natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Observations 58 CBP 6: Importance of learning from previous experience 111 CBP 6 stresses the importance of learning from previous experience. 
Iakttagelser 58 Gemensam grundläggande princip 6: Vikten av att dra lärdom av tidigare erfarenheter 111 Med princip 6 betonas vikten av att dra lärdom av tidigare erfarenheter.
In 14 of 19 cases, this principle had been respected: previous experience of carrying out projects had demonstrably increased the capacity of project promoters, some of whom had also applied this expertise to subsequent projects. 
I 14 av 19 fall hade denna princip respekterats: tidigare erfarenhet av att genomföra projekt hade bevisligen ökat de projektansvarigas kapacitet, vilket några av dem utnyttjade i senare projekt.
112 In Spain, the ‘Promociona’ education project built on an employment programme (‘Acceder’) that had been running successfully since 2000. 
112 I Spanien byggde utbildningsprojektet Promociona på ett sysselsättningsprogram (Acceder) som hade pågått med goda resultat sedan 2000.
The NGO managing those programmes as intermediate body also shared its own expertise with other NGOs acting as intermediate bodies for the ‘Lucha contra la discriminación’ OP. 
Den frivilligorganisation som förvaltade dessa program som förmedlande organ delade med sig av sina kunskaper till andra frivilligorganisationer som fungerade som förmedlande organ för det operativa programmet Lucha contra la discriminación.
Each NGO had a focus on different vulnerable groups, and they regularly shared experience among themselves. 
Varje frivilligorganisation var inriktad på olika sårbara grupper och de delade regelbundet med sig av sina erfarenheter.
The examined projects of the Andalusia OP added to the knowledge and information held by the public bodies which im‐ plemented the projects, because all data collected by the project promoters was stored in the public employment service’s records. 
De projekt i Andalusiens operativa program som granskades bidrog till kunskapen och informationen hos de offentliga organ som genomförde projekten eftersom alla uppgifter som samlades in av de projektansvariga lagrades hos den offentliga arbetsförmedlingen.
This provided public authori‐ ties with a valuable tool for policy evaluation and further planning; it had been in use since the programme started in 2004. 
Det gav de offentliga myndigheterna ett värdefullt verktyg för att utvärdera politiken och planera vidare. Det har använts sedan programmet startade 2004.
CBP 7: Use of EU instruments 113 CBP 7 concerns the use of EU instruments. 
Gemensam grundläggande princip 7: Användning av EU-instrument 113 Princip 7 handlar om användningen av EU-instrument.
All examined projects had by defini‐ tion used EU instruments to some extent, since they had received funding from the ERDF or the ESF. 
Alla granskade projekt hade per definition använt EU-instrument i någon utsträckning eftersom de hade fått medel från Eruf eller ESF.
Four projects had gone further, using a combination of funding from the two funds; we consider this to be a good method of providing integrated support. 
Fyra projekt hade gått längre och använt en kombination av finansiering från de två fonderna, vilket vi anser är en bra metod för att tillhandahålla integrerat stöd.
The project described in Box 12, which was implemented in Bulgaria, gives an example of this. 
Det projekt som beskrivs i ruta 12, och som genomfördes i Bulgarien, är ett exempel på detta.
Observations 59 Use of integrated approach involving the ERDF and the ESF (Bulgaria, project 5) The objective of this ERDF project (see Picture 2) was to improve the inclusion of people in underprivileged and vulnerable circumstances by raising their living standards and by generally improving the quality of the housing stock in the municipality. 
Iakttagelser 59 Användning av en integrerad metod med Eruf och ESF (Bulgarien, projekt 5) Syftet med Eruf-projektet (se bild 2) var att förbättra missgynnade och sårbara personers integration genom att höja deras levnadsstandard och generellt förbättra kvaliteten på bostäderna i kommunen.
Social housing was intended to provide access to basic living conditions for approximately 165 socially vulnerable people who lived in dilapidated, overcrowded housing that did not comply with legal requirements for the construction and planning of residential buildings. 
De subventionerade bostäderna skulle ge omkring 165 socialt utsatta personer som bodde i förfallna och överbefolkade bostäder, som inte uppfyllde lagstadgade krav på byggande och planering av bostäder, tillgång till grundläggande levnadsförhållanden.
In Bulgaria, it was necessary for housing projects to be integrated with the provision of social services. 
I Bulgarien måste bostadsprojekt integreras med sociala tjänster.
Con‐ sequently, project selection criteria stated that promoters should provide the residents of new homes with employment, education and health services. 
I urvalskriterierna föreskrevs därför att de projektansvariga skulle ge de som bodde i de nya lägenheterna tillgång till arbete, utbildning och hälsovård.
Those social services were part of a programme called Integra, which was financed under the ESF in parallel with the housing measures. 
De sociala tjänsterna ingick i ett program kallat Integra som finansierades inom ESF parallellt med bostadsåtgärderna.
The rear façade of the refurbished social housing apartment block in Devnya (Bulgaria) Source: ECA. 
Den bakre fasaden av det renoverade hyreshuset med subventionerade bostäder i Devnya (Bulgarien) Källa: Europeiska revisionsrätten.
Picture 2 Box 12 
Bild 2 Ruta 12
Observations 60 CBP 8: Involvement of regional and local authorities 114 CBP 8 concerns the involvement of regional and local authorities, as they play a key role in the practical implementation of policies. 
Iakttagelser 60 Gemensam grundläggande princip 8: Regionala och lokala myndigheters delaktighet 114 Princip 8 handlar om regionala och lokala myndigheters delaktighet eftersom de spelar en central roll när politiken ska genomföras i praktiken.
Often, to have a long‐term effect, projects need a sustainable source of financing and, sometimes, the backing of a private promoter or a public authority. 
Om projekten ska få långsiktiga effekter behöver de ofta ha en hållbar finansieringskälla och, ibland, stöd från en privat aktör eller en offentlig myndighet.
A good example was found in Romania where an important element of one project was passed over to the National Institute for Public Health, which was also an implementation partner of this project (see Box 11). 
Ett bra exempel såg vi i Rumänien där en stor del av ett projekt lämnades över till det nationella folk-hälsoinstitutet som också var en av projektets genomförandepartner (se ruta 11).
115 Ten of the 19 examined projects depended heavily on the continued availability of long‐term public financing, because the project promoters were non‐profit organisations. 
115 Tio av de 19 granskade projekten var mycket beroende av fortsatt tillgång till långsiktig offentlig finansiering eftersom de projektansvariga var ideella organisationer.
Four other projects had been taken over and funded by public authorities; in each case, this had been planned from the start. 
Fyra andra projekt hade tagits över och finansierades av offentliga myndigheter, vilket i samtliga fall var planerat från början.
The long‐term sustainability of three further projects should have been guaranteed by a public authority as stated in the project description, but had not been, either because of weaknesses in project management (in one case in Bulgaria) or because of a lack of sustained financial support at local level (see Box 13). 
Den långsiktiga hållbarheten för ytterligare tre projekt skulle ha garanterats av en offentlig myndighet enligt uppgifterna i projektbeskrivningen men så hade inte skett – antingen på grund av brister i projektförvaltningen (ett fall i Bulgarien) eller avsaknad av kontinuerligt ekonomiskt stöd på lokal nivå (se ruta 13).
A lack of sustainable financial support made it difficult for successfully implemented projects to have a lasting impact (Romania, projects 12 and 14) One project involved training and hiring 210 Roma people as Roma local experts. 
Avsaknad av kontinuerligt ekonomiskt stöd gjorde det svårt för väl genomförda projekt att få bestående effekter (Rumänien, projekt 12 och 14) Ett projekt handlade om att utbilda och anställa 210 romer som lokala romska experter.
During the project, these experts had worked for local authorities for no charge. 
Under projektet hade experterna arbetat gratis för lokala myndigheter.
It was planned that the local authorities would hire and pay the experts on a permanent basis after the project ended. 
Det var planerat att de lokala myndigheterna skulle fastan-ställa och betala experterna när projektet var över.
Soon after it did, the local authorities stated that they were unable to do so because of the economic circumstances. 
Strax därefter uppgav de lokala myndigheterna att det inte var möjligt på grund av de ekonomiska förutsättningarna.
This meant that only 67 Roma local experts were hired by municipalities in 2015. 
Det innebar att endast 67 lokala romska experter anställdes av kommunerna under 2015.
In the second project, 100 Roma women were trained as health mediators. 
I det andra projektet utbildades 100 romska kvinnor till hälsorådgivare.
As part of the project, lobbying work had taken place at local level to promote the benefits of health mediators to the community and to en‐ courage the creation of corresponding positions within the local administration. 
Som en del av projektet hade man utfört lobbyarbete på lokal nivå för att lyfta fram fördelarna med hälsorådgivare för befolkningsgruppen och uppmuntra att motsvarande tjänster inrättandes inom den lokala förvaltningen.
Although this lobbying work elicited a generally positive response, the level of support ultimately granted by local authorities to the health mediators programme was lower than expected. 
Trots att lobbyarbetet i allmänhet blev väl mottaget var det stöd som de lokala myndigheterna så småningom beviljade till hälsoråd-givarprogrammet lägre än förväntat.
This had a significant effect on the impact of the project, as well as on the provision of health mediators in general: only approximately 350 health mediators were em‐ ployed in Romania in 2015, compared to 860 in 2009. 
Det fick stor effekt på projektets inverkan liksom på tillhandahållandet av hälsorådgivare generellt; endast omkring 350 hälsorådgivare anställdes i Rumänien 2015 jämfört med 860 år 2009.
Although both projects were carried out successfully, the lack of sustained financial and institutional support from local authorities hampered the projects’ potential impact on the integration of the Roma population. 
Trots att båda projekten genomfördes väl var bristen på kontinuerligt ekonomiskt och institutionellt stöd från de lokala myndigheterna ett hinder för projektets potentiella effekt på romernas integrering.
Observations 61 Assessing the results for the 2007-2013 period was made more difficult by difficulties in gathering information about Roma people 116 We also assessed how project promoters had monitored project results, in par‐ ticular in terms of integration of the Roma population, and whether the Com‐ mission or the Member States had carried out evaluations, particularly thematic evaluations regarding the inclusion of the Roma population or vulnerable groups. 
Iakttagelser 61 Bedömningen av resultaten från perioden 2007–2013 försvårades av problem med att samla in information om romer 116 Vi bedömde även hur de projektansvariga hade övervakat projektresultat, särskilt när det gällde integreringen av romer, och om kommissionen eller medlemsstaterna hade gjort utvärderingar, särskilt tematiska utvärderingar om integrering av romer eller sårbara grupper.
Project-level monitoring: inconsistent approaches to data collection and indicator definitions 117 Monitoring the success of Roma integration projects is not easy, because it is affected by methodological and practical difficulties in gathering information about Roma people. 
Övervakning på projektnivå: inkonsekventa tillvägagångssätt vid uppgiftsinsamling och definition av indikatorer 117 Det är inte enkelt att övervaka om projekt för integrering av romer lyckas eftersom övervakningen påverkas av metodiska och praktiska svårigheter vid insamlingen av information om romer.
We will discuss these difficulties in further detail below. 
Dessa svårigheter diskuteras närmare nedan.
In most cases (17), though, project promoters had managed to gather information about the number of Roma participants their project had, and sometimes even about the results these participants had achieved: for example, in terms of find‐ ing jobs. 
I de flesta fall (17) hade dock de projektansvariga lyckats samla in information om hur många romer som deltog i deras projekt och ibland även om dessa deltagares resultat, till exempel i form av anställning.
Monitoring of this type was usually carried out when projects ended, but in some long‐term projects it was also done while the project was being implemented. 
Denna typ av övervakning gjordes i allmänhet när projekten var klara, men i några långsiktiga projekt även medan projektet genomfördes.
118 For 14 of these 17 projects, ethnicity data was collected by means of self‐identifi‐ cation. 
118 I 14 av dessa 17 projekt samlades uppgifter om etnicitet in med hjälp av deltagarna själva.
One further project did not provide any information on how participants’ data had been collected. 
I ett annat projekt framgick det inte hur deltagarnas uppgifter hade samlats in.
Two other projects did not collect any such data at all (one project in Bulgaria and another one in Romania). 
Två andra projekt samlade inte in sådana uppgifter över huvud taget (ett projekt i Bulgarien och ett annat i Rumänien).
The quality of the monitor‐ ing was hampered by the following main weaknesses: — First, for 13 of the 19 examined projects, the results which were recorded were not specifically related to Roma integration but rather to the benefits brought to a wider target group — for example, ‘vulnerable groups’ in gen‐ eral, if indeed a target group was specified at all. 
Övervakningens kvalitet hindrades framför allt av följande brister: – För det första gällde inte de resultat som redovisades för 13 av de 19 granskade projekten specifikt integration av romer utan snarare förbättringar för en större målgrupp – till exempel ”sårbara grupper” i allmänhet, om det över huvud taget hade angetts en målgrupp.
Data about Roma participa‐ tion was in fact available, but had not always been passed on to the manag‐ ing authority or the intermediate body (see paragraph 88). 
Det fanns uppgifter om romernas deltagande men de hade inte alltid skickats vidare till förvaltningsmyndigheten eller det förmedlande organet (se punkt 88).
This implies that the information submitted to the managing authorities did not include any reliable insights into the specific contributions made by projects to the inclu‐ sion of marginalised Roma people. 
Det tyder på att den information som skickades till förvaltningsmyndigheterna inte gav tillförlitlig inblick i projektens specifika bidrag till integreringen av marginaliserade romer.
Observations 62 — Second, where projects had collected ethnicity data, the underlying method‐ ology for doing so was not consistent across Member States, or even across projects in individual Member States. 
Iakttagelser 62 – För det andra, när projekten hade uppgifter om etnicitet använde man inte en konsekvent metod i medlemsstaterna eller inte ens i projekt i en enskild medlemsstat.
In six cases, participants had been asked to answer a yes/no question on whether they were of Roma ethnicity. 
I sex fall hade deltagarna ombetts att svara ja eller nej på frågan om de var romer.
In six other cases, participants had been able to choose from a list of vulner‐ able groups to which they belonged. 
I sex andra fall fick deltagarna välja vilken grupp de tillhörde från en förteckning över sårbara grupper.
In two further cases, participants had been able to choose only one particular identity, either ethnic or national. 
I två andra fall kunde deltagarna bara välja en viss identitet, antingen etnisk eller nationell.
Thus, it was not possible for participants to self‐identify as being, say, Hun‐ garian and Roma, though they may in fact have described themselves as belonging to both groups given the chance. 
Deltagarna kunde därför inte ange att de till exempel var ungrare och romer trots att de kanske skulle ha sagt att de tillhörde båda grupperna om det hade varit möjligt.
This meant that the collected data was not necessarily exhaustive. — Third, indicators were classified differently in different Member States, and sometimes even within individual countries. 
Det innebar att de insamlade uppgifterna inte nödvändigtvis var heltäckande. – För det tredje klassificerades indikatorer olika i olika medlemsstater och ibland till och med inom enskilda länder.
As an example, four of the ex‐ amined Hungarian projects did not have any formal result indicators. 
Exempelvis hade fyra av de granskade projekten i Ungern inte några formella resultatindikatorer.
Nev‐ ertheless, the project’s output indicators included indicators which should properly have been classified as result indicators: for example, the successful completion of training courses. 
Men av projektens outputindikatorer skulle några egentligen ha klassificerats som resultatindikatorer, till exempel utbildningskurser som genomförts med godkänt resultat.
In Bulgaria, three projects’ result indicators were duplicates of the projects’ output indicators; for example, the number of campaigns held or health screenings undertaken under the project. 
I Bulgarien var tre av projektens resultatindikatorer kopior på outputindikatorerna, till exempel antalet hälsokampanjer eller hälsoundersökningar som genomförts inom projektet.
In Ro‐ mania, an employment indicator was classified as an output indicator on one occasion, and as a result indicator on another. 
I Rumänien hade en sysselsätt-ningsindikator klassificerats som outputindikator i ett fall och som resultatindikator i ett annat.
Evaluations partially balanced out the lack of Roma-specific monitoring at OP level 119 Even though they do not always present a complete picture evaluations can serve as a basis for certain conclusions. 
Utvärderingar kompenserade delvis för bristen på övervakning specifikt inriktad på romer inom operativa program 119 Trots att utvärderingar inte alltid ger en komplett bild kan de ligga till grund för vissa slutsatser.
Evaluations of the support provided un‐ der the ERDF and ESF with focus on the integration of marginalised Roma (albeit sometimes part of a larger evaluation on disadvantaged groups) had been car‐ ried out in all the four visited Member States and by the Commission. 
I alla de fyra besökta hade medlemsstaterna och kommissionen gjort utvärderingar av stödet inom Eruf och ESF inriktat på integrering av marginaliserade romer (även om de ibland ingick i en större utvärdering av missgynnade grupper).
Observations 63 120 These evaluations provided information not contained in the monitoring reports, making it possible to gain useful information on progress made: — In 2011, an evaluation carried out by DG Employment, Social affairs and Inclu‐ sion, for example, concluded that Roma participation in ESF‐funded meas‐ ures had increased from 100 000 people with a Roma background during the entire 2000‐2006 period to 110 000 Roma in the first 2 years of the 2007‐2013 programme period57. 
Iakttagelser 63 120 Utvärderingarna innehöll uppgifter som inte fanns med i övervakningsrapporterna, vilket gjorde det möjligt att få användbar information om gjorda framsteg: – I en utvärdering som gjordes 2011 av GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering konstaterades att romernas deltagande i ESF-finansierade åtgärder hade ökat från 100 000 personer med romsk bakgrund under hela perioden 2000–2006 till 110 000 romer under de två första åren av programperioden 2007–201357.
However, this had not had a sustained effect on re‐ ducing unemployment among the Roma population, despite the increased ESF contribution to promoting labour market participation. 
Detta ledde dock inte till en varaktig minskning av arbetslösheten bland romer, trots det ökade ESF-bidraget till främjande av deltagande på arbetsmarknaden.
The evaluation pointed out that measures that uniquely target employment alone are unlike‐ ly by themselves to address the multifaceted obstacles to Roma inclusion. 
Utvärderingen visade att åtgärder som har sysselsättning som enda mål sannolikt inte i sig själva kan hantera de mångfasetterade hindren för romernas integration. Man betonade hur viktigt det är med en holistisk metod för att främja integration av romer.
It stressed the importance of a holistic approach to promoting Roma inclusion that addresses wider barriers to their inclusion, in particular in the fields of education, health and housing. — In 2013, an evaluation was carried out in Spain to determine the impact of the OP ‘Lucha contra la discriminación’ OP between 2006 and 201158. 
Metoden ska vara inriktad på mer generella hinder för deras integration, särskilt inom områdena utbildning, hälsa och bostäder. – År 2013 gjorde man en utvärdering i Spanien för att avgöra viken effekt det operativa programmet Lucha contra la discriminación hade haft mellan 2006 och 201158.
It concluded that investing in integrating vulnerable groups into the labour market had many positive outcomes, including economic ones. 
Slutsatsen var att investeringar i integrering av sårbara grupper på arbetsmarknaden hade gett många positiva resultat, bland annat ekonomiska.
The evaluation concluded that every euro invested in these measures had attracted an overall return of 1.38 euros. 
Utvärderingen visade att varje euro som hade investerats i dessa åtgärder hade gett en övergripande utdelning på 1,38 euro.
57 Roma Thematic Report, commissioned by DG EMPL and carried out in 2011. 
57 En tematisk rapport om romer som beställdes av GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering och gjordes 2011.
This report forms a part of a wider study ‘Evaluation of ESF support for Enhancing Access to the Labour Market and the Social Inclusion of Migrants and Ethnic Minorities’. 
Rapporten ingår i en bredare studie Evaluation of ESF support for Enhancing Access to the Labour Market and the Social Inclusion of Migrants and Ethnic Minorities (utvärdering av ESF-stödet för ökat tillträde till arbetsmarknaden och social integration av migranter och etniska minoriteter).
58 El Empleo de las personas vulnerables: una inversión social rentable. 
58 El Empleo de las personas vulnerables: una inversión social rentable.
Conclusions and 64 recommendations 121 In the 2007‐2013 programme period, the extent to which Structural Funds con‐ tributed to the inclusion of marginalised Roma communities was made difficult to assess by the fact that the objectives were often not explicitly Roma‐related and the consequent failure of the selected Member States to record reliable and comparable information specifically on Roma beneficiaries, on the funding made available and on progress made. 
Slutsatser och 64 rekommendationer 121 Det var svårt att bedöma i vilken omfattning strukturfonderna bidrog till integrationen av marginaliserade romer under programperioden 2007–2013 eftersom målen ofta inte specifikt gällde romer och de utvalda medlemsstaterna därför inte hade redovisat tillförlitlig och jämförbar information specifikt om romska stödmottagare, om den finansiering som ställdes till förfogande och om gjorda framsteg.
When data were available, the contribution of the Structural Funds projects to the integration of the Roma population depend‐ ed to some extent on whether specific success factors concerning Roma inte‐ gration had been respected in policy design and when projects were designed, selected and implemented. 
När det fanns uppgifter avgjordes strukturfondsprojektens bidrag till romernas integrering delvis på om man hade beaktat vissa specifika framgångsfaktorer för integrering av romer när politiken utformades och när projekten utformades, valdes ut och genomfördes.