natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In 2017, Estonia prepared a project for setting up a new expert team composed of several Member States’ representatives to develop the national components of the customs IT systems together. 
År 2017 förberedde Estland ett projekt för att inrätta en ny expertgrupp bestående av företrädare för flera medlemsstater i syfte att utveckla nationella komponenter i tullens it-system tillsammans.
Such an expert team would, for example, prepare common procurement procedures to achieve economies of scale. 
Expertgruppen skulle till exempel utarbeta gemensamma upphandlingsförfaranden för att uppnå stordriftsfördelar.
The project was approved by the Commission and will receive financing from the Customs 2020 Work Programme for 2018. 
Projektet godkändes av kommissionen och kommer att få finansiering genom 2018 års arbetsprogram för Tull 2020.
15 Member States expressed their interest in participating in this kind of action. 
15 medlemsstater uttryckte intresse för att delta i den här typen av åtgärder.
At the time of the audit, the expert team had not yet started the work, therefore it was not possible to fully assess the results of this initiative. 
Vid tidpunkten för revisionen hade expertgruppen ännu inte inlett sitt arbete, och därför gick det inte att fullt ut bedöma resultaten av detta initiativ.
Member States keep 20 % of the funds collected from customs duties as collection costs and the remaining 80 % goes to the EU budget as revenue. 
Medlemsstaterna behåller 20 % av de medel de uppbär i form av tullar för uppbördskostnader, och återstående 80 % går till EU-budgeten som inkomst.
The retention rate for collection costs would be enough23 to contribute to covering expenditure incurred by Member States for implementing customs IT systems. 
Den andel som behålls för uppbördskostnader skulle vara tillräcklig23 för att bidra till att täcka medlemsstaternas kostnader för genomförandet av tullens it-system.
We noted, however, that no Member States indicated that they had done so. 
Vi noterade dock att ingen medlemsstat angav att den hade gjort på det sättet.
Instead, they used funds from the national budget and EU structural funds to finance the customs IT systems development. 
nationella budgeten och EU:s strukturfonder för att finansiera utvecklingen av tullens it-system.
Lengthy decision-making process due to the multi-layered governance structure involving the Commission and Member States 33. 
Långdragen beslutsprocess på grund av att förvaltningsstrukturen är uppdelad på flera nivåer inom kommissionen och i medlemsstaterna 33.
The development of the customs IT systems requires the involvement, close coordination and agreement of a large number of players at several levels in the Commission and Member States (see paragraph 11). 
Utvecklingen av tullens it-system kräver medverkan av och nära samarbete och samförstånd mellan ett stort antal aktörer på flera nivåer inom kommissionen och i medlemsstaterna (se punkt 11).
in itself, decision-making is further complicated by the specific national features of customs operations, and by differences between the Member States regarding their progress and capacities in customs IT. 
Förutom att it-utvecklingen är komplicerad i sig, försvåras beslutsfattandet ytterligare av särdragen i nationella tullförfaranden och skillnader mellan medlemsstaterna när det gäller it-utveckling och it-kapacitet inom tullen.
The Commission, in its coordinating role, has already experienced this governance structure in the context of the implementation of the existing customs systems, most importantly the first generation of the transit system (the New Computerized Transit System). 
I sin roll som samordnare har kommissionen redan erfarenhet av den här förvaltningsstrukturen i samband med genomförandet av de befintliga tullsystemen, framför allt när det gäller första generationens transitsystem (det nya datoriserade transiteringssystemet).
This demonstrated that seeking an agreement on all aspects of project implementation is a challenging and time-consuming task24. 
Erfarenheten säger att det är en utmanande och tidskrävande uppgift att nå samförstånd om alla aspekter av projektgenomförandet24.
Given the complexity of customs IT projects, the Commission applied a set of detailed milestones for each project to facilitate operational planning and monitoring. 
Mot bakgrund av komplexiteten i tullens it-projekt angav kommissionen en rad detaljerade etappmål för varje projekt för att underlätta den operativa planeringen och övervakningen.
These milestones are divided according to the main project phases, and refer to approval of the related documents or actions by the Member States represented in the governance bodies25. 
Etappmålen är indelade efter de viktigaste projektfaserna och avser godkännandet av dokumenten eller åtgärderna i fråga av medlemsstaterna som företräds i de styrande organen25.
We looked at the application of these milestones in our sample of five projects (see paragraph 23). 
Vi tittade på tillämpningen av de här etappmålen i vårt urval bestående av fem projekt (se punkt 23).
In all cases, the Commission’s agreement with the Member States on the initial milestones (Business Case and/or a Vision Document) was delayed26. 
I samtliga fall blev kommissionens överenskommelser med medlemsstaterna om det inledande etappmålet (nyttokalkyl och/eller visionsbeskrivning) försenade26.
The Commission was late in reporting the delays 37. 
Kommissionen var sen med att rapportera om förseningarna 37.
The feasibility of the timelines for completing the IT projects started to be questioned by some Member States and trade representatives (such as importers, customs brokers, transport companies and logistic operators) immediately after the key planning documents had been adopted in 2013 and 2014. 
Genomförbarheten i tidsfristerna för att slutföra it-projekten började ifrågasättas av några medlemsstater och företrädare för handeln (som importörer, tullombud, transportföretag och logistikoperatörer) omedelbart efter att de viktigaste planeringsdokumenten hade antagits 2013 och 2014.
23 planning documents and reports continued to indicate that all UCC IT systems and several other non-UCC Multi-Annual Strategic Plan projects would be delivered by 2020 (see Box 2). 
Trots det angavs fortfarande 2016 i kommissionens officiella strategiska planeringsdokument och rapporter att alla it-system enligt unionens tullkodex och flera andra projekt i den fleråriga strategiska planen som inte bygger på unionens tullkodex skulle levereras senast 2020 (se ruta 2).
Box 2 – Commission’s reporting (until 2016) indicated that IT systems would be delivered by 2020 The Commission did not mention the risk of failure to deliver the UCC IT systems by 2020 in any of the Customs 2020 progress reports for the years 2014, 2015 and 2016 (see paragraph 46). 
23 Ruta 2 – I kommissionens rapportering (fram till 2016) angavs att it-systemen skulle levereras senast 2020 Kommissionen nämnde inte risken att it-systemen enligt unionens tullkodex inte skulle kunna levereras senast 2020 i någon av lägesrapporterna om Tull 2020 för åren 2014, 2015 eller 2016 (se punkt 46).
In the 2016 e-Customs progress report (published in July 2017), the Commission recognised that several projects had been delayed. 
I lägesrapporten om e-tull för 2016 (offentliggjord i juli 2017) medgav kommissionen att flera projekt hade blivit försenade.
However, taking into account the progress made in 2016, it stated that timely implementation of the projects was still feasible. 
Men mot bakgrund av de framsteg som hade gjorts under 2016 angavs att projekten fortfarande skulle kunna genomföras i tid.
Similar information was presented in the e-Customs progress reports for the years 2014 and 2015. 
Liknande information gavs i lägesrapporterna om e-tull för 2014 och 2015.
When the Commission identified issues related to the availability of resources and potential delays in implementing the UCC Work Programme in June 2014, it did not change the deadlines in the UCC Work Programme or in the Multi-Annual Strategic Plan. 
26 ändrade den inte tidsfristerna i arbetsprogrammet eller i den fleråriga strategiska planen.
Instead, it created a new internal resource-based operational plan and proposed to manage it in parallel. 
I stället upprättade man en ny operativ plan baserad på interna resurser som skulle förvaltas parallellt.
This resulted in the Multi-Annual Strategic Plan / UCC Work Programme being used externally and the operational plan, which depicted reality, mainly being used internally. 
Det ledde till att den fleråriga strategiska planen/arbetsprogrammet för unionens tullkodex användes externt, medan den operativa planen, som återspeglade verkligheten, främst användes internt.
From 2015 onwards, the internal operational plan indicated longer deadlines than those in the Multi-Annual Strategic Plan / UCC Work Programme, and included projects to be implemented after the 2020 UCC deadline. 
Från 2015 och framåt angav den interna operativa planen längre tidsfrister än den fleråriga strategiska planen/arbetsprogrammet för unionens tullkodex och omfattade projekt som skulle genomföras efter tidsfristen för unionens tullkodex år 2020.
The two planning tools co-existed in customs IT development until 2017 when they were reconciled following a review (“reality check”) performed by the Commission. 
De två planeringsverktygen för tullens it-utveckling samexisterade fram till 2017 när de samordnades efter en översyn (eller en avstämning mot verkligheten) som gjordes av kommissionen.
The outcome of this review exercise was the 2017 Multi-Annual Strategic Plan revision, which moved the deadlines for deployment of several IT systems beyond the UCC’s legally binding 2020 deadline. 
Översynen resulterade i 2017 års reviderade fleråriga strategiska plan, där tidsfristerna för införandet av flera it-system sköts upp till efter den rättsligt bindande tidsfristen för unionens tullkodex 2020.
As a result, the Commission was obliged to prepare an update of the UCC Work Programme and to propose an amendment to the UCC Regulation (see paragraph 21). 
Kommissionen blev därför tvungen att uppdatera arbetsprogrammet för unionens tullkodex och föreslå en ändring av förordningen om unionens tullkodex (se punkt 21).
The existence of the two planning tools shows that the Commission was aware of the delays. 
Att de två planeringsverktygen existerade visar att kommissionen var medveten om förseningarna.
The decision not to include this information in its official reporting prevented the stakeholders (such as the European Parliament, other EU institutions not represented in the governance structure of Customs 2020 as well as interested companies and citizens) from being fully informed of the risk of delays in real time. 
Beslutet att inte ta med denna information i den officiella rapporteringen gjorde att de berörda parterna (såsom Europaparlamentet, andra EU-institutioner som inte företräds i förvaltningsstrukturen för Tull 2020 liksom berörda företag och medborgare) inte fick full vetskap om riskerna för förseningar i realtid.
The initial development approach selected was not the most cost efficient 41. 
Den ursprungliga utvecklingsstrategin var inte den mest kostnadseffektiva 41.
When the Customs 2020 programme was designed, the Commission carried out a study to determine the deadlines for implementing the IT systems and the budget required for the Union components (see paragraph 26). 
När programmet Tull 2020 utformades genomförde kommissionen en studie för att fastställa tidsfristerna för genomförandet av it-systemen och den budget som krävdes för unionskomponenterna (se punkt 26).
The development approach selected was mostly decentralised. 
Den utvecklingsstrategi som valdes var till största delen decentraliserad.
This was despite the fact that centralised implementation was the most cost efficient option (see Box 3). 
Detta trots det faktum att ett centraliserat genomförande var det mest kostnadseffektiva alternativet (se ruta 3).
24 Box 3 – Centralised development approach rejected by Member States In its Impact Assessment the Commission presented four scenarios for the Customs 2020 programme, which differed essentially in the degree of centralised development by the Commission or decentralised development by each individual Member State. 
25 Ruta 3 – En centraliserad utvecklingsstrategi förkastades av medlemsstaterna I sin konsekvensbedömning presenterade kommissionen fyra scenarier för programmet Tull 2020, där den största skillnaden var graden av centraliserad utveckling på kommissionsnivå eller decentraliserad utveckling i varje enskild medlemsstat.
The option with the most centralised implementation of IT systems involved shared common development of full core clearance process implementation and of its trader interface. 
Det mest centraliserade alternativet inbegrep delad gemensam utveckling och genomförande av it-system för klareringsprocessen i sin helhet och motsvarande gränssnitt mot handlarna.
This centralised solution required a higher budget for the Customs 2020 programme (estimated at around €200 million more, as compared with the option selected). 
Denna centraliserade lösning skulle ha krävt en större budget för programmet Tull 2020 (uppskattningsvis omkring 200 miljoner euro mer än det alternativ som valdes).
However, it also offered significant economies of scale (one euro invested centrally could generate a saving of four euros for Member States). 
Men den erbjöd också betydande stordriftsfördelar (en euro som investerades centralt skulle kunna ge besparingar på fyra euro för medlemsstaterna).
This scenario was not selected because Member States considered that a decentralised solution could more appropriately meet specific national requirements and mitigate the risk of project failure. 
Detta scenario valdes inte eftersom medlemsstaterna ansåg att en decentraliserad lösning bättre skulle kunna uppfylla specifika nationella krav och minska risken för misslyckade projekt.
Later, during the individual project scope discussions, Member States requested that the EU develops certain components of IT systems at central level. 
Senare, under diskussionerna om enskilda projekts omfattning, begärde medlemsstaterna att EU skulle utveckla vissa komponenter i it-systemen på central nivå.
This led to a more cost efficient solution because of economies of scale, but required more resources from the Customs 2020 programme which were unplanned (see paragraph 27). 
Det ledde till en mer kostnadseffektiv lösning tack vare stordriftsfördelar men krävde mer resurser från programmet Tull 2020 än planerat (se punkt 27).
The Customs 2020 programme objectives and reporting arrangements are not suitable for monitoring the IT systems’ implementation 43. 
Målen och rapporteringsförfarandena i programmet Tull 2020 är inte lämpliga för att övervaka genomförandet av it-systemen 43.
The specific and operational objectives for IT implementation in the Customs 2020 programme are too general to be used for monitoring and reporting (e.g. “computerization” or “to develop, improve, operate and support the European Information Systems for customs”). 
De specifika och operativa målen för it-genomförandet i programmet Tull 2020 är alltför allmänt formulerade för att kunna användas för övervakning och rapportering (t.ex. ”datorisering” eller ”att utveckla, förbättra, driva och stödja de europeiska informationssystemen på tullområdet”).
In addition, because the specific IT systems to be developed were not set among the above objectives of the Customs 2020 programme, they are not appropriately monitored in the existing reports. 
Och eftersom de specifika it-system som skulle utvecklas inte angavs bland de ovan nämnda målen i programmet Tull 2020 så har de inte övervakats på lämpligt sätt i befintliga rapporter.
The Performance Measurement Framework (PMF) developed to assess the Customs 2020 programme prescribes four indicators for the implementation of new IT systems: 1. number of IT projects in the “research” phase; 2. number of IT projects in the “development” phase; 3. number of new IT systems in the “operation” phase; and 4. ratio of IT projects with “green” status. 
I den ram för resultatmätning som tagits fram för att bedöma programmet Tull 2020 föreskrivs fyra indikatorer för genomförandet av de nya it-systemen: 1. Antal it-projekt som är i forskningsfasen. 2.
We found that the first three indicators do not have a target and the target set for the fourth indicator was only that 50 % of the IT projects should be in line with requirements (status “green”). 
Vi konstaterade att det inte fanns några mål för de tre första indikatorerna, medan det angivna målet för den fjärde indikatorn bara var att 50 % av it-projekten skulle uppfylla kraven enligt planeringen (dvs. ha ”grön” status).
This target was not meaningful because a project can receive a “green” status simply as a consequence of a Multi-Annual Strategic Plan revision, without any actual progress in the implementation of the IT system. 
Detta mål var inte meningsfullt eftersom ett projekt kan få ”grön” status bara för att den fleråriga strategiska planen revideras, utan att några faktiska framsteg har gjorts i genomförandet av it-systemet.
Therefore, the four indicators developed to assess IT implementation do not enable delays to be detected and reported. 
De fyra indikatorer som tagits fram för att bedöma it-genomförandet leder därför inte till att förseningar upptäcks och rapporteras.
The Commission publishes annual progress reports on the implementation of the Customs 2020 programme. 
Kommissionen offentliggör årliga lägesrapporter om genomförandet av programmet Tull 2020.
In the three Customs 2020 progress reports published by the time of the audit (2014, 2015 and 2016), the information on the implementation of the IT systems is limited. 
I de tre lägesrapporter om Tull 2020 som hade offentliggjorts vid tidpunkten för revisionen (2014, 2015 och 2016) är informationen om genomförandet av it-systemen begränsad.
All three reports state that new developments are largely taking place in line with the planning. 
I alla tre rapporterna anges att utvecklingen i stort sett sker enligt planeringen.
The e-Customs progress reports for the three above years contain more detailed information on the level of deployment of the IT systems, but do not provide information on the risk of not meeting the planned deadlines. Given the delays in developing 25 
Lägesrapporterna om e-tull för de tre ovannämnda åren innehåller mer detaljerad information om hur långt man kommit med införandet av it-systemen, men det finns ingen information om risken för att de planerade tidsfristerna inte kan hållas.
26 and deploying new IT systems, the Customs 2020 progress reports did not provide a balanced and comprehensive view27 of the programme implementation. 
Med tanke på förseningarna i utvecklingen och införandet av nya it-system gav lägesrapporterna om Tull 2020 inte en balanserad och fullständig bild27 av programmets genomförande.
The Commission receives information on the costs incurred by Member States for developing the national components of the IT systems on a regular basis. 
Kommissionen får regelbundet information om medlemsstaternas kostnader för att utveckla de nationella komponenterna i it-systemen.
This information is compiled and presented in the e-Customs progress reports. 
Dessa uppgifter sammanställs och presenteras i lägesrapporterna om e-tull.
However, the information provided by Member States is neither complete nor comparable. 
Informationen från medlemsstaterna är dock varken fullständig eller jämförbar.
We confirmed this limitation in our survey, which prevented us from estimating the total costs (Union and national components) to develop the IT systems. 
Genom vår enkät kunde vi bekräfta denna begränsning som hindrade oss att uppskatta de totala kostnaderna för att utveckla it-systemen (unionskomponenter och nationella komponenter).
Unreliable information on amounts spent prevents the Commission from properly evaluating whether the implementation of the IT projects is effective and provides value for money for the modernisation of the Customs Union. 
Otillförlitlig information om använda belopp hindrar kommissionen från att korrekt utvärdera huruvida genomförandet av it-I lägesrapporterna om Tull 2020 ägnas bara en sida åt de nya it-systemen (av cirka 15 sidor) eftersom endast 4 av 68 (output-och resultat-) indikatorer rör de nya it-systemen.
CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS 48. 
SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER 48.
Customs processes can have a very significant influence on trade, the collection of duties, and the safety and security of citizens. 
Tullförfaranden kan ha mycket stort inflytande på handeln, uppbörden av tullar och medborgarnas säkerhet och trygghet.
Ten years after the adoption of the e-Customs Decision, we noted progress in the development of IT systems towards creating a paperless customs and trade environment. 
Tio år efter antagandet av e-tullbeslutet noterade vi att framsteg gjorts i utvecklingen av it-systemen mot en papperslös miljö på tull-och handelsområdet.
However, these systems are not yet fully implemented. 
Men systemen har fortfarande inte genomförts fullt ut.
We conclude that: • Delivery of 7 out of the 17 UCC IT systems will miss the 2020 deadline. 
Vi drar följande slutsatser: • Leveransen av 7 av de 17 it-systemen enligt unionens tullkodex kommer att överskrida tidsfristen 2020.
Some of them are key systems such as UCC Import Control System upgrade and UCC Centralised Clearance for Import (see paragraphs 19 to 21). • There is a risk that the new 2025 deadline is not met (see paragraph 22). • The original timeline to implement the IT systems, set by the Commission, became unfeasible due to changes in the scope of some projects (see paragraphs 24 to 25). • The actual costs of developing the IT systems for the Union components were significantly higher than those estimated in the initial plan, and the Commission did not allocate sufficient resources for these projects (see paragraphs 26 to 29). • Insufficient budget allocated by the Member States was one of the main reasons for delays (see paragraphs 30 to 32). • The lengthy decision-making process delayed the implementation of some IT systems due to the multi-layered governance structure involving the Commission and the Member States (see paragraphs 33 to 36). • The Commission was late in reporting the delays in the implementation of the IT systems (see paragraphs 37 to 40). • The decision of how much of IT development to centralise at EU level was not always driven by cost-efficiency considerations, but also by Member States’ specific 27 
Vissa av dem är viktiga system som uppgradering av importkontrollsystemet (ICS 2) och centraliserad tullklarering för import (CCI) (se punkterna 19–21). • Det finns en risk att den nya tidsfristen 2025 inte kommer att kunna hållas (se punkt 22). • Den ursprungliga tidsplaneringen för genomförandet av it-systemen, som fastställts av kommissionen, blev orimlig på grund av ändringar i omfattningen av vissa projekt (se punkterna 24–25). • De faktiska kostnaderna för utvecklingen av unionskomponenterna i it-systemen var betydligt högre än uppskattningarna i den ursprungliga planen, och kommissionen anslog inte tillräckliga resurser för dessa projekt (se punkterna 26–29). • Otillräckliga budgetanslag från medlemsstaterna var en av de främsta orsakerna till förseningar (se punkterna 30–32). • Den långdragna beslutsprocessen försenade genomförandet av vissa it-system på grund av att förvaltningsstrukturen är uppdelad på flera nivåer inom kommissionen och i medlemsstaterna (se punkterna 33–36). • Kommissionen var sen med att rapportera om förseningarna i genomförandet av it-systemen (se punkterna 37–40). 28