natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It is based on a mechanism to share the risks associated with the underlying transactions in the portfolio (or sub-portfolio) of loans based on predefined risk sharing conditions and in line with set leverage objectives for the contribution of the two. 
Det bygger på en mekanism för delning av de risker som är förknippade med underliggande transaktioner i portföljen (eller underportföljen) med lån utifrån på förhand fastställda riskdelningsvillkor och i enlighet med fastställda brut-tosoliditetsmål för båda parters bidrag.
The Portfolio Guarantee Mandates – the partner provides a guarantee covering a pre-defined proportion of the EIB’s exposure, up to a maximum total ceiling. 
Mandaten avseende portföljgaranti – partnern lämnar en garanti som täcker en på förhand fastställd andel av EIB:s exponering upp till ett högsta totalbelopp.
The Direct Investment of Third Party Funds Mandates – the EIB directly invests the partners’ funds. 
Mandaten avseende direktinvesteringar i medel från tredje part – EIB investerar direkt i partnernas medel.
The Blending Mandates – the EIB requests access to external grant funding on a case-by-case basis. 
Mandaten avseende blandfinansiering – EIB begär tillgång till extern bidragsfinansiering från fall till fall.
Mandate based on a combination of loans and other financial instruments with different financial terms and characteristics (such as grants, loans and guarantees). 
Mandatet bygger på en kombination av lån och andra finansieringsinstrument med olika ekonomiska villkor och särdrag (såsom bidrag, lån och garantier).
The Trust Funds – the donors’ funds are pooled in a trust fund managed by the EIB; these funds are available either for the EIB’s exclusive use or to all eligible financial institutions. 
Förvaltningsfonderna – givares medel samlas i en förvaltningsfond som förvaltas av EIB. Medlen är tillgängliga antingen enbart för EIB eller för alla stödberättigade finansiella institutioner.
The Guarantee Instrument Mandates – EIB undertakes to make a payment if conditions specified in the guarantee have occurred. 
Mandaten avseende garantiinstrument – EIB förbinder sig att göra en betalning om villkoren i garantin för det är uppfyllda.
Innovfin – EU Finance for innovators is a programme under the EU Research and Innovation programme Horizon 2020 including financing tools covering a wide range of loans, guarantees and equity–type funding EFSI – The European Fund for Strategic Investments is an initiative launched jointly by the EIB Group and the Commission to help overcome the current investment gap in the EU. 
InnovFin – EU-finansiering för innovatörer är ett program inom EU:s program för forskning och innovation Horisont 2020 med finansieringsverktyg som omfattar ett brett spektrum av lån, garantier och kapital likställt med eget kapital. Efsi – Europeiska fonden för strategiska investeringar är ett gemensamt initiativ av EIB-gruppen och kommissionen som ska bidra till att överbrygga det nuvarande investeringsgapet i EU.
The External Lending Mandate (ELM) is the legal framework to grant an EU guarantee to the EIB against losses under loans and loan guarantees for projects outside the EU. 
Det externa utlåningsmandatet är den rättsliga ramen för att bevilja EIB en EU-garanti mot förluster vid lån och lånegarantier till projekt utanför EU.
Cotonou Investment Facility – The Cotonou Agreement is an agreement between the EU and the African, Caribbean and Pacific Group of States. 
Cotonouinvesteringsfaciliteten – Cotonouavtalet är ett avtal mellan EU och staterna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet.
The EIB is entrusted with the management of the Investment Facility established within the Cotonou Agreement. 
EIB har anförtrotts förvaltningen av den investeringsfacilitet som inrättats inom ramen för Cotonouavtalet.
AIP – The Africa Investment Platform is a financial mechanism that combines grants with other resources such as loans from Development Finance Institutions in order to leverage additional financing for development and increase the impact of EU aid. 
AIP – den afrikanska investeringsplattformen är en finansiell mekanism som kombinerar bidrag med andra resurser, såsom lån från institutioner för utvecklingsfinansiering, för att mobilisera ytterligare finansiering till utveckling och öka effekterna av EU:s bistånd.
NIP – The Neighbourhood Investment Platform is a mechanism aimed at mobilising additional funding to finance capital–inten-sive infrastructure projects in EU partner countries covered by the European Neighbourhood Policy. 
NIP – investeringsplattformen för grannskapsländer är en mekanism som ska mobilisera ytterligare medel till finansiering av kapitalintensiva infrastrukturprojekt i de av EU:s partnerländer som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken.
EPTATF – The Eastern Partnership Technical Assistance Trust Fund is a multi-donor, multi-sector trust fund. 
EPTATF – förvaltningsfonden för tekniskt bistånd till det östra partnerskapet är en förvaltningsfond för flera givare och sektorer.
ERIF – The Economic Resilience Initiative Fund aims to support the capacity of economies in the Southern Neighbourhood and Western Balkans, following a call from the European Council. 
ERIF – fonden för initiativet för stärkt motståndskraft syftar till att stödja kapaciteten hos ekonomierna i länderna i det södra grannskapet och i västra Balkan, efter en uppmaning från Europeiska rådet.
PF4EE – Private Finance for Energy Efficiency is a joint agreement between the EIB and the Commission funded by the LIFE programme providing credit risk protection to financial intermediaries co-financing energy efficiency projects together with the EIB. 
PF4EE – privat finansiering för energieffektivisering är en gemensam överenskommelse mellan EIB och kommissionen som finansieras av Life-programmet och erbjuder skydd mot kreditrisker till finansiella mellanhänder som medfinansierar energieffektiviseringsprojekt tillsammans med EIB.
C 340/54 Official Journal of the European Union 8.10.2019 EN Investment Facility for Central Asia (IFCA) Asia Investment Facility (AIF) Latin America Investment Facility (LAIF) Caribbean Investment Facility (CIF) Investment Facility for the Pacific (IFP) Financial instruments — as at 31 December 2018 Managed by 29 30 31 32 33 EIB EIB EIB EIB EIB 
C 340/54 Europeiska unionens officiella tidning 8.10.2019 SV Investeringsinstrumentet för Centralasien (IFCA) Investeringsinstrumentet för Asien (AIF) Investeringsinstrumentet för Latinamerika (LAIF) Investeringsinstrumentet för Västindien (CIF) Investeringsinstrumentet för Stilla havet (IFP) Finansieringsinstrument – per den 31 december 2018 Förvaltas av 29 30 31 32 33 EIB EIB EIB EIB EIB
C 340/56 Official Journal of the European Union 8.10.2019 EN Introduction 3.1. 
C 340/56 Europeiska unionens officiella tidning 8.10.2019 SV Inledning 3.1.
Each year, in this chapter, we analyse a number of aspects relating to performance, the results achieved by the EU budget, which is implemented by the Commission in cooperation with the Member States (1). 
Varje år analyserar vi i det här kapitlet ett antal aspekter rörande prestation, det vill säga de resultat som har uppnåtts med EU:s budget, som genomförs av kommissionen i samarbete med medlemsstaterna (1).
This year we have looked at: (1) what the EU budget performance indicators tell us; (2) the main results from our 2018 special reports on performance; (3) and the implementation of the recommendations we made in the special reports we published in 2015. 
I år tittade vi på 1. vad EU-budgetens prestationsindikatorer säger oss, 2. de viktigaste resultaten från våra särskilda rapporter 2018 om effektivitetsrevisioner, 3. hur de rekommendationer som vi lämnade i våra särskilda rapporter som offentliggjordes 2015 har genomförts.
Part 1 — What do the EU budget performance indicators tell us? 3.2. 
Del 1 – Vad EU-budgetens prestationsindikatorer säger oss 3.2.
The last two years, we reviewed how the Commission’s approach to performance reporting compared with good practice. 
De senaste två åren har vi jämfört kommissionens metod för prestationsrapportering med god praxis.
We also assessed whether the Commission had used performance information appropriately in decision-making. 
Vi har även bedömt huruvida kommissionen använt prestationsinformation på lämpligt sätt när den fattat beslut.
This year, we have analysed performance information published by the Commission. 
I år analyserade vi prestationsinformation som offentliggjorts av kommissionen.
In particular, we have reviewed the performance indicators in: (i) the programme statements accompanying the 2019 draft budget (2), (ii) the 2014-2020 EU Budget Programmes’ Performance Overview (PPO), issued for the first time in May 2018 (3). 
Framför allt granskade vi prestationsindikatorerna i i) de programförklaringar som åtföljde budgetförslaget för 2019 (2), ii) översikten över resultaten av EU:s budgetprogram 2014–2020 (PPO), som offentliggjordes för första gången i maj 2018 (3).
The PPO dedicates two pages to each programme. 
I översikten över programmens resultat ägnas två sidor åt varje program.
This includes a half-page summary of both the general and specific objectives and progress made for a selection of indicators; however, the rationale for the selection is not well explained. 
I det ingår en halv sida med en sammanfattning av både de allmänna och särskilda målen och framsteg som gjorts i fråga om ett urval av indikatorer.
Publishing the PPO is a big step forwards and demonstrates the Commission’s willingness to produce reader-friendly reports. 
Offentliggörandet av översikten är ett stort steg framåt och visar kommissionens vilja att producera läsarvänliga rapporter.
The Commission indicated that the PPO was an extract from the programme statements attached to Draft Budget 2019. 
Kommissionen uppgav att översikten var ett utdrag ur de programförklaringar som åtföljde förslaget till budget för 2019.
It was designed to present all EU spending programmes (2014-2020) in a concise and uniform way; explain what each programme was about and how it was intended to benefit EU citizens; provide information on implementation status; present the programme performance framework; and highlight recent key achievements. 
Syftet var att presentera alla EU:s utgiftsprogram (2014–2020) på ett kortfattat och enhetligt sätt, förklara vad varje program handlade om och hur det var tänkt att gynna EU-medborgarna, informera om genomförandestatusen, presentera programmens resultatram och uppmärksamma viktiga, aktuella framgångar.
The programme statements take the form of a 557-page document that is not very reader-friendly. 
Programförklaringarna bildar ett 557 sidor lång dokument som inte är särskilt läsarvänligt.
It does not contain an overview of how well the 60 programmes in the 2014-2020 MFF are performing. 
Det innehåller ingen översikt över vilka resultat de 60 programmen inom den fleråriga budgetramen för 2014–2020 uppnår.
For our analysis, we selected 22 of the 60 spending programmes, choosing the four programmes with the highest planned expenditure for each of the five 2014-2020 multiannual financial framework (MFF) heading, plus two programmes for special instruments. 
För vår analys valde vi ut 22 av de 60 utgiftsprogrammen, närmare bestämt de fyra programmen med de största planerade utgifterna under var och en av de fem rubrikerna i den fleråriga budgetramen för 2014–2020 plus två program för särskilda instrument.
The 22 selected programmes covered 97 % of the financial programming for the seven-year period (see Annex 3.1 for list of programmes). 
De 22 utvalda programmen omfattade 97 % av budgetplaneringen för sjuårsperioden (i bilaga 3.1 finns en förteckning med programmen).
In section A, we summarise at an aggregate level, the information provided by the EU budget performance indicators. 
I avsnitt A sammanfattar vi på aggregerad nivå den information som EU-budgetens prestationsindikatorer har gett.
Any interpretation of this analysis should consider the limitations of the information provided by the EU budget performance indicators, which we describe in section B. 
När denna analys tolkas bör hänsyn tas till begränsningarna i den information som EU-budgetens prestationsindikatorer ger, vilka vi beskriver i avsnitt B.
(1) Article 317 of the Treaty on the Functioning of the EU. 
(1) Artikel 317 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.
(2) See ‘Draft General Budget of the European Union for the financial year 2019 – Working document – Part I – programme statements of operational expenditure – COM(2018)600 – May 2018’. 
(2) Se Utkast Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2019, arbetsdokument – del I – programförklaringar om driftsutgifter – COM(2018) 600, maj 2018.
(3) See ‘EU Budget 2014-2020 Programmes’ Performance Overview – Extract from programme statements of operational expenditure Draft Budget 2019 – COM(2018)600 – May 2018'. 
(3) Se EU Budget 2014–2020 Programmes’ Performance Overview – Extract from programme statements of operational expenditure Draft Budget 2019 – COM(2018) 600 – May 2018 (om EU-budgeten 2014–2020 och en översikt över programmens resultat, utdrag ur programförklaringar för driftsutgifter, förslag till budget för 2019 – COM(2018) 600 – maj 2018).
8.10.2019 Official Journal of the European Union C 340/57 EN Section A – The indicators show significant variation in achievements and suggest moderate progress overall 3.7. 
8.10.2019 Europeiska unionens officiella tidning C 340/57 SV Avsnitt A – Indikatorerna visar på betydande resultatvariationer och generellt måttliga framsteg 3.7.
Measuring the achievements of EU priorities, policies and programmes is challenging. 
Att mäta de resultat som EU uppnår genom sina prioriteringar, åtgärder och program är en utmaning.
It can be difficult to isolate the effect of the EU budget from that of national budgets and external factors. 
Det kan vara svårt att skilja ut EU-budgetens effekt från nationella budgetars och externa faktorers effekt.
However, effective performance monitoring is essential in order to grasp the situation, identify emerging issues and take evidence-based decisions to ensure proper performance. 
Ändamålsenlig prestationsövervakning är dock en grundförutsättning för att man ska kunna sätta sig in i situationen, identifiera framväxande problem och fatta evidensbaserade beslut för att säkerställa ett korrekt genomförande.
We focused our review on the quantitative information provided by performance indicators. 
Vi riktade in granskningen på den kvantitativa information som prestationsindikatorer ger.
As we noted in the 2016 annual report (4), the Commission does not provide information on the reliability of the underlying data in programme statements. 
Såsom vi konstaterade i årsrapporten för 2016 (4), lämnar kommissionen ingen information om tillförlitligheten hos de underliggande uppgifterna i programförkla-ringar.
We provide two sets of performance information for each programme examined: — Progress calculated from the baseline (5) towards the target according to the data available in the programme statements. 
Vi lämnar följande två uppsättningar av prestationsinformation för varje granskat program: — Framsteg beräknade från utgångsvärdet (5) mot målvärdet enligt de uppgifter som finns tillgängliga i programförklaringarna.
This methodology is widely used and is easy to calculate (6). 
Denna metod används allmänt och är lätt att beräkna (6).
The Commission referred to this approach in its ‘Better Regulation Guidelines’, advising: ‘The expected significance of impacts should be assessed in terms of changes relative to the baseline’ (7). — ProgresscalculatedfromzerotowardsthetargetasincludedintheCommission’sPPO(8).Thefigurespresentedaredifferentfrom those in the first indent above because they are based on a selection of indicators made by the Commission and were generally calculated as the latest actual result divided by the target value without taking account of the baseline. 
Kommissionen hänvisade till detta tillvägagångssätt i riktlinjerna för bättre lagstiftning, där den angav att effekternas förväntade omfattning skulle bedömas som förändringar i förhållande till utgångsvärdet (7). — Framstegberäknadefrånnollmotmålvärdetenligtkommissionensöversiktöverprogrammensresultat(8).Desiffrorsompresen-teras skiljer sig från dem i den första strecksatsen ovan eftersom de bygger på ett urval av indikatorer som kommissionen gjort och i regel har beräknats som det senaste faktiska resultatet dividerat med målvärdet utan hänsyn till utgångsvärdet.
They also included percentage forecasts for progress towards the target that are much higher for two programmes, the Cohesion Fund (CF) and the European Regional Development Fund (ERDF). 
De inbegrep även prognoser i form av procentsatser för framsteg mot målvärdet som är mycket högre för två program, Sammanhållningsfonden och Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf).
This explains most of the difference between our calculations on the basis of the programme statements and those on the basis of the PPO at an overall level. 
Detta förklarar större delen av skillnaden mellan våra beräkningar på grundval av programförklaringarna och beräkningarna utifrån översikten över programmens resultat på en övergripande nivå.
Box 3.1 illustrates the differences in these two ways of calculating progress. 
Ruta 3.1 visar skillnaderna mellan dessa två sätt att beräkna framsteg.
Box 3.1 Different ways of calculating progress Baseline Actual result Target Progress Progress % Progress calculated from baseline towards target 40 70 100 30 30/(100-40)=50 % Progress calculated from zero towards target 40 70 100 70 70/100=70 % Source: ECA 3.10. 
Ruta 3.1 Olika sätt att beräkna framsteg Utgångsvärde Faktiskt resultat Målvärde Framsteg Framsteg i % Beräknade framsteg från utgångsvärdet mot målvärdet 40 70 100 30 30/(100-40)=50 % Beräknade framsteg från noll mot målvärdet 40 70 100 70 70/100=70 % Källa: Revisionsrätten.
The progress from baseline percentages are the averages of all indicators from a programme for which the necessary data was available in the programme statements. 
För varje program motsvarar procentsatserna för framsteg i förhållande till utgångsvärdet genomsnittet för samtliga indikatorer där programförklaringarna innehöll de nödvändiga uppgifterna.
We consider that such averages should provide useful indications of programme performance if all programme indicators are of the required quality. For the Commission PPO, we calculated the average progress for the indicators selected. 
Vi anser att sådana genomsnitt ska ge användbara upplysningar om programmens resultat om alla programindikatorer håller den kvalitet som krävs. Vad beträffar kommissionens översikt över programmens resultat beräknade vi de genomsnittliga framstegen för de utvalda indikatorerna.
We also calculated weighted averages for each MFF heading based on 2014-2020 financial programming for both types of progress indicators. 
Vi beräknade även vägda genomsnitt för varje rubrik i den fleråriga budgetramen baserat på budgetplaneringen 2014–2020 för båda typerna av framstegsindikatorer.
We note that such information may have limitations and that a full picture of performance is better captured by complementing it with qualitative information. 
Vi konstaterar att sådan information kan ha begränsningar och att den behöver kompletteras med kvalitativ information för att ge en fullständig bild.
(4) Note: in recommendation 5 of Chapter 3 of the 2016 annual report (paragraph 3.77), we asked the Commission to “indicate in core performance reports whether, to the best of their knowledge, the performance information is of sufficient quality”. 
(4) Anm.: I rekommendation 5 i kapitel 3 i årsrapporten för 2016 (punkt 3.77) uppmanade vi kommissionen att ”i centrala resultatrapporter ange om den lämnade resultatinformationen, såvitt den vet, är av tillräcklig kvalitet”.
(5) The baselines depended on the availability of information but were in principle the data on the relevant aspect of the programme available on 1.1.2014. 
(5) Utgångsvärdena berodde på tillgången till information men var i princip de uppgifter om den granskade aspekten av programmet som fanns tillgängliga den 1 januari 2014.
(6) See for example ‘Measuring distance to the Sustainable Development Goal (SDG) targets – An assessment of where OECD countries stand – June 2017 – OECD’ p. 15 ‘Table 3. Pros and cons of different normalisation procedures’. 
(6) Se till exempel Measuring distance to the Sustainable Development Goal (SDG) targets – An assessment of where OECD countries stand (om att mäta avståndet till målen för hållbar utveckling, en bedömning av hur långt OECD-länderna kommit), juni 2017, OECD, tabell 3, s.
(7) See ‘Commission Staff Working Document – Better Regulation Guidelines – SWD(2017)350 Final – 7.7.2017’ p. 
(7) Se arbetsdokument från kommissionens avdelningar med riktlinjer för bättre lagstiftning, SWD(2017) 350 final, 7.7.2017, s.
(8) As explained in the PPO “Methodological note” p. 2. 
(8) Såsom förklaras i metodbeskrivningen på s. 2 i översikten över programmens resultat.
C 340/58 Official Journal of the European Union 8.10.2019 EN 3.11. 
C 340/58 Europeiska unionens officiella tidning 8.10.2019 SV 3.11.
The availability of performance information varied depending on the programme management mode. 
Tillgången till prestationsinformation varierade beroende på förvaltningsmetod för programmet.
For programmes under direct management by the Commission, the latest data available was generally from the end of 2017. 
För program med direkt förvaltning av kommissionen var de senast tillgängliga uppgifterna i regel från slutet av 2017.
For programmes under shared management, the latest data provided by Member States was generally from the end of 2016. 
För program med delad förvaltning var de senaste uppgifterna från medlemsstaterna i regel från slutet av 2016.
Data for programmes under indirect management was mainly from 2017 or 2016, but in some cases dated back to 2015 or even earlier. 
Uppgifterna för program med indirekt förvaltning var huvudsakligen från 2017 eller 2016 men i vissa fall från 2015 eller ännu längre tillbaka.
Overall, for our sample, the latest available data was from 2016 in 42 % of cases and 2017 in 48 % of cases. 
Sett till hela vårt urval kom de senast tillgängliga uppgifterna från 2016 i 42 % av fallen och från 2017 i 48 % av fallen.
While the expected progress of performance indicators from 2014 to 2020 is in most cases not linear, had it been so, it would have been 43 % in 2016 and 57 % in 2017 (9). 
De förväntade framstegen enligt prestationsindikatorerna från 2014 till 2020 är oftast inte linjära, men om det hade varit fallet skulle procentsatserna ha varit 43 % år 2016 och 57 % år 2017 (9).
Overall, the data made available by the Commission shows a significant variation in programme achievements, with moderate progress overall (see Box 3.2). 
Generellt sett visar de uppgifter som kommissionen har tillhandahållit stor variation mellan programresultaten, där framstegen generellt sett har varit måttliga (se ruta 3.2).