natgillin/translations-raw huggingface dataset:
II. the European court of auditors assessed whether cohesion policy investments in energy efficiency were cost-effective. to answer this question, the court asked whether: (a) the right conditions in programming and financing had been set to enable cost-effective energy efficiency investments; and whether (b) energy efficiency projects in public buildings were cost-effective. 
Europeiska revisionsrätten bedömde huruvida de sammanhållningspolitiska investeringarna i energieffektivitet var kostnadseffektiva. För att kunna avgöra det ställde revisionsrätten följande två frågor: a) hade villkor för programplanering och finansiering fastställts som möjliggjorde kostnadseffektiva energiinvesteringar och b) var energieffektivitetsprojekten i offentliga byggnader kostnadseffektiva? iii.
III. the audit was carried out in the czech republic, italy and Lithuania — the countries that had received the largest contributions from the cohesion fund and European regional development fund for energy efficiency measures for the 2007–13 programming period and had also allocated the highest amounts to projects by 2009. the audit included an examination of four operational programmes and a sample of 24 energy efficiency investment projects in public buildings. 
Revisionen utfördes i Tjeckien, Italien och Litauen – de länder som hade fått de största bidragen från Sammanhållningsfonden och Europeiska regionala utvecklingsfonden för energieffektivitetsåtgärder under programperioden 2007–2013 och som också hade anslagit de största beloppen till projekt 2009. Vid revisionen granskades fyra operativa program och ett urval av 24 investeringsprojekt för energieffektivitet i offentliga byggnader.
Iv. the court concluded that: (a) the right conditions in programming and financing had not been set to enable cost-effective energy efficiency investments, since: — the operational programmes audited had not benefited from proper needs assessments to identify the specific sectors where energy savings could be achieved and the options for achieving those savings in a cost-effective manner, thereby justifying the chosen measures and their cost. the national authorities did not ensure that they were integrated into the national Energy Efficiency action plans; — cost-effectiveness concept, or the best relationship between resources employed and results achieved, was not a determining factor when Member states allocated funding to energy efficiency measures and concrete projects. neither was this concept part of the commission’s assessment prior to approval of the operational programmes; — performance indicators for energy efficiency measures were not appropriate for the monitoring of the programmes. the commission’s monitoring guidelines did not lay down indicators concerning energy efficiency. therefore, the results of the energy efficiency measures reported by the individual managing authorities are not comparable across the Eu and cannot be aggregated. 
iv. Revisionsrätten drog följande slutsatser: a) De villkor för programplanering och finansiering som hade fastställts möjliggjorde inte kostnadseffektiva investeringar i energieffektivitet av följande skäl: — De granskade operativa programmen hade inte genomgått riktiga behovsbedömningar så att man kunde identifiera de särskilda sektorer där energibesparingar skulle kunna göras och alternativen för att uppnå dessa besparingar på ett kostnadseffektivt sätt och på så sätt motivera de valda åtgärderna och kostnaden för dem.
ExECutIvE SummaRy (b) the audited energy efficiency projects in public buildings were not cost-effective: — although all the audited projects produced the planned physical output, such as replaced windows and doors or insulated walls and roofs, the cost in relation to the potential energy savings was high. a more important consideration than energy efficiency was the need to refurbish public buildings. 
De resultat av energieffektivitetsåtgärderna som har rapporterats av de enskilda förvaltningsmyndigheterna är därför inte jämförbara i hela EU och kan inte aggregeras. b) De granskade energieffektivitetsprojekten för offentliga byggnader var inte kostnadseffektiva: — Trots att alla de granskade projekten gav den planerade fysiska outputen, till exempel ersattes fönster och dörrar eller isolerades väggar och tak, var kostnaden hög i förhållande till de potentiella energibesparingarna. Ett viktigare övervägande än energieffektivitet var behovet att renovera offentliga byggnader.
While the projects audited aimed at saving energy and improving comfort, they did not generate a good ratio between energy savings and the corresponding investment cost. the average planned payback period for the investments was around 50 years, which is far too long considering the lifetime of the refurbished components and even of the buildings themselves; — Energy audits were either not mandatory (italy, Lithuania) or, where they were required (czech republic), the investment options recommended in the energy audits were far too costly. in 18 out of 24 audited projects actual energy savings could not be verified since they had not been reliably measured. v. the court recommends that the commission make the cohesion policy funding for energy efficiency measures subject to a proper needs assessment, regular monitoring and the use of comparable performance indicators as well as the use of transparent project selection criteria and standard investment costs per unit of energy to be saved, with a maximum acceptable simple payback period. 
De granskade projekten syftade till att spara energi och öka komforten men de resulterade inte i något bra förhållande mellan energibesparingar och motsvarande investeringskostnad. Den genomsnittliga planerade återbetalningsperioden för investeringarna var omkring 50 år, vilket är alldeles för lång tid med tanke på de renoverade komponenternas och även själva byggnadernas livstid. — Energibesiktningar var antingen inte obligatoriska (Italien och Litauen) eller också var de investeringsalternativ som rekommenderades i dem där de var obligatoriska (Tjeckien) alldeles för kostnadskrävande.
7 Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency 
7 Särskild rapport nr 21/2012 – Kostnadseffektiviteten i de sammanhållningspolitiska investeringarna i energieffektivitet
8 INtRoduCtIoN EnErGy EffIcIEncy 1. improved energy efficiency means using less energy input for an equivalent level of economic activity or service. 
8 INledNINg energieffektiVitet 1. Förbättrad energieffektivitet innebär att man använder mindre energitillförsel för en likvärdig ekonomisk verksamhet eller tjänst.
Energy efficiency measures offer still untapped possibilities for reducing energy consumption, curbing the negative effects of human activities and fostering energy security1. improved energy efficiency is important in residential, public and commercial buildings, the manufacturing industry, transport, and power generation and distribution. 
Energieffektivitetsåtgärder erbjuder ännu outnyttjade möjligheter att minska energiförbrukningen, stoppa de negativa effekterna av människans verksamhet och främja energitryggheten1. Förbättrad energieffektivitet är viktig i bostadshus och i offentliga och kommersiella byggnader, i tillverkningsindustrin, på transportområdet och när det gäller elproduktion och eldistribution.
2. typical energy efficiency investments include the additional insulation of buildings, energy-efficient windows, thermoregulation, the upgrading of district heating systems, industrial motors, electrical and steam systems, combined heat and power generation and energy recovery from ventilation air and waste and recycling materials. in transport, a significant impact can be achieved by shifting transport from road to other modes2 and through improved fuel efficiency. 
2. Exempel på typiska energieffektivitetsinvesteringar är tilläggsisolering av byggnader, energieffektiva fönster, värmereglering, uppgradering av fjärrvärmesystem, industrimotorer, el-och ångsystem, kraftvärmepro-duktion och energiutvinning ur ventilationsluft och avfalls-och åter-vinningsmaterial.
3. as shown in Table 1, the potential for energy efficiency is far from being fully exploited (progress was assessed by the commission through a comparison of the original projections made in 2007 and the most recent ones from 2009). 
3. Som framgår av tabell 1 utnyttjas potentialen för energieffektivitet långt ifrån fullt ut (framstegen bedömdes av kommissionen som jämförde de ursprungliga prognoserna från 2007 och de senaste prognoserna från 2009).
Many factors hamper investments in energy efficiency. the most important are high initial costs and uncertain benefits. investment decisions are influenced by energy prices, regulatory uncertainty, the availability of subsidies, and access to credit. these barriers can be tackled by public measures addressing market and regulatory failures. 
De viktigaste är höga startkostnader och oviss nytta. Investeringsbeslut påverkas av energipriser, rättslig osäkerhet och tillgången på bidrag och krediter. Dessa hinder kan man försöka övervinna genom offentliga åtgärder för att komma till rätta med marknadsmisslyckanden och bristfällig reglering.
1 coM(2006) 545 final of 19 october 2006 — action plan on Energy Efficiency: realising the potential. 
1 KOM(2006) 545 slutlig av den 19 oktober 2006 – Handlingsplan för energieffektivitet: att förverkliga möjligheterna.
9 Eu polIcy objEctIVEs 4. the promotion of energy efficiency is set by the article 194(1) of the treaty on the functioning of the European union in the context of the establishment and functioning of the internal market and the need to preserve and improve the environment. in 2007, the Eu set itself a non-binding target of saving 20 % of its projected primary energy consumption by 20203. 
9 eU:s pOlitiSka mål 4. Främjande av energieffektivitet fastställs i artikel 194.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt som ett mål inom ramen för upprättandet av den inre marknaden och dess funktion och med hänsyn till kravet på att skydda och förbättra miljön.
However, according to the commission’s assessment4 of current policies (including those still in the design phase), without further action the Eu will have achieved overall only 9 % energy savings by 2020 (see Table 1). 
Men enligt kommissionens bedömning4 av de nuvarande åtgärderna (inklusive dem som ännu håller på att utformas) kommer EU utan ytterligare insatser bara att ha uppnått totalt 9 % i energibesparingar till 2020 (se tabell 1).
Most of the additional efforts to achieve the 20 % target will be required by the residential and tertiary (commercial and public buildings) sectors5. a new Energy strategy for the 2011–20 period calls for stronger political commitment through ‘a clear definition of the objective’ to be achieved and ‘strong compliance monitoring’ of the Eu legislation as enacted in national law6. 3 presidency conclusions of the European council of 8/9 March 2007, doc. 
Merparten av de ytterligare insatser som krävs för att målet på 20 % ska uppnås kommer att behöva göras i hushålls- och tjänstesektorerna (kommersiella och offentliga byggnader)5. En ny energistrategi för perioden 2011–2020 kräver ett ökat politiskt engagemang med en entydig definition av vad man vill uppnå och effektiv övervakning av att EU:s lagstiftning, såsom den införts i nationell lagstiftning, följs6. tabell 1 planerad UtVeckling Och energibeSparingSpOtential 2020 3 Ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådet den 8–9 mars 2007, dok.
7224/1/07 rEV 1. this objective translates into a saving of 368 million tons of oil equivalent (Mtoe) of primary energy (gross inland consumption minus non-energy uses) by 2020 compared to projected consumption in that year of 1 842 Mtoe, implying a consumption level of 1474 Mtoe. this objective was reconfirmed by the June 2010 European council (17/6/2010 no: Euco 13/10) and is taken up by the new Energy Efficiency directive. 
7224/1/07 REV 1. Detta mål kan översättas till en besparing på 368 miljoner ton oljeekvivalenter (Mtoe) av primärenergi (inhemsk bruttoförbrukning minus användning för andra ändamål än energi) till 2020 jämfört med den beräknade förbrukningen det året på 1 842 Mtoe, vilket innebär en förbrukningsnivå på 1 474 Mtoe.
4 sEc(2011) 277 final of 8 March 2011. tablE 1 projEctEd dEVElopmEnts and EnErGy saVInGs potEntIal In 2020 2020 (baseline 2007) [Mtoe] 2020 (baseline 2009) [Mtoe] Expected progress in 2020 without further action (%) 2020 Economic potential (%) 1 2 3 [=(2-1)/1*100] 4 Gross inland consumption minus final non-energy use 1 842 1 678 -9 % -20 % (EU target) Final energy consumption, of which: 1 348 1 214 -10 % -19 % Industry 368 327 -11 % -13 % Transport 439 395 -10 % -21 % Residential 336 310 -8 % -24 % Tertiary 205 181 -12 % -17 % Energy transformation, transmission and distribution 494 464 -6 % -35 % Source: commission staff Working paper, impact assessment, accompanying the directive of the European parliament and of the council on energy efficiency and amending and subsequently repealing directives 2004/8/Ec and 2006/32/Ec, sEc(2011) 779 final. 
4 SEK(2011) 277 slutlig av den 8 mars 2011. 2020 (referens 2007) (Mtoe) 2020 (referens 2009) (Mtoe) Förväntade framsteg 2020 utan ytterligare insatser (%) Ekonomisk potential 2020 (%) 1 2 3 [=(2-1)/1*100] 4 EU:s bruttoförbrukning minus användning för andra ändamål än energi 1 842 1 678 –9% – 20 % (EU-mål) Slutlig energikonsumtion, varav: 1 348 1 214 –10% –19% Industri 368 327 – 11 % – 13 % Transporter 439 395 – 10 % – 21 % Hushåll 336 310 –8% – 24 % Tjänster 205 181 – 12 % – 17 % Omvandling, överföring och distribution av energi 494 464 –6% – 35 % Källa: Kommissionens arbetsdokument, konsekvensbedömning som åtföljer Europaparlamentets och rådets direktiv om energieffektivitet och om ändring och senare upphävande av direktiv 2004/8/EG och 2006/32/EG, SEK(2011) 779 slutlig.
cohEsIon polIcy fInancIal support 5. the Eu has several spending programmes7 for promoting energy efficiency policy. the most significant funding sources are the cohesion policy funds (the European regional development fund (Erdf) and the cohesion fund (cf)). in the 2000–06 programming period, the Erdf and cf supported projects in the field of energy efficiency with 306 million euro8. in the 2007–13 programming period, the overall planned allocations to energy efficiency have so far increased from 4 192 million euro in 2008 to 5 078 million euro in october 2012 (see Annex I for the breakdown by Member states in 2000–13). in the 2014–20 programming period, the commission has proposed the allocation to be more than 17 billion euro9. sharEd manaGEmEnt 6. 
För programperioden 2007–2013 hade de totala planerade anslagen till energieffektivitet hittills ökat från 4 192 miljoner euro 2008 till 5 078 miljoner euro i oktober 2012 (se bilaga I för fördelningen mellan medlemsstaterna 2000–2013).
Within cohesion policy, the commission issues guidelines for drawing up operational programmes. at the beginning of the programming period, it negotiates and approves the individual operational programmes proposed by the Member states. its task is also to supervise the setting up and operation of management and control systems in the Member states. 
Inom sammanhållningspolitiken utfärdar kommissionen riktlinjer för upprättandet av operativa program. I början av programperioden förhandlar den om och godkänner de enskilda operativa program som medlemsstaterna har föreslagit.
Later, its main role is to monitor the implementation of the operational programme, but it is not involved in the day-to-day management of individual projects. the commission receives annual implementation reports from the Member states and participates in monitoring committees10. the commission is ultimately responsible for the budget implementation11. 
Kommissionens uppgift är också att övervaka att förvaltnings-och kontrollsystem inrättas i medlemsstaterna och att de fungerar. Senare är dess huvuduppgift att övervaka genomförandet av det operativa programmet men den är inte inblandad i den dagliga förvaltningen av enskilda projekt.
5 residential, commercial and public buildings are responsible for nearly 40 % of energy consumption and they have the largest energy savings potential. publicly owned or occupied buildings represent about 12 % by area of the Eu building stock and the Energy Efficiency plan stresses the importance of energy efficiency measures in the public sector (Source: coM(2006) 545 final). it should be noted that in this sector, as opposed for example to the transport sector, the technological solutions needed for a low-carbon society are already available. 
Kommissionen är ytterst ansvarig för budgetgenomförandet11. 5 Bostadshus och kommersiella och offentliga byggnader står för nästan 40 % av energiförbrukningen och har störst energibesparingspotential. Byggnader som ägs eller utnyttjas av det offentliga utgör omkring 12 % av EU:s fastighetsbestånd sett till ytan, och i handlingsplanen för energieffektivitet betonas vikten av energieffektivitetsåtgärder i den offentliga sektorn (källa: KOM(2006) 545 slutlig).
6 coM(2010) 639 final of 10 november 2010 — Energy 2020 — a strategy for competitive, sustainable and secure energy. 
6 KOM(2010) 639 slutlig av den 10 november 2010 – Energi 2020 – En strategi för hållbar och trygg energiförsörjning på en konkurrensutsatt marknad.
7 the 7th framework programme for research (fp7), intelligent Energy Europe (iEE) and Energy Efficiency financing facility (EEff). 
7 Sjunde ramprogrammet för forskning, Intelligent energi – Europa och instrumentet för finansiering av effektivare energiutnyttjande.
8 European commission (2009) Ex post Evaluation of Cohesion Policy Programmes 2000–06 Co-financed by the ERDF (Objectives 1 and 2) — Work Package 5B: Environment and Climate Change, p. 
8 Europeiska kommissionen (2009) Ex‐post Evaluation of Cohesion Policy Programmes 2000–2006 Co‐financed by the ERDF (Objectives 1 and 2) – Work Package 5B: Environment and Climate Change (efterhandsutvärdering av de sammanhållningsprogram 2000–2006 som medfinansierades av Eruf (mål 1 och 2) – arbetspaket 5B: miljö och klimatförändringar), s.
10 9 according to the commission’s proposal, in more developed and transition regions, at least 80 % of Erdf resources must be focused on energy efficiency and renewables, research and innovation, and sME competitiveness, of which at least 20 % must be spent on energy efficiency and renewables; in less developed regions at least 50 % of Erdf resources must be focused on these three areas, of which at least 6 % must be spent on energy efficiency and renewables. 
10 9 I mer utvecklade regioner och övergångsregioner måste enligt kommissionens förslag minst 80 % av Eruf-medlen anslås till energieffektivitet och förnybar energi, forskning och innovation samt små och medelstora företags konkurrenskraft, varvid minst 20 % av medlen måste anslås till energieffektivitet och förnybar energi; i mindre utvecklade regioner ska minst 50 % av Eruf-medlen anslås till dessa tre områden, varvid minst 6 % av medlen måste anslås till energieffektivitet och förnybar energi.
(Source: coM(2011) 614 final of 6 october 2011, p. 
(Källa: KOM(2011) 614 slutlig av den 6 oktober 2011, s.
10 council regulation (Ec) no 1083/2006 of 11 July 2006 laying down general provisions on the European regional development fund, the European social fund and the cohesion fund and repealing regulation (Ec) no 1260/1999 (oJ L 210, 31.7.2010, p. 
10 Rådets förordning (EG) nr 1083/2006 av den 11 juli 2006 om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden samt om upphävande av förordning (EG) nr 1260/1999 (EGT L 210, 31.7.2010, s.
11 article 17(1) of the treaty on European union (oJ c 326, 26.10.2012, p. 
11 Artikel 17.1 i i fördraget om Europeiska unionen (EUT C 326, 26.10.2012, s.
13) and article 317 of the treaty on the functioning of the European union (oJ c 326, 26.10.2012, p. 
13) och artikel 317 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUT C 326, 26.10.2012, s.
Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency 7. the managing authorities, intermediate bodies and certifying authorities at the national, regional and local levels manage and monitor the implementation of the operational programmes12. the managing authorities or intermediate bodies select the projects and monitor their implementation. project funding is subject to certain rules and conditions laid down partly at Eu13 and partly at Member state level (the criteria for selecting projects, the assessment of costs, benefits and potential earnings of projects as well as economic, social and environmental impact assessments are usually made at Member state level with the exception of major projects in the 2007–13 period, where the commission adopts a decision to co-finance the projects). 
Förvaltningsmyndigheterna, de förmedlande organen och de attesterande myndigheterna på nationell, regional och lokal nivå förvaltar och övervakar genomförandet av de operativa programmen12. Förvaltningsmyndigheterna eller de förmedlande organen väljer ut projekt och övervakar genomförandet av dem. Projektfinansiering omfattas av vissa regler och villkor som fastställts dels på EU-nivå13, dels på medlemsstatsnivå (fastställandet av kriterierna för att välja ut projekt och bedömningen av projektens kostnader, nytta och potentiella vinster samt ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvensbedömningar sker i regel på medlemsstatsnivå med undantag av större projekt under perioden 2007–2013, för vilka kommissionen antar ett beslut om att medfinansiera projekten).
12 Eu legislative summary on management and control systems for assistance granted under the cohesion policy funds can be found on: http://europa.eu/legislation_ summaries/regional_ policy/management/ g24241_en.htm 13 regulation (Ec) no 1083/2006. 
12 En sammanfattning av EU:s lagstiftning om förvaltnings-och kontrollsystem för stöd som beviljas inom ramen för sammanhållningspolitiken finns på följande adress: http://europa.eu/legislation_ summaries/regional_ policy/management/ g24241_en.htm 13 Förordning (EG) nr 1083/2006.
11 Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency 
11 Särskild rapport nr 21/2012 – Kostnadseffektiviteten i de sammanhållningspolitiska investeringarna i energieffektivitet
12 audIt SCoPE aNd aPPRoaCh 8. the main audit question was whether the cohesion policy investments in energy efficiency were cost-effective. to answer this question, the court examined whether: — the right conditions had been established in programming and financing to enable cost-effective energy efficiency investments; and whether — the co-financed public buildings projects were cost-effective. 
12 reVISIoNeNS INrIKtNINg oCh omfattNINg Samt reVISIoNSmetod 8. Den viktigaste revisionsfrågan var huruvida de sammanhållningspolitiska investeringarna i energieffektivitet var kostnadseffektiva. För att kunna besvara den frågan granskade revisionsrätten huruvida — rätt villkor hade fastställts för programplanering och finansiering som möjliggjorde kostnadseffektiva energiinvesteringar, — de medfinansierade projekten för offentliga byggnader var kostnadseffektiva.
9. answering the question on programming and financing involved analysing the relevant operational programmes, their ex ante evaluations and the prioritisation of the energy efficiency policy at national level and within individual economic sectors. it also required an analysis of the achievement of national energy efficiency targets and the impact of the cohesion policy funds on this achievement, the availability of national and private co-funding and a review of other national financial support mechanisms. 
9. För att kunna besvara frågan om programplanering och finansiering analyserade revisionsrätten de aktuella operativa programmen, förhandsbedömningarna av dem och prioriteringen av energieffektivitetspolitiken på nationell nivå och inom enskilda ekonomiska sektorer.