natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Observations 36 The implementation of RDPs sometimes has negative side‐effects on water 54 Agricultural and environmental policies can have competing aims. 
Iakttagelser 36 Genomförandet av lands‐ bygdsutvecklingsprogram får ibland negativa bieffekter på vatten 54 Jordbruks‐ och miljöpolitiken kan ha konkurrerande syften.
Yet rural development funds should be used in a manner that is sustain‐ able as regards water management, and RDPs should therefore contain safeguard clauses to avoid potential negative side‐effects (see Box 12). 
Men lands‐ bygdsutvecklingsstödet borde använ‐ das på ett sätt som är hållbart när det gäller vattenförvaltning, och lands‐ bygdsutvecklingsprogrammen borde därför innehålla säkerhetsklausuler så att potentiella negativa bieffekter kan undvikas (se ruta 12).
Despite this, the design of some, duly‐approved, rural development measures does not prevent them from having substantial negative side‐effects on water. 
Trots detta motverkar inte utformningen av vissa landsbygdsutvecklingsåtgärder, som har godkänts på vederbörligt sätt, att åtgärderna får stora negativa bieffekter på vatten.
Certain RDPs were approved although they did not contain adequate safeguard clauses (see Box 12). 
Vissa landsbygds‐ utvecklingsprogram godkändes trots att de inte innehöll några lämpliga säkerhetsklausuler (se ruta 12).
55 In some cases, even if the RDP includes safeguard clauses to avoid negative side‐effects on water, in practice the implementation of measures allows such side‐effects to occur (see Box 13). 
55 I vissa fall innebär genomförandet av åtgärder i praktiken att negativa bieffekter uppstår, också när det finns säkerhetsklausuler i landsbygds‐ utvecklingsprogrammet som ska göra att sådana effekter undviks (se ruta 13).
Examples of RDPs with and without safeguard clauses The RDP for Italy (Lombardy) examined during the audit includes safeguard clauses in relation to the measure targeting investments for the modernisation of agricultural holdings. 
Exempel på landsbygdsutvecklingsprogram med och utan säkerhetsklausuler Det landsbygdsutvecklingsprogram för Italien (Lombardiet) som granskades vid revisionen innehåller säker‐ hetsklausuler som gäller den åtgärd som är inriktad på investeringar för modernisering av jordbruksföretag.
The RDP allows for the construction of new greenhouses for horticulture only if there are energy and water savings. 
Enligt landsbygdsutvecklingsprogrammet får nya växthus för trädgårdsodling byggas endast om det innebär energi‐ och vattenbesparingar.
Investments to expand the exist‐ ing irrigation network or increase the irrigated surface area are considered to be ineligible. 
Investeringar för att expandera det befintliga bevattningsnätet eller för att öka den ytareal som ska bevattnas betraktas som icke stödberättigande.
However, the design of the same measure in the RDP for Spain (Andalusia) leaves room for substantial nega‐ tive side‐effects such as extension of the area under irrigation or the approval of projects that mean an increase in overall water consumption. 
Utformningen av samma åtgärd i landsbygdsutvecklingsprogrammet för Spanien (Andalusien) lämnar dock utrymme för betydande negativa bieffekter som att en större areal ska bevattnas eller att projekt som innebär en ökning av den totala vattenförbrukningen godkänns.
Example of negative side‐effects due to weaknesses in the implementation of a rural development measure A DAS audit by the Court in Spain found that a project under measure 125 (infrastructure related to the devel‐ opment and adaptation of agriculture and forestry) had been approved even though the water rights granted to the beneficiary were not sufficient to render the project economically viable and the beneficiary consumed significantly more water than his entitlement, thus breaching two eligibility criteria for this type of projects. 
Exempel på negativa bieffekter på grund av brister i genomförandet av en landsbygdsutvecklingsåtgärd Vid en DAS‐revision i Spanien upptäckte revisionsrätten att ett projekt inom åtgärd 125 (infrastruktur som är av betydelse för utveckling och anpassning inom jord‐ och skogsbruket) hade godkänts trots att de vatten‐ rättigheter som hade beviljats stödmottagarna inte var tillräckliga för att göra projektet ekonomiskt bär‐ kraftigt. Stödmottagaren förbrukade betydligt mer vatten än han hade rätt till och bröt därmed mot två stödvillkor för denna typ av projekt.
This shows that the checks carried out in order to approve a project application were not effective, and that basic requirements that should in principle have prevented negative side‐effects (such as no increase in the amount of water used) were not guaranteed. 
Detta visar att de kontroller som gjordes för att en projektansökan skulle kunna godkännas inte var ändamålsenliga och att de grundkrav som i princip skulle ha förhindrat negativa bieffekter (som att den totala vattenmängd som används ökar) inte kunde garanteras.
Box 13 Box 12 
Ruta 13 Ruta 12
Observations 37 Rural development fund‐ ing has been underused as a response to water concerns The implementation rate of water‐related measures is not always on track 56 Rural development measures that may have a direct effect on the protection of water include those that require farmers to change their farming prac‐ tices by reducing the use of pesticides or fertilisers or adapting their crops to the local hydrological situation. 
Iakttagelser 37 Landsbygdsutvecklingsstöd har inte utnyttjats tillräckligt som en reaktion på farhå‐ gorna beträffande vatten Genomförandet av vatten‐ relaterade åtgärder går ibland långsamt 56 De landsbygdsutvecklingsåtgärder som kan ha en direkt effekt på vatten‐ skyddet kan t.ex. vara sådana åtgärder som kräver att jordbrukarna ändrar sina jordbruksmetoder och minskar användningen av bekämpningsmedel eller gödselmedel eller anpassar sina grödor till den lokala hydrologiska si‐ tuationen.
The way these measures are actually used is an important factor when assess‐ ing whether the EAFRD’s potential as regards water protection has been fully exploited. 
Hur dessa åtgärder faktiskt används är en viktig faktor när man ska bedöma om EJFLU:s potential vad gäller vattenskydd har utnyttjats fullt ut.
The Court examined this aspect, firstly, through an analysis of the measures activated by Member States in their RDPs and, secondly, through an analysis of the use made by Member States of the possibilities offered by Article 38 of Regulation (EC) No 1698/2005 as regards costs related to implementation of the WFD. 
Revisionsrätten granskade den aspekten först genom en analys av de åtgärder som medlemsstaterna hade aktiverat i sina landsbygdsutvecklings‐ program och sedan genom en analys av hur medlemsstaterna använde de olika möjligheter som ges i artikel 38 i förordning (EG) nr 1698/2005 när det gäller kostnader för att genomföra ram‐direktivet om vatten.
57 The Court has analysed the implemen‐ tation rate of active rural development measures identified by the Member States themselves as having a direct effect on water protection. 
57 Revisionsrätten analyserade genom‐ förandegraden för aktiva landsbygds‐ utvecklingsåtgärder som medlemssta‐ terna själva konstaterat hade en direkt effekt på vattenskyddet.
Although this analysis has certain limitations44, the results show that in around half of all cases the implementation rates are on track. 
Trots att denna analys har vissa begränsningar44 visar resultaten att genomförande‐ graden är god i ungefär hälften av samtliga fall.
44 As measures often have sub‐measures that are not addressing water, not all projects financed under these measures in fact relate to water protection. 
44 Eftersom åtgärderna ofta innehåller delåtgärder som inte handlar om vatten är det inte alla projekt som finansieras inom denna åtgärd som verkligen gäller vattenskydd.
Observations 38 58 However, Member States have failed to take advantage of the possibilities offered by Article 38 of Regulation (EC) No 1698/2005, which specifically provides that measure 21345 can be used ‘to compensate for costs incurred and income foregone resulting from disadvantages in the areas related to the implementation of [the WFD]’ (see Table 4). 
Iakttagelser 38 58 Men medlemsstaterna har inte utnytt‐ jat de möjligheter som finns i artikel 38 i förordning (EG) nr 1698/2005 där det särskilt anges att åtgärd 12345 får an‐ vändas till att “kompensera jordbrukar‐ na för kostnader eller inkomstbortfall på grund av svårigheter i områdena i fråga i samband med genomför‐ andet av [ramdirektivet om vatten]” (se tabell 4).
59 At the time of the audit visits, none of the Member States except Denmark46 had activated measure 213 in respect of the WFD as provided in Article 38. 
59 När granskningsbesöken gjordes hade ingen av medlemsstaterna förutom Danmark46 aktiverat åtgärd 213 för att följa ramdirektivet om vatten enligt artikel 38.
According to the Commission22, only 4 % of the RBMPs submitted to it indicate that they will use Article 38 to compensate farmers for the require‐ ments of the WFD. 
Enligt kommissionen22 anges det endast i 4 % av de förvaltningspla‐ ner för avrinningsdistrikt som lämnats in att man ska använda artikel 38 för att kompensera jordbrukarna för de krav som ställs i ramdirektivet om vatten.
This limited use of measure 213 was caused by, among other things, delays in the Member States’ finalising their RBMPs. 
Att åtgärd 213 användes i så begränsad utsträckning berodde bland annat på att medlemsstaterna var försenade med sina förvaltningsplaner för avrinnings‐ distrikt.
An‐ other factor unfavourable to the use of measure 213 is that, for payments linked to the WFD, implementation rules were not published until Febru‐ ary 201047 — 3 years and 2 months after the start of the rural develop‐ ment programming period48 and more than 1 year after the RBMPs were to be completed under Article 13 WFD. 
En annan ogynnsam faktor när det gäller användningen av åtgärd 213 är att inga tillämpningsföreskrifter för betalningar som är kopplade till ram‐ direktivet om vatten offentliggjordes förrän i februari 201047 – tre år och två månader efter det att programperioden för landsbygdsutveckling hade startat48 och mer än ett år efter det att förvalt‐ ningsplanen för avrinningsdistrikt skulle ha färdigställts enligt artikel 13 i ram‐ direktivet om vatten.
45 Measure 213: ‘Natura 2000 payments and payments linked to Directive 2000/60/EC (WFD)’. 
45 Åtgärd 123: Natura 2000‐stöd och stöd som är kopplade till direktiv 2000/60/EG.
46 Denmark had activated measure 213 to compensate for the costs related to the implementation of 10m‐wide buffer strips, but due to the suspension of the Danish RBMPs in December 2012 implementation of the measure is on hold. 
46 Danmark aktiverade åtgärd 213 för att kompensera för kostnaderna för genomförandet av tio meter breda buffertremsor, men sedan Danmarks förvaltningsplan för avrinningsdistrikt drogs in i december 2012 står genomförandet av åtgärden stilla.
47 Commission Regulation (EU) No 108/2010 of 8 February 2010 amending Regulation (EC) No 1974/2006 laying down detailed rules for the application of Council Regulation (EC) No 1698/2005 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) (OJ L 36, 9.2.2010, p. 
47 Kommissionens förordning (EU) nr 108/2010 av den 8 februari 2010 om ändring av förordning (EG) nr 1974/2006 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1698/2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (EUT L 36, 9.2.2010, s.
48 EAFRD 2007–13. 
48 EJFLU 2007–2013.
Implementation rates for rural development measures1 identified by Member States as having a direct effect on water protection (in %) Country Measure 115 121 125 213 214 216 226 321 Denmark 84,1 24,2 France (mainland) 69,7 39,8 85,8 16,9 Greece 17,0 35,7 71,7 21,5 Italy (Lombardy) 75,8 42,4 69,0 51,9 Slovakia 85,8 88,2 91,8 Netherlands 51,0 30,4 95,7 9,7 Spain (Andalusia) 9,4 70,0 27,6 73,1 Implementation rates on track (> 60 %) Measure 213 not activated in any of the Member States visited during the audit Measure not identified by the Member State visited as having a direct effect on water Protection 1 Measure 115: ‘setting up of management, relief and advisory services’; measure 121: ‘modernisation of agricultural holdings’; measure 125: ‘infrastructure related to the development and adaptation of agriculture and forestry’; measure 214: ‘agri‐environment payments’; meas‐ ure 216: ‘non‐productive investments’; measure 226: ‘restoring forestry potential and introducing prevention actions’; and measure 321: ‘basic services for the economy and rural population’. 
Genomförandegrader för landsbygdsutvecklingsåtgärder1 som medlemsstaterna konstaterat har direkt effekt på vattenskyddet (i procent) Land Åtgärd 115 121 125 213 214 216 226 321 Danmark 84,1 24,2 Frankrike (fastlandet) 69,7 39,8 85,8 16,9 Grekland 17,0 35,7 71,7 21,5 Italien (Lombardiet) 75,8 42,4 69,0 51,9 Slovakien 85,8 88,2 91,8 Nederländerna 51,0 30,4 95,7 9,7 Spanien (Andalusien) 9,4 70,0 27,6 73,1 Goda genomförandegrader (> 60 %) Åtgärd 213 hade inte aktiverats i någon av de medlemsstater som besöktes under revisionen Den besökta medlemsstaten hade inte konstaterat att åtgärden hade direkt effekt på vattenskydd 1 Åtgärd 115: Inrättande av företagslednings‐, avbytar‐ och rådgivningstjänster, åtgärd 121: Modernisering av jordbruksföretag, åtgärd 125: Infrastruktur som är av betydelse för utveckling och anpassning inom jord‐ och skogsbruket, åtgärd 214: Stöd för miljövänligt jordbruk, åtgärd 216: Icke‐produktiva investeringar, åtgärd 226: Restaurering av skogstillståndet och införande av förebyggande åtgärder och åtgärd 321: Grundläggande tjänster för ekonomin och befolkningen på landsbygden.
Source: European Commission, data as of 31 March 2013. 
Källa: Europeiska kommissionen, uppgifter från den 31 mars 2013.
Table 4 
Tabell 4
Observations 39 Financial instruments especially conceived to address water issues have barely been used 60 Council Decision 2009/61/EC49 indi‐ cated the need to strengthen the response to a number of‘crucial new challenges’ identified in 200350, one of which was ‘water management’. 
Iakttagelser 39 Finansieringsinstrument som särskilt har tagits fram för vattenfrågor har knappt använts 60 I rådets beslut 2009/61/EG49 angavs behovet av att agera kraftfullare när det gällde ett antal “nya utmaningar av avgörande betydelse” som fastställdes 200350, varav en rörde vattenförvalt‐ ning.
In line with the Decision, the Health Check made available additional funds tar‐ geting these new challenges. 
I linje med beslutet innebar hälsokontrollen att kompletterande medel gjordes tillgängliga för dessa nya utmaningar.
The total additional budget was 3,8 billion euro. 
Den totala komplette‐ rande budgeten var 3,8 miljarder euro.
At the same time, as a response to the 2008 economic crisis, the Commis‐ sion drew up the European Economic Recovery Plan51 (EERP). 
Samtidigt utarbetade kommissionen en ekonomisk återhämtningsplan för Europa51 som en reaktion på den eko‐ nomiska krisen 2008.
The EERP pro‐ vided an extra one billion euro to be spent on broadband in rural areas and any of the new challenges. 
Återhämtnings‐ planen gav ytterligare en miljard euro som skulle användas till bredband i landsbygdsområden och vilken som helst av de nya utmaningarna.
61 In 2010, under the first amendments to RDPs following the Health Check, Member States allocated 26,9 % of the additional CAP funds (1,3 billion euro) to the ‘new challenge’ of water man‐ agement52 (see Figure 8). 
61 År 2010 tilldelade medlemsstaterna, inom ramen för de första ändringarna av landsbygdsutvecklingsprogrammen efter hälsokontrollen, 26,9 % av de kompletterande GJP‐medlen (1,3 mil‐ jarder euro) till den ”nya utmaningen” vattenförvaltning52 (se figur 8).
The average implementation rate of these funds at the end of 2012 was 17,5 % for the EU‐27, although this figure varies wide‐ ly among Member States53 (see Annex IV for more details). 
Den genomsnittliga genomförandegraden för dessa medel vid utgången av 2012 var 17,5 % för EU‐27, även om denna siffra varierar stort bland medlems‐ staterna53 (närmare uppgifter finns i bilaga IV).
Although the Health Check provided an opportunity to further integrate water manage‐ ment issues into RDPs, in practice most Member States have made very little use of the extra funds. 
Trots att hälsokontrollen var ett tillfälle att ytterligare inte‐ grera vattenförvaltningsfrågor i lands‐ bygdsutvecklingsprogrammen har de flesta medlemsstater i praktiken använt de extra medlen i mycket liten utsträckning.
49 Council Decision 2009/61/EC of 19 January 2009 amending Decision 2006/144/EC on the Community strategic guidelines for rural development (programming period 2007 to 2013) (OJ L 30, 31.1.2009, p. 
49 Rådets beslut 2009/61/EG av den 19 januari 2009 om änd‐ ring av beslut 2006/144/EG om gemenskapens strate‐ giska riktlinjer för landsbygds‐ utvecklingen (program‐ period 2007–2013) (EUT L 30, 31.1.2006, s.
112). 
20).
50 Recital 3 to Decision 2009/61/EC: ‘In the assessment of the implementation of the Common Agricultural Policy reform of 2003, climate change, renewable energies, water management, biodiversity and dairy restructuring were identified as crucial new challenges for European agriculture.’ 
50 Skäl 3 i beslut 2009/61/EG: “Vid utvärderingen av genom‐ förandet av reformen av den gemensamma jordbruks‐ politiken 2003 konstaterades det att klimatförändringarna, förnybara energier, vattenför‐ valtning, biologisk mångfald och omstrukturering av mjölk‐ sektorn utgör nya utmaningar av avgörande betydelse för det europeiska jordbruket.”
51 COM(2008) 800 final of 26 November 2008. 
51 KOM(2008) 800 slutlig, 26.11.2008.
52 The Court acknowledges that some of the funds accounted for as addressing the ‘new challenge’ of biodiversity can have also a positive effect on water. 
52 Revisionsrätten medger att en del av de medel som har gått till att anta den “nya utmaning” som rör biologisk mångfald också kan ha en positiv effekt på vatten.
53 The Commission does not have validated figures for these implementation rates. However the figures presented by the Court are based on information supplied by the Commission. 
53 Kommissionen har inte validerade uppgifter för dessa genomförandegrader, men de siffror som revisionsrätten presenterar bygger på information från kommissionen.
Planned distribution of Health Check and Recovery funds among ‘new challenges’ as at 2010 Dairy restructuring 14,5 % Innovation linked to new challenges Broadband 7,3 % Climate change 14,2 % Renewable energy 5,6 % Biodiversity 31,2 % Water management 26,9 % 0,3 % Source: European Commission. 
Planerad fördelning av medel från hälsokontrollen och återhämtningplanen till de ”nya utmaningarna” år 2010 Omstrukturering av mejerisektorn 14,5 % Innovation kopplad till nya utmaningar Biologisk mångfald 31,2 % Vattenvård 26,9 % 0,3 % Bredband 7,3 % Klimatförändringar 14,2 % Förnybar energi 5,6 % Källa: Europeiska kommissionen.
Figure 8 
Figur 8
Observations 40 The polluter pays princi‐ ple has not been inte‐ grated into the CAP 62 The polluter pays principle requires the polluter to bear the expense of preventing, controlling, and cleaning up pollution54. 
Iakttagelser 40 Principen om att föro‐ renaren ska betala har inte införlivats i GJP 62 Enligt principen om att förorenaren betalar ska förorenaren bära kostna‐ derna för att förebygga, kontrollera och rena föroreningar54.
Nowadays the princi‐ ple is a legal obligation endorsed by the EU in its Treaty55 and in the Envi‐ ronmental Liability Directive56, and referred to explicitly in Article 9 WFD. 
Nuförtiden är principen en rättslig skyldighet som är inskriven i EU:s fördrag55 och i direktivet om miljöansvar56 och som det uttryckligen hänvisas till i artikel 9 i ramdirektivet om vatten.
63 Agricultural practices result in both benefits to and burdens on the envi‐ ronment. 
63 Olika metoder för att bedriva jordbruk kan vara till såväl nytta som men för miljön.
The negative environmental effects of agriculture often include the introduction of unwanted chemi‐ cals (pollutants) into the environ‐ ment. 
Jordbrukets negativa miljö‐ effekter är ofta att oönskade kemika‐ lier (föroreningar) förs in i miljön.
‘The diffuse nature of pollution from agriculture and the difficulty of identifying the polluter hamper en‐ forcement of environmental laws and allocation of responsibility for dam‐ ages’54. 
Den diffusa karaktären på föroreningar från jordbruket och svårigheten att identi‐ fiera förorenaren gör att miljölagar inte tillämpas och att ansvaret för skador inte fastställs54.
Nevertheless, ‘the polluter pays principle should apply when agricul‐ tural activities impose environmental harm that affects private and public property’54. 
Men principen om att förorenaren betalar bör ändå tillämpas när jordbruksverksamhet orsakar miljö‐ skador som drabbar privat och offentlig egendom54.
Mechanisms to enforce the polluter pays principle may exist (such as fines imposed at Member State level), but they do not influence the payments that CAP beneficiaries receive. 
Mekanismer för att införa principen om att förorenaren betalar kanske finns (t.ex. att medlemsstater döms att betala böter), men de påver‐ kar inte stöden till GJP‐mottagare.
64 The penalties currently applied to farmers for not meeting the cross‐compliance requirements (i.e. ex‐ ceeding an acceptable regulatory level of pollution) are not calculated on the basis of the cost of the dam‐ age caused and thus, may represent only a portion of this cost. 
64 De påföljder som för närvarande fast‐ ställs för jordbrukare som inte uppfyl‐ ler tvärvillkoren (dvs. som överskrider en godtagbar lagstadgad grad av föro‐ rening) beräknas inte på grundval av kostnaden för den skada som orsakats och utgör därför kanske bara en del av denna kostnad.
In many cases they are not proportionate to the seriousness of the farmer’s breach of cross‐compliance obligations. 
I många fall står de inte i proportion till allvaret i jordbru‐ karens överträdelse av tvärvillkoren.
This was already observed by the Court in Spe‐ cial Report No 8/2008. 
Detta konstaterade revisionsrätten redan i särskild rapport nr 8/2008.
In this respect the Court again draws attention to the weaknesses noted in paragraphs 40 to 43 regarding the application of cross‐compliance. 
I det hänseendet uppmärksammar revisionsrätten återigen de brister som konstateras i punkterna 40–43 i till‐ lämpningen av systemet med tvärvill‐ kor.
Therefore, at the moment, as it is currently applied, cross‐compliance can provide a useful but only partial response to the pol‐ luter pays principle. 
Såsom systemet med tvärvillkor tillämpas för närvarande kan det vara till nytta, men endast delvis när det gäller principen om att förorenaren ska betala.
65 A significant number of payments under rural development are not tied to cross‐compliance9. 
65 Ett stort antal landsbygdsutvecklings‐ stöd är inte knutna till tvärvillkor9.
As a result, a farmer who pollutes will continue to receive these payments without any reduction. 
Det innebär att en jordbrukare som föro‐ renar fortsätter att få dessa stöd utan någon minskning.
At present, no mechanism exists which proportionately takes into account the costs of preventing or cleaning up the pollution that a farmer causes and which reduces the rural development payments accordingly. 
I dagsläget finns det ingen mekanism som på ett propor‐ tionellt sätt tar hänsyn till kostnaderna för att förebygga eller rena förorening‐ ar som en jordbrukare orsakar och som minskar landsbygdsutvecklingsstöden i motsvarande utsträckning.
54 Margaret Rosso Grossman, Agriculture and the Polluter Pays Principle, vol. 
54 Margaret Rosso Grossman, Agriculture and the Polluter Pays Principle (jordbruk och principen om att förorenaren betalar), vol.
11.3 Electronic Journal of Comparative Law, December 2007, http://www.ejcl.org/113/ article113‐15.pdf. 
11.3 Electronic Journal of Comparative Law, (december 2007), http://www.ejcl.org/113/ article113‐15.pdf.
55 Article 191(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union. 
55 Artikel 191.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.