natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Observations 76 The data collected on outputs and results could be used to strengthen performance budgeting in the next programme period 133 We note however, that a broad range of performance data on outputs and results is available to the Commission. 
Iakttagelser 76 De uppgifter som samlas in om output och resultat skulle kunna användas för att förbättra resultatbudgeteringen för nästa programperiod 133 Vi konstaterar dock att kommissionen har tillgång till ett brett spektrum av uppgifter om output och resultat.
It will also be available to the interested parties in real time via the open cohesion data platform. 
De kommer även att vara tillgängliga för intresserade parter i realtid via plattformen för öppna data.
Therefore, it can be scrutinised by the responsible authorities and by the Commission, but also by external interested parties. 
De kan därför studeras ingående av ansvariga myndigheter och kommissionen, men även av externa intresserade parter.
134 The Commission can take account of the actual performance data in order to re-assess the validity of the historical unit costs used for target setting and/or confirm cost-effectiveness and cost-efficiency. 
134 Kommissionen kan ta hänsyn till uppgifterna om faktiska resultat för att ompröva giltigheten hos de historiska enhetskostnader som användes när målen fastställdes eller för att bekräfta kostnadernas effektivitet och ändamålsenlighet.
In one of our previous reports we have for example identified significant differences in unit costs of construction of motorways between different Member States. 
En av våra tidigare rapporter handlade till exempel om de stora skillnader i enhetskostnader för motorvägsbyggen som vi hade identifierat i olika medlemsstater.
We recommend the Commission analyse the causes of these differences and ensure that best practices are applied81. 
Vi rekommenderar att kommissionen analyserar orsakerna till dessa skillnader och ser till att bästa praxis tillämpas81.
135 We consider that this could even pave the way for the use of such information in a more performance-based allocation of funds to the interventions after 2020 (see Box 13). 
135 Vi anser att detta även skulle kunna öppna för att sådan information används för en mer resultatbaserad medelstilldelning till insatser efter 2020 (se ruta 13).
The CPR provides for the Joint Action Plans which make financial allocation exclusively dependent on the level of achievement of outputs or results82. 
Förordningen om gemensamma bestämmelser tillåter att de gemensamma handlingsplanerna kopplar anslagen direkt till den utsträckning i vilken output eller resultat uppnås82.
This possibility has however so far not been used by any of the OP in the 28 Member States. 
Hittills har dock denna möjlighet inte använts i något operativt program i de 28 medlemsstaterna.
This illustrates that Member States are reluctant to make use of performance-based arrangements for the allocation of funds. 
Detta visar att medlemsstaterna ogärna använder resultatbaserade arrangemang för tilldelningen av medel.
This may also be due to the fact that currently not sufficiently reliable information on average unit costs is available. 
Det kan också bero på att det för närvarande inte finns tillräckligt mycket tillförlitlig information om genomsnittliga enhetskostnader.
136 For post-2020 programme period, the Member States should be in a better position to identify the budget necessary to address their needs and CSRs and to deliver expected outputs and results in the OPS. 
136 För programperioden efter 2020 bör medlemsstaterna ha bättre möjligheter att identifiera vilken budget som behövs för att tillgodose deras behov och de landsspecifika rekommendationerna och för att leverera de operativa programmens förväntade output och resultat.
81 Special Report No 5/2013, ‘Are EU Cohesion Policy funds well spent on roads?’ 
81 Särskild rapport nr 5/2013, Används EU:s sammanhållningsmedel väl på vägar?
82 Article 106 of the Regulation (EU) 1303/2013. 
82 Artikel 106 i förordning (EU) nr 1303/2013.
Observations 77 Performance budgeting According to the Organisation for Economic Co-operation and Development (OECD), approaches to performance budgeting are generally evolving over time and modifications are made with every new budget programming process. 
Iakttagelser 77 Resultatbudgetering Enligt OECD utvecklas metoderna för resultatbudgetering generellt över tiden och ändringar görs i samband med varje ny budgetplaneringsprocess.
The approaches also differ between countries because they need to fit the given national political context83. 
Metoderna varierar även mellan länder eftersom de måste passa till det givna nationella politiska sammanhanget83.
The OECD works with several definitions of performance-based budgeting, noting that ‘there are no single agreed standard definitions of performance budgeting’ and that ‘There is no single model of performance budgeting’84. 
OECD arbetar med flera definitioner av resultatbaserad budgetering och konstaterar att det inte finns en gemensamt fastställd standarddefinition av resultatbudgetering och inte heller någon gemensam modell för resultatbudgetering84.
Generally speaking there are two main approaches: Performance-based budgeting is aimed at enriching the supply of information to decision makers or changing the way budgets are decided85. 
Generellt kan man säga att det finns två huvudsakliga metoder: Resultatbaserad budgetering syftar till att se till att beslutsfattare får mer och bättre information eller ändra sättet som budgetar beslutas85.
Already, the funds allocated need to be linked to measurable results. 
Anslagen måste redan vara kopplade till mätbara resultat.
Currently, however, information on future or past performance is used along with other information in the decision-making process. 
För närvarande används dock information om kommande eller tidigare resultat tillsammans med annan information i beslutprocessen.
A performance budget, on the other hand, is a budget that explicitly links each increment in resources to an increment in outputs or other results. 
En resultatbudget är å andra sidan en budget där varje ökning av resurser är tydligt kopplad till en ökning av output eller andra resultat.
In broad terms, a performance budget presents information on what organisations have done or expect to do with the money provided to them. 
Allmänt uttryckt innehåller en resultatbudget information om vad organisationer har gjort eller förväntas göra med de medel som ställs till deras förfogande.
This implies that the financial allocation is determined on the basis of or at least taking into account the expected outputs and/or results. 
Det medför att anslagen fastställs utifrån, eller åtminstone med beaktande av, förväntad output och/eller resultat.
83 OECD, Learnings from the 2011/2012 OECD survey on performance budgeting, 11th Annual Meeting of the OECD Senior Budget Officials Performance and Results Network, OECD Conference Center Paris, 26-27 November 2015. 
83 OECD, Learnings from the 2011/2012 OECD survey on performance budgeting (erfarenheter från OECD:s enkät 2011/2012 om resultatbudgetering), elfte årsmötet i OECD:s högre budgettjänstemäns nätverk för prestanda och resultat, OECD:s konferenscentrum i Paris, 26–27 november 2015.
84 OECD, Performance Budgeting: A Users’ Guide, Policy Brief, March 2008. 
84 OECD, Performance Budgeting: A Users’ Guide, Policy Brief (resultatbudgetering, en användarhandbok, policydokument) mars 2008.
85 Allen Schick, ‘The Metamorphoses of performance budgeting, OECD Journal on budgeting’, Volume 2013/2. 
85 Allen Schick, The Metamorphoses of performance budgeting (resultatbudgeteringens metamorfoser), OECD:s tidskrift om budgetering, volym 2013/2.
Conclusions and 78 recommendations 137 Overall, the Commission was effective in negotiating the 2014-2020 PAs and OPs in Cohesion. 
Slutsatser och 78 rekommendationer 137 Kommissionen förhandlade i allmänhet ändamålsenligt om partnerskapsöverenskommelserna och de operativa programmen inom sammanhållningspolitiken för 2014–2020.
It completed the negotiations with Member States within the regulatory deadlines, focused the funding on the Europe 2020 strategy and ensured a more robust intervention logic in the OPs. 
Den avslutade förhandlingarna med medlemsstaterna inom de lagstadgade tidsfristerna, inriktade finansieringen på Europa 2020-strategin och såg till att de operativa programmen hade en stabilare interventionslogik.
However, it has not succeeded in harmonising the financial monitoring arrangements between funds and in ensuring a consistent definition of performance indicators for outputs and results. 
Kommissionen lyckades dock inte harmonisera arrangemangen för finansiell övervakning mellan fonderna eller se till att definitionen av indikatorer för output och resultat är enhetlig.
Moreover, given the overall number of performance indicators that need to be monitored and the continued need for complementary data to establish the impact of EU funds, there is a risk of considerable administrative burden associated with this performance regime for the 2014-2020 period. 
Med tanke på det samlade antalet resultatindikatorer som måste övervakas och det fortsatta behovet av kompletterande uppgifter för att fastställa EU-medlens effekter finns det vidare en risk för att det här resultatsystemet för perioden 2014–2020 leder till en stor administrativ börda.
Commission kept delays in the negotiation of Partnership Agreements and of Operational Programmes under control 138 The European Parliament and Council adopted the Cohesion policy legislative package in December 2013, i.e. just before the start of the 2014-2020 programme period. 
Kommissionen hade kontroll över tidsfristerna vid förhandlingarna om partnerskapsöverenskommelser och operativa program 138 Europaparlamentet och rådet antog det sammanhållningspolitiska lagstiftningspaketet i december 2013, det vill säga precis innan programperioden 2014–2020 startade.
Compared to the previous period, this represents a delay of five months, partly due to the Commission making its legislative proposal later and partly due to more time being needed to finalise the negotiations. 
Jämfört med förra perioden är detta en försening med fem månader, vilket beror dels på att kommissionen lade fram sitt lagförslag senare, dels på att det tog längre tid att slutföra förhandlingarna.
By January 2016, the Commission adopted the secondary legislation, i.e. after the majority of the OPs had already been adopted by the Commission (see paragraphs 33 to 37). 
I januari 2016 antog kommissionen sekundärlagstiftningen, det vill säga efter det att den redan hade antagit merparten av de operativa programmen (se punkterna 33–37).
139 Overall, despite difficulties the Commission adopted PAs and OPs within the deadline specified in the Common Provision Regulation: the last PA was adopted in November 2014 and the last OP in December 2015. 
139 Generellt antog kommission, trots svårigheterna, partnerskapsöverenskommelser och operativa program inom den tidsfrist som anges i förordningen om gemensamma bestämmelser: den sista partnerskapsöverenskommelsen antogs i november 2014 och det sista operativa programmet i december 2015.
The Commission took a pro-active approach and started informal negotiations as early as 2012. 
Kommissionen agerade proaktivt och inledde informella förhandlingar redan 2012.
It also provided a considerable number of guidance notes to Member States, although this was done in a piecemeal manner and at a late stage in the process (by September 2014). 
Kommissionen gav även medlemsstaterna ett stort antal vägledningsdokument, men det skedde osystematiskt och i ett sent skede av processen (i september 2014).
The Commission could only finalise the guidance notes only once the legislative framework had been put in place (December 2013) (see paragraphs 47 to 48). 
Kommissionen kunde inte slutföra vägledningsdokumenten förrän den rättsliga ramen var på plats (december 2013) (se punkterna 47–48).
Conclusions and recommendations 79 140 Member States submitted all PAs in time (by April 2014) and, on average, the negotiations were completed within five months. 
Slutsatser och rekommendationer 79 140 Medlemsstaterna lämnade in samtliga partnerskapsöverenskommelser i tid (till april 2014) och i genomsnitt slutfördes förhandlingarna inom fem månader.
This was significantly faster than the corresponding step in the preparations of the 2007-2013 NSRFs and helped to compensate in part for the delays (see paragraph 48 to 49). 
Det gick betydligt snabbare än motsvarande etapper under förberedelserna av de nationella strategiska ramarna för 2007–2013 och kompenserade delvis för förseningarna (se punkterna 48–49).
141 Member States, submitted the majority of their draft OPs (85 %) by the required deadline. 
141 Medlemsstaterna lämnade in större delen av sina förslag till operativa program (85 %) inom den angivna tidsfristen.
For 15 % of the OPs, the Commission was unable to start the formal negotiations within three months of PAs being submitted. 
För 15 % av de operativa programmen kunde kommissionen inte inleda de formella förhandlingarna inom tre månader från det att partnerskapsöverenskommelserna hade lämnats in.
On average, it took around eight months to adopt an OP (not taking account of the standstill periods, i.e. the periods between sending the observations to the Member States and submission of the OP). 
Det tog i genomsnitt cirka åtta månader att anta ett operativt program (när frysningsperioderna räknas bort, dvs. perioderna från det att iakttagelserna skickas till medlemsstaterna tills det operativa programmet lämnas in).
This is comparable to the previous period. 
Det är ungefär lika länge som den föregående perioden.
By December 2014, 64 % of the OPs under the Investment for growth and jobs goal had been adopted. 
I december 2014 hade 64 % av de operativa programmen inom målet Investering för tillväxt och sysselsättning antagits.
In the previous programme period 2007-2013, 98 % of the OPs had been adopted in the equivalent period. 
Under den föregående programperioden 2007–2013 hade 98 % av de operativa programmen antagits vid motsvarande tidpunkt.
This is mainly due to the delayed adoption of the legislative package (see paragraph 49). 
Detta beror främst på att antagandet av lagstiftningspaketet var försenat (se punkt 49).
142 This suggests that negotiations were more demanding. 
142 Det tyder på att förhandlingarna var mer krävande.
The main reasons for this were additional requirements, such as ex-ante conditionalities or the requirement to set out a more explicit intervention logic, IT problems and the need for multiple rounds of approvals by the Commission involving time-consuming inter and intra service consultations. 
Det berodde på främst på ytterligare krav, såsom förhandsvillkor eller kravet på en tydligare interventionslogik, it-problem och på att kommissionen måste ge sitt godkännande i flera omgångar, vilket innebar tidskrävande samråd inom och mellan avdelningar.
Moreover, there were quality issues with the initial drafts of programming documents (see paragraphs 53 to 55). 
Dessutom var det problem med kvaliteten på de första förslagen till programdokument (se punkterna 53–55).
Recommendation 1 The Commission should ensure that its Cohesion policy legislative proposals for the post 2020 period are presented timely so that there remains sufficient time to complete the negotiations between the European Parliament and the Council before the start of the programme period. 
Rekommendation 1 Kommissionen bör se till att lägga fram sina sammanhållningspolitiska lagstiftningsförslag för perioden efter 2020 i god tid för att det ska gå att slutföra förhandlingarna mellan Europaparlamentet och rådet innan programperioden börjar.
Target implementation date: when preparing the legislative proposals for the period post-2020. 
Datum för genomförande: när lagförslagen för perioden efter 2020 förbereds.
Conclusions and recommendations 80 Partnership agreements were instrumental in focusing Cohesion spending on the Europe 2020 Strategy 143 PAs have proven to be an effective instrument for ring-fencing ESI funding for TOs and priorities for investment. 
Slutsatser och rekommendationer 80 Partnerskapsöverenskommelserna inriktade på ett avgörande sätt sammanhållningsutgifterna på Europa 2020-strategin 143 Partnerskapsöverenskommelser har visat sig vara ett ändamålsenligt instrument för att öronmärka ESI-medel till finansiering till tematiska mål och investeringsprioriteringar.
The PAs examined cover all essential aspects and provide a diagnosis of development needs and priorities for investment in the Member States. 
De granskade partnerskapsöverenskommelserna omfattar alla väsentliga aspekter och ger en diagnos av utvecklingsbehoven och investeringsprioriteringarna i medlemsstaterna.
The Commission and Member States have succeeded in focusing EU funding for the period 2014-2020 on the objectives of the Europe 2020 strategy for growth and jobs. 
Kommissionen och medlemsstaterna har lyckats inrikta EU-medlen för 2014–2020 på målen i Europa 2020-strategin för tillväxt och sysselsättning.
Funding is even concentrated on a limited number of key areas within the TOs and the fund-specific requirements for thematic concentration were generally exceeded. 
Finansieringen är till och med koncentrerad till ett begränsat antal nyckelområden inom de tematiska målen, och de fondspecifika kraven på tematisk koncentration överskreds i allmänhet.
Overall, more funds are allocated to SME competitiveness, climate change and employment and less funds to transport and the environment compared to the 2007-2013 programme period (see paragraphs 57 and 68). 
Generellt sett är anslagen större till små och medelstora företags konkurrenskraft, klimatförändring och sysselsättning och mindre till transport och miljön jämfört med programperioden 2007–2013 (se punkterna 57 och 68).
144 However, we note that the information provided in the PAs is not always consistent with the information in the OPs and that, for the Member States making use of the derogations set out in the ERDF regulation, the financial information available in the OPs does not always permit to establish if thematic concentration requirements are respected (see paragraph 69). 
144 Vi noterar dock att informationen i partnerskapsöverenskommelserna inte alltid överensstämmer med informationen i de operativa programmen, och att det inte går att utläsa utifrån den finansiella informationen i operativa program om kraven på tematisk information är uppfyllda för medlemsstater som utnyttjar undantagen i Eruf-förordningen (se punkt 69).
Recommendation 2 (a) Member States should provide to the Commission the financial information necessary for the Commission to effectively monitor the compliance with the thematic concentration requirements (including the derogations set out in the ERDF regulation). (b) The Commission should ensure that the ring-fencing of ESI funding to thematic objectives is respected by Member States. 
Rekommendation 2 a) Medlemsstaterna bör ge kommissionen den finansiella information som den behöver för att på ett ändamålsenligt sätt övervaka efterlevnaden av kraven på tematisk koncentration (inklusive de undantag som anges i Eruf-förordningen). b) Kommissionen bör se till att medlemsstaterna öronmärker ESI-medlen till tematiska mål.
Target implementation date: from 2017 onwards, on a yearly basis. 
Datum för genomförande: från 2017 och framåt, på årsbasis.
Conclusions and recommendations 81 145 Member States identify in the PAs the main results to be achieved, but generally do not make a quantified estimate of the expected contribution of ESI funds to the attainment of the target values. 
Slutsatser och rekommendationer 81 145 I partnerskapsöverenskommelserna identifierar medlemsstaterna de viktigaste resultaten som ska uppnås men gör i allmänhet ingen kvantifierad uppskattning av ESI-fondernas förväntade bidrag till uppfyllelsen av målvärdena.
It is however obvious that achieving most of the results set out in the PAs will require a substantial contribution from the national budgets beyond ESIF spending, but also additional regulatory measures and structural reforms. 
Det är dock uppenbart att uppnåendet av merparten av de resultat som anges i partnerskapsöverenskommelserna kommer att kräva stora bidrag från de nationella budgetarna i tillägg till anslagen från ESI-fonderna, men också ytterligare lagstiftningsåtgärder och strukturreformer.
At the same time, a non-attainment of the result may not be due to the failure of the ESIF interventions, but due to the factors outside the scope of ESIF, such as unfavourable socio-economic situation and/or ineffective national policies (see paragraphs 74 to 80). 
Samtidigt kan det faktum att resultatet inte uppnås bero på faktorer utanför ESI-fonderna, som en ogynnsam socioekonomisk situation och/eller en ineffektiv nationell politik, och inte vara en följd av att ESI-fondernas insatser har misslyckats (se punkterna 74–80).
Operational programmes show more clearly what is pursued with the interventions and how this is expected to be achieved, but this is accompanied by increased complexity 146 For most of the OPs examined, the Commission and Member States have been successful in developing programmes with a more robust intervention logic, i.e. setting out what are the intervention’s aims (specific objectives/results) and how these are expected to be achieved (finances-actions-outputs). 
De operativa programmen visar tydligare vad insatserna syftar till och hur det ska uppnås, men komplexiteten är större 146 För merparten av de granskade operativa programmen har kommissionen och medlemsstaterna lyckats utarbeta program med en stabilare interventionslogik, det vill säga som anger vad insatsen syftar till (specifika mål/resultat) och hur de förväntas uppnås (finansiering – åtgärder – output).
Where weaknesses did exist, these were due to development needs not being documented and objectives not seeming to address the needs identified. 
Där det fanns brister berodde det på att utvecklingsbehov inte hade dokumenterats och att målen inte tycktes gälla de identifierade behoven.
Objectives were often also defined too broadly, or there were doubts as to whether the actions presented in the OP would contribute to the achievement of its objectives and to its results. 
Målen var också ofta alltför allmänt definierade, eller så var det tveksamt om åtgärderna i det operativa programmet skulle bidra till att dess mål och resultat uppnåddes.
In such cases, there is a risk of public spending not being correctly allocated or not used in the most effective way (see paragraphs 81 to 87). 
I sådana fall finns en risk för att offentliga medel felfördelas eller inte används på det mest ändamålsenliga sättet (se punkterna 81–87).
147 The complexity of the 2014-2020 OPs depends on the following parameters: the number of priority axes as defined by the Member States, the number of the investment priorities addressed by them and the number of the categories of region covered by the OPs. 
147 Komplexiteten hos de operativa programmen för 2014–2020 bestäms av följande parametrar: antalet insatsområden som medlemsstaterna har fastställt, det antal investeringsprioriteringar som de ska inriktas på och antalet regionkategorier som de operativa programmen täcker in.
Moreover, it depends on the number of programme-specific indicators selected by the Member States. 
Den påverkas även av det antal programspecifika indikatorer som medlemsstaterna har valt ut.
The 2014-2020 OPs are designed as a three-dimensional matrix structure combining the priority axes set individually by the Member States, selected investment priorities and types of regions addressed. 
De operativa programmen för 2014–2020 har en tredimensionell matrisstruktur som kombinerar de insatsområden som varje medlemsstat har fastställt, utvalda investeringsprioriteringar och regionertyper som insatserna riktas till.