Utbildning, ungdom, idrott och kultur anvnder ett enhetligt registreringssystem (URF) som r en registreringstjnst fr finansiering inom program som Erasmus+, Kreativa Europa, Ett Europa fr medborgarna, EU-frivilliga fr humanitrt arbete och Horisont 2020.
In the case of DG ENV, applicants submit their proposals using either the web tool eProposal or application forms (for certain types of project, including NGO-operating grants). 
16 Nr det gller GD Milj lmnar de skande in sina frslag med hjlp av antingen webbverktyget ÓeProposalÓ eller anskningsformulr (fr vissa typer av projekt, dribland administrationsbidrag till icke-statliga organisationer).