natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It can also cover disinformation campaigns to influence online debate and suspected electoral interference. 
Termen kan också omfatta desinformationskampanjer för att påverka onlinedebatten och misstänkt inblandning i val.
In addition, Europol sees a convergence between cybercrime and terrorism2. 
Dessutom ser Europol ett samband mellan it-brottslighet och terrorism2.
05 Different actors – including states, criminal groups and hacktivists – instigate cyber incidents, moved by different motives. 
05 Olika aktörer – inbegripet stater, kriminella grupper och hacktivister – anstiftar cyberincidenter med olika motiv som bakgrund.
The fallout from these incidents is felt at the national, European and even global level. 
Konsekvenserna av dessa incidenter är kännbara på nationell, europeisk och till och med global nivå.
However, the intangible and largely borderless nature of the internet, and the tools and tactics used, often make it difficult to identify an attack’s perpetrator (the so-called “attribution problem”). 
Men internets immateriella och i stor utsträckning gränslösa natur samt de verktyg och den taktik 7
6 
06 De olika typerna av cybersäkerhetshot kan klassificeras enligt hur uppgifterna påverkas – röjande, ändring, förstörelse eller nekad åtkomst – eller enligt de grundläggande informationssäkerhetsprinciper som överträds, i enlighet med figur 1.
Some examples of attacks are described in Box 1. 
Några exempel på angrepp ges i ruta 1.
As the attacks to information systems increase in sophistication, our defence mechanisms become less effective3. 
I takt med att angreppen mot informationssystem blir allt mer sofistikerade blir våra försvarsmekanismer allt mindre effektiva3.
Figure 1 – Threat types and the security principles they put at risk Availability Confidentiality Integrity 7 Unauthorised access Disclosure Modification of Information Destruction Denial of service Source: ECAmodifiedfromaEuropeanParliamentstudy4.Padlock=securitynotimpacted; Exclamation mark = security at risk 
Figur 1 – Hottyper och de säkerhetsprinciper som riskerar att överträdas Tillgänglighet Konfidentialitet Integritet 8 Obehörig åtkomst Röjande av information Ändring av information Förstörelse Nekad åtkomst Källa:Revisionsrätten,anpassningavenstudiefrånEuropaparlamentet4.Hänglås=säkerheten inte påverkad. Utropstecken = säkerheten utsatt för risk.
8 Box1 Types of cyber attacks Every time a new device comes online or connects with other devices, the so-called cybersecurity “attack surface” increases. 
9 Ruta1 Typer av cyberangrepp Varje gång en ny enhet ansluts till internet eller ansluts till andra enheter ökar den så kallade angreppsytan för cybersäkerhet.
The exponential growth of the Internet of Things, the cloud, big data and the digitisation of industry is accompanied by a growth in the exposure of vulnerabilities, enabling malicious actors to target ever more victims. 
Den exponentiella tillväxten av sakernas internet, molnet och stordata samt digitaliseringen av industrin åtföljs av ökad exponering av säkerhetsbrister, vilket gör det möjligt för illvilliga aktörer att komma åt ett större antal offer.
The variety of attack types and their growing sophistication make it genuinely difficult to keep pace5. 
De olika typerna av alltmer sofistikerade angrepp gör det väldigt svårt att hålla jämna steg med hoten5.
Malware (malicious software) is designed to harm devices or networks. 
Sabotageprogram är utformade för att skada enheter eller nätverk.
It can include viruses, trojans, ransomware, worms, adware and spyware. 
De kan innefatta virus, trojaner, utpressningstrojaner, maskar, reklamprogram och spionprogram.
Ransomware encrypts data, preventing users from accessing their files until a ransom is paid, typically in cryptocurrency, or an action is carried out. 
Utpressningstrojaner krypterar data och hindrar användare från att få tillgång till sina filer tills en lösesumma betalas, vanligen i kryptovaluta, eller en åtgärd utförs.
According to Europol, ransomware attacks dominate across the board, and the number of ransomware types has exploded over the past few years. 
Enligt Europol är utpressningstrojaner det slags angrepp som dominerar överlag, och antalet typer av utpressningstrojaner har exploderat under de senaste åren.
Distributed Denial of Service (DDoS) attacks, which make services or resources unavailable by flooding them with more requests than they can handle, are also on the rise, with one-third of organisations facing this type of attack in 20176. 
DDos-attacker (samordnade överbelastningsattacker), som gör tjänster eller resurser otillgängliga genom att översvämma dem med fler anrop än de kan hantera, ökar också, och en tredjedel av alla organisationer utsattes för denna typ av angrepp 20176.
Users can be manipulated into unwittingly performing an action or disclosing confidential information. 
Användare kan manipuleras till att oavsiktligen utföra en åtgärd eller röja konfidentiell information.
This ruse can be used for data theft or cyberespionage, and is known as social engineering. 
Det här knepet kan användas för uppgiftsstöld eller cyberspionage och kallas social ingenjörskonst.
There are different ways to achieve this, but a common method is phishing, where emails appearing to come from trusted sources trick users into revealing information or clicking on links that will infect devices with downloaded malware. 
Det finns olika sätt att uppnå detta, men en vanlig metod är nätfiske, där e-postmeddelanden som verkar komma från tillförlitliga källor lurar användare att röja information eller klicka på länkar som infekterar enheter med nedladdade sabotageprogram.
More than half of Member States reported investigations into network attacks7. 
Mer än hälften av medlemsstaterna rapporterade om utredningar av nätverksangrepp7.
Perhaps the most nefarious of threat types are advanced persistent threats (APTs). 
Den kanske illvilligaste hottypen är avancerade ihållande hot (advanced persistent threat, APT).
These are sophisticated attackers engaged in long-term monitoring and stealing of data, and sometimes harbouring destructive goals as well. 
Det rör sig här om sofistikerade angripare som deltar i långsiktig övervakning och stöld av uppgifter, och ibland också har destruktiva mål.
The aim here is to stay under the radar without detection for as long as possible. 
Syftet här är att hålla sig under radarn och undgå upptäckt så länge som möjligt.
APTs are often state-linked and targeted at especially sensitive sectors like technology, defence, and critical infrastructure. 
APT:er är ofta kopplade till stater och inriktade mot särskilt känsliga sektorer som teknik, försvar och kritisk infrastruktur.
Cyberespionage is said to account for at least one-quarter of all cyber incidents and the majority of costs 8. 
Cyberspionage påstås utgöra minst en fjärdedel av alla cyberincidenter och orsaka den största delen av kostnaderna8.
07 Capturing the impact of being poorly prepared for a cyberattack is difficult due to the lack of reliable data. 
07 På grund av att det saknas tillförlitliga data är det svårt att beskriva effekterna av att vara dåligt förberedd på ett cyberangrepp.
The economic impact of cybercrime rose fivefold between 2013 and 20179, hitting governments and companies, large and small alike. 
Den ekonomiska effekten av it-brottslighet ökade femfaldigt mellan 2013 och 20179 och drabbade regeringar och såväl stora som små företag.
The forecast growth in cyber insurance premiums from €3 billion in 2018 to €8.9 billion in 2020 reflects this trend. 
cyberförsäkringspremier från 3 miljarder euro 2018 till 8,9 miljarder euro 2020 återspeglar den här trenden.
08 While the financial impact of cyberattacks continues to grow, there is an alarming disparity between the cost of launching an attack and the cost of prevention, investigation and reparation. 
08 Samtidigt som cyberangreppens ekonomiska effekter fortsätter att öka finns det en alarmerande skillnad mellan kostnaden för att initiera ett angrepp och kostnaden för förebyggande, undersökning och reparation.
For example, a DDoS attack can cost as little as €15 a month to carry out, yet the losses suffered by the targeted business, including reputational damage, are considerably higher10. 
Till exempel kan en DDoS-attack kosta så lite som 15 euro i månaden att utföra, men förlusterna för de drabbade företagen, inbegripet skadat anseende, är avsevärt högre10.
09 Although 80 % of EU businesses having experienced at least one cybersecurity incident in 201611, acknowledgement of the risks is still alarmingly low. 
09 Även om 80 % av företagen i EU upplevde åtminstone en cybersäkerhetsincident 201611 så är det fortfarande oroväckande få som medger riskerna.
Among companies in the EU, 69 % have no, or only a basic understanding, of their exposure to cyber threats 12, and 60 % have never estimated the potential financial losses 13. 
Bland företagen i EU har 69 % ingen, eller bara grundläggande, förståelse för sin exponering för cyberhot12, och 60 % har aldrig uppskattat de eventuella ekonomiska förlusterna13.
Furthermore, according to a global survey, one-third of organisations would rather pay the hacker’s ransom than invest in information security14. 
Enligt en global undersökning skulle dessutom en tredjedel av organisationerna hellre betala en hackares lösesumma än investera i informationssäkerhet14.
10 The global Wannacry ransomware and NotPetya wiper malware attacks in 2017 together affected more than 320 000 victims in around 150 countries15. 
10 Den globala utpressningstrojanen Wannacry och angreppen med det minerade sabotageprogrammet NotPetya 2017 påverkade sammanlagt fler än 320 000 offer i omkring 150 länder15.
These incidents led to something of a global awakening of the threat posed by cyberattacks, creating fresh momentum to bring cybersecurity into mainstream policy thinking. 
Dessa incidenter ledde till något av ett globalt uppvaknande kring hotet från cyberangrepp och gav ny fart åt insatserna för att få in cybersäkerhet i det allmänna politiska tänkandet.
In addition, 86 % of EU citizens now believe the risk of falling victim to cybercrime is increasing16. 
Dessutom tror 86 % av EU-medborgarna nu att risken för att falla offer för it-brottslighet ökar16.
The EU’s action on cybersecurity 11 The EU became an observer organisation to the Council of Europe’s Convention on Cybercrime Committee in 200117 (the Budapest Convention). 
EU:s cybersäkerhetsåtgärder 11 EU blev en observatörsorganisation till Europarådets kommitté för konventionen om it-brottslighet år 200117 (Budapestkonventionen).
Since then, the EU has used policy, legislation and spending to improve its cyber resilience. 
Sedan dess har EU tillämpat politiska åtgärder, lagstiftning och finansiering för att förbättra sin cyberresiliens.
Against a background of an increasing number of major cyberattacks and incidents, activity has accelerated since 2013, as Figure 2 shows. 
Mot bakgrund av ett ökande antal stora cyberangrepp och -incidenter har verksamheten intensifierats sedan 2013, såsom visas i figur 2.
In parallel, Member States have adopted (and in some cases already updated) their first national cybersecurity strategies. 
Parallellt därmed har medlemsstaterna antagit (och i vissa fall redan uppdaterat) sina första nationella strategier för cybers äkerhet.
12 The main EU actors with responsibility for cybersecurity are described in Box 2 and Annex I. 9 
12 De viktigaste EU-aktörerna med ansvar för cybersäkerhet beskrivs i ruta 2 och bilaga I. 10
10 Box2 Who is involved? 
11 Ruta2 Vem deltar i arbetet?
The European Commission aims to increase cybersecurity capabilities and cooperation, strengthen the EU as a cybersecurity player, and mainstream it into other EU policies. 
Europeiska kommissionen strävar efter att stärka resurser och samverkan kring cybersäkerheten, stärka EU som en cybersäkerhetsspelare och integrera detta i övrig EU-politik.
The main Directorates-General (DG) responsible for cybersecurity policy are DGs CNECT (cybersecurity) and HOME (cybercrime), responsible for the Digital Single Market and the Security Union respectively. 
De generaldirektorat som främst har ansvar för cybersäkerhetspolitiken är GD Kommunikationsnät, innehåll och teknik (cybersäkerhet) och GD Migration och inrikes frågor (it-brottslighet), som ansvarar för den digitala inre marknaden respektive säkerhetsunionen.
DG DIGIT is responsible for the IT security of the Commission’s own systems. 
GD Informationsteknik ansvarar för it-säkerheten i kommissionens egna system.
A host of EU agencies support the Commission, notably ENISA (European Union Agency for Network and Information Security), the EU’s cybersecurity agency – a mainly advisory body that supports policy development, capacity-building and awareness-raising. 
Ett antal EU-byråer stöder kommissionen, särskilt Enisa (Europeiska byrån för nät-och informationssäkerhet) som är EU:s cybersäkerhetsbyrå – ett först och främst rådgivande organ som stöder utveckling av politik, kapacitetsuppbyggnad och arbete för att öka medvetenheten.
Europol’s European Cybercrime Centre (EC3) was established to strengthen the EU’s law enforcement response to cybercrime. 
Europols europeiska it-brottscentrum (EC3) inrättades för att stärka EU:s brottsbekämpande insatser mot it-brottslighet.
A Computer Emergency Response Team (CERT-EU), supporting all Union institutions, bodies and agencies, is hosted by the Commission. 
En incidenthanteringsorganisation (CERT-EU) som stöder alla unionens institutioner, organ och byråer drivs av kommissionen.
The European External Action Service (EEAS) leads on cyber defence, cyber diplomacy and strategic communication, and hosts intelligence and analysis centres. 
Europeiska utrikestjänsten har en ledande roll inom it-försvar, cyberdiplomati och strategisk kommunikation samt driver underrättelse-och analyscentrum.
The European Defence Agency (EDA) aims to develop cyber defence capabilities. 
Europeiska försvarsbyrån (EDA) strävar efter att utveckla it-försvarskapaciteten.
Member States are primarily responsible for their own cybersecurity and, at the EU level, act through the Council, which has numerous coordination and information-sharing bodies (amongst them the Horizontal Working Party on Cyber Issues). 
Medlemsstaterna ansvarar först och främst för den egna cybersäkerheten och agerar på EU-nivå genom rådet, som har ett antal samordnande och informationsdelande organ (bland annat den övergripande arbetsgruppen för cyberfrågor).
The European Parliament acts as co-legislator. 
Europaparlamentet fungerar som medlagstiftare.
Private sector organisations, including industry, internet governance bodies, and academia, are both partners and contributors to policy development and implementation – including through a contractual public-private partnership (cPPP). 
Organisationer i den privata sektorn, inbegripet industrin, internetförvaltningsorgan och den akademiska världen, är både partner och bidragsgivare till politisk utveckling och genomförande – inbegripet genom ett avtalsbaserat offentlig-privat partners kap.
Policy 13 The EU’s cyber ecosystem is complex and multi-layered, cuts across an array of internal policy areas, like justice and home affairs, the digital single market and research policies. 
Politik 13 EU:s cyberekosystem är komplext och mångfacetterat och omfattar ett stort antal inrikespolitiska områden såsom rättsliga och inrikes frågor, den digitala inre marknaden och forskningspolitik.
In external policy, cybersecurity features in diplomacy, and is increasingly part of the EU’s emerging defence policy. 
Inom utrikespolitiken är cybersäkerhet viktigt för diplomatin och spelar en allt viktigare roll i EU:s framväxande försvarspolitik.
14 The cornerstone of the EU’s policy is the 2013 Cybersecurity Strategy18. 
14 Hörnstenen i EU:s politik är strategin för cybersäkerhet från 201318.
The Strategy aims to make the EU’s digital environment the safest in the world, while defending fundamental values and freedoms. 
Strategin syftar till att göra EU:s digitala miljö säkrast i världen, samtidigt som grundläggande värden och friheter försvaras.
It has five core objectives: (i) increasing cyber resilience; (ii) reducing cybercrime; (iii) developing cyber defence policies and capabilities; (iv) developing industrial and technological cybersecurity resources; and (v) establishing an international cyberspace policy aligned with core EU values. 
Den har fem huvudsakliga mål: i) öka cyberresiliensen, ii) minska it-brottsligheten, iii) utveckla it-försvarspolitiken och -kapaciteten, iv) utveckla industriella och tekniska cybersäkerhetsresurser och, v) upprätta en internationell cyberrymdspolitik i linje med EU:s grundläggande värden.
15 The Cybersecurity Strategy interlinks with three subsequently adopted strategies: — The European Agenda on Security’s (2015) objective is to improve law enforcement and the judicial response to cybercrime, mainly by renewing updating existing policies and legislation19. 
15 Strategin för cybersäkerhet är sammanlänkad med tre strategier som antagits senare: — Målet med den europeiska säkerhetsagendan (2015) är att förbättra brottsbekämpning och rättsliga åtgärder mot it-brottslighet, främst genom att förnya och uppdatera befintlig politik och lagstiftning19.
It also sets out to identify obstacles to criminal investigations on cybercrime and enhance cyber capacity-building. — The Digital Single Market Strategy20 (2015) aims to create better access to digital goods and services by creating the right conditions in which to maximise the digital economy’s growth potential. 
Den syftar också till att identifiera hinder för rättsliga utredningar av it-brottslighet och förbättra cyberkapacitets uppbyggnaden. — Syftet med strategin för den digitala inre marknaden 20 (2015) är att förbättra tillgången till digitala varor och tjänster genom att skapa rätt villkor för att maximera den digitala ekonomins tillväxtpotential.
Strengthening online security, trust and inclusion is essential to this end. — The 2016 Global Strategy21 aims to boost the EU’s role in the world. 
I detta hänseende är det avgörande att stärka säkerhet, tillit och delaktighet online. — Den globala strategin21 från 2016 syftar till att främja EU:s roll i världen.
Cybersecurity forms a core pillar through a renewed commitment to cyber issues, cooperation with key partners, and a resolve to address cyber issues across all policy areas, including the rebuttal of disinformation through strategic communication. 
Cybersäkerhet utgör en grundläggande pelare genom ett förnyat åtagande avseende cyberfrågor, samarbete med viktiga partner och ett beslut att hantera cyberfrågor inom alla politiska områden, inbegripet att motverka desinformation genom strategisk kommunikation.
16 In recent years, as cyberspace has become increasingly militarised22 and weaponised23, it has come to be seen as the fifth domain of warfare24. 
16 Under senare år, i takt med att cyberrymden har blivit alltmer militariserad22 och börjat användas som vapen23 har den kommit att ses som det femte krigföringsområdet24.
Cyber defence shields cyberspace systems, networks and critical infrastructure against attack by military and other means. 
It-försvar skyddar cyberrymdens system, nätverk och kritiska infrastruktur mot angrepp med militära metoder eller andra slags metoder.
A Cyber Defence Policy Framework was adopted in 2014 and updated in 201825. 
En ram för EU:s politik för it-försvar antogs 2014 och uppdaterades 201825.
The 2018 updates identifies six priorities, including the development of cyber defence capabilities, as well as the protection of the EU Common Security and Defence Policy (CSDP) communication and information 12 
I uppdateringarna år 2018 identifieras sex prioriteringar, inbegripet utveckling av it-försvarskapacitet samt 13
Cyber defence also forms part of the Permanent Structured Cooperation Framework (PESCO) and EU-NATO cooperation. 
It-försvar utgör också en del av det permanenta strukturerade samarbetet (Pesco) och EU-Nato-samarbetet.
17 The EU’s Joint Framework on countering hybrid threats (2016) tackles cyber threats to both critical infrastructure and private users, highlighting that cyberattacks can be carried out through disinformation campaigns on social media26. 
17 EU:s gemensamma ram för att motverka hybridhot (2016) är inriktad på cyberhot mot både kritisk infrastruktur och privata användare och betonar att cyberangrepp kan genomföras genom desinformationskampanjer på sociala medier26.
It also notes the need to improve awareness and enhance cooperation between the EU and NATO, which was given substance in the Joint EU-NATO Declarations of 2016 and 201827. 
Inom ramen noteras också behovet av att förbättra medvetenheten och samarbetet mellan EU och Nato, vilket specificerades i de gemensamma förklaringarna från EU och Nato 2016 och 201827.
18 In 2017 the Commission presented a new cybersecurity package, reflecting the growing urgency of digital protection. 
18 År 2017 presenterade kommissionen ett nytt cybersäkerhetspaket som återspeglade det växande behovet av digitalt skydd.
This included a new Commission communication updating the 2013 cybersecurity strategy28, a blueprint for a quick and coordinated response to a major attack, and for the swift implementation of the Directive on Security of Network and Information Systems (NIS Directive)29. 
Det inkluderade ett nytt meddelande från kommissionen om uppdatering av strategin för cybersäkerhet från 201328 och en plan för snabb och samordnad hantering av ett stort angrepp och för snabbt genomförande av direktivet om säkerhet i nätverks-och informationssystem (NIS-direktivet)29.
Furthermore, the package included a number of legislative proposals (see paragraph 22). 
Dessutom innehöll paketet ett antal lagstiftningsförslag (se punkt 22).
Legislation 19 Since 2002 legislation with varying degrees of relevance to cybersecurity has been adopted. 
Lagstiftning 19 Sedan 2002 har lagstiftning med olika stor relevans för cybersäkerhet antagits.
20 As the main pillar of the 2013 cybersecurity strategy, the legal centrepiece is the 2016 Network and Information Security (NIS) Directive30, the first EU-wide legislation on cybersecurity. 
20 Den viktigaste pelaren i strategin för cybersäkerhet från 2013 är direktivet om nät-och informationssäkerhet (NIS)30 från 2016, den första EU-omfattande lagstiftningen om cybersäkerhet.
The directive, which was to be transposed by May 2018, aims to achieve a minimum level of harmonised capabilities by obliging Member States to adopt national NIS strategies and create single points of contact and computer security incident response teams (CSIRTs)31. 
Direktivet, som skulle införlivas senast i maj 2018, syftar till att uppnå en minsta nivå av harmoniserad kapacitet genom att ålägga medlemsstaterna att anta nationella NIS-strategier och skapa gemensamma kontaktpunkter och it-incidentcentrum (CSIRT-enheter)31.
It also sets security and notification requirements for operators of essential services in critical sectors and digital service providers. 
Det fastställer också säkerhets-och rapporteringskrav för leverantörer av samhällsviktiga tjänster i kritiska sektorer och för leverantörer av digitala tjänster.
21 In parallel, the General Data Protection Regulation32 (GDPR) came into force in 2016 and applied from May 2018. 
21 Samtidigt trädde den allmänna dataskyddsförordningen32 (GDPR) i kraft 2016 och började tillämpas i maj 2018.
Its objective is to protect European citizens’ personal data by setting rules on its processing and dissemination. 
Syftet med den är att skydda de europeiska medborgarnas personuppgifter genom att upprätta regler för behandling och spridning av dessa.
It grants data subjects certain rights and places obligations on data controllers (digital service providers) regarding the use and transfer of information. 
Den ger registrerade vissa rättigheter och ålägger personuppgiftsansvariga (leverantörer av digitala tjänster) skyldigheter avseende användning och överföring av information.
It also imposes notification requirements in case of breach and, in some cases, can levy fines. 
Den inför också anmälningskrav vid överträdelser och i vissa fall kan böter 14 utfärdas.