natgillin/translations-raw huggingface dataset:
While DG Development, DG Environment and Europeaid all have specialised units reviewing the environmental aspects of CSPs, these reviews are not generally based on the detailed knowledge of the country concerned, while the spreading of limited staff resources across these three DGs also means that checks are often superficial. 
Inom bde generaldirektoratet fr bistnd, generaldirektoratet fr milj och byrn fr samarbete EuropeAid finns visserligen specialiserade enheter som granskar miljaspekter i landstrategidokument, men dessa granskningar baseras i allmnhet inte p detaljerade kunskaper om det berrda landet, eftersom begrnsade personalresurser r spridda p dessa tre generaldirektorat vilket innebr att kontrollerna ofta blir ytliga.
Little has been done to mainstream the environment into budgetary support programmes 36. 
Mycket lite har gjorts fr att integrera miljaspekter i programmen fr budgetstd 36.
It is Commission and wider donor policy for budgetary support to make up an increasing percentage of overall aid. 
Kommissionens politik och ven bistndsgivares politik i allmnhet r inriktad p att ka budgetstdets andel av det totala bistndet.
Thus, approximately 25 % of EDF funding allocated to ACP countries under the current CSPs has been allocated to such support. 
Ungefr 25 % av EUF-stdet till AVS-lnderna enligt de nuvarande landstrategidokumenten har drfr avsatts fr budgetstd.
However, the Commission has done little to mainstream the environment into this newer form of aid although the Council stated in its conclusions of 31 May 2001 on the CommissionŐs environmental integration strategy that: Ôenvironmental considerations should be systematically incorporated into the preparation of all ... structural adjustment programmes and sector-wide reform and support programmesŐ (2). 
Kommissionen har emellertid inte gjort mycket fr att integrera miljn i denna nyare form av bistnd, trots att rdet konstaterade i sina slutsatser av den 31 maj 2001 om kommissionens strategi fr integrering av miljaspekter att ÓMiljhnsyn mste systematiskt infrlivas i utarbetandet av alla (...) strukturanpassningsprogram och sektorsvergripande reform-och stdprogramÓ (2).
The main environmental appraisal tool to be used in the context of budgetary support programmes is the Strategic Environment Assessment (SEA). 
Det viktigaste verktyget fr miljutvrdering som skall anvndas nr det gller programmen fr budgetstd r de strategiska miljbedmningarna.
This examines the environmental aspects of the beneficiary countries policies, plans and programmes financed by the budgetary support, notably the Poverty Reduction Strategy Papers. 
Med hjlp av dem undersks miljaspekterna i mottagarlndernas politik, planer och program som finansieras genom budgetstd, srskilt strategidokumenten fr fattigdomsminskning.
The Council conclusions noted that Ôto achieve mainstreaming, Strategic Environment Assessement (SEA) should be used systematically particularly during the preparation of structural and sectoral programmes and for new (1) Regulation(EC)No2493/2000oftheEuropeanParliamentandofthe Council of 7 November 2000 on measures to promote the full integration of the environmental dimension in the development process of developing countries (OJ L 288, 15.11.2000, p. 1). 
I sina slutsatser konstaterade rdet att Ófr att lyckas med integreringen br strategiska miljbedmningar (1) Europaparlamentetsochrdetsfrordning(EG)nr2493/2000avden 7 november 2000 om tgrder fr att frmja en fullstndig integrering av miljaspekterna i utvecklingslndernas utvecklingsprocess (EGT L 288, 15.11.2000, s. 1).
(2) Council conclusions on a strategy on the integration of environmental concerns into EC economic and development cooperation to promote sustainable development paragraph 3.6 (8971/01). infrastructuresŐ (3). 
(2) Rdets slutsatser om en strategi fr integrering av miljaspekter i EG:s politik fr ekonomiskt samarbete och utvecklingssamarbete fr att frmja en hllbar utveckling, punkt 3.6 (8971/01).
The importance of SEA is also recognised in the CommissionŐs mainstreaming strategy. 
Betydelsen av strategiska miljbedmningar erknns ocks i kommissionens strategi fr integrering av miljaspekter.
The Commission has made very little use of it so far, partly because, in contrast to CEPs and Environmental Impact Assessments (EIAs), it is a relatively new tool which the donor community as a whole is still mastering (4). 
Kommissionen har hittills anvnt sig av dessa i vldigt liten utstrckning, delvis fr att de till skillnad frn miljprofiler fr varje land och miljkonsekvensbedmningar r ett relativt nytt verktyg som hela givarsamfundet fortfarande inte behrskar helt och hllet (4).
Nevertheless, the Commission could have used its extensive manuals on budgetary and sectoral support to stress the environmental aspects of such aid, but they contain virtually no reference to the environment. 
Kommissionen skulle dock ha kunnat anvnda sig av sina utfrliga vgledningar om budgetstd och sektorstd fr att betona miljaspekterna p sdant bistnd, men i dessa nmns miljn praktiskt taget aldrig.
Thus, Commission staff has had no guidelines either on when and how to use SEAs and on how to carry out more limited environmental appraisals where SEAs are not considered appropriate. 
Drfr har kommissionens personal inte haft ngra riktlinjer vare sig om nr eller hur strategiska miljbedmningar skall anvndas och inte heller om hur mera begrnsade miljbedmningar skall utfras nr strategiska miljbedmningar inte anses vara lmpliga.
This lack of environmental appraisal procedures is reflected in the preparation of budgetary support programmes: (a) In no country was an appraisal made by the Commission of the possible environmental impact of the government policies and programmes supported by budgetary aid. (b) Out of 20 ACP countries which had received general budget support under the ninth EDF by 2005) in only one country, Tanzania, were conditions attached designed to support the environment. 
Att det saknas frfaranden fr miljbedmningar terspeglas i frberedandet av programmen fr budgetstd: a) Kommissionen hade inte fr ngot land gjort ngon bedmning av eventuella miljkonsekvenser av regeringspolitiken och av programmen som fr std genom budgetstd. b) Av de 20 AVS-lnder som hade ftt allmnt budgetstd i enlighet med nionde EUF vid utgngen av 2005 var det endast i ett land, Tanzania, som villkor hade utformats fr att skydda miljn.
Box 5 An example of mainstreaming the environment into budgetary support programmes In Tanzania under the Poverty Reduction Budget Support Programme 2003-2006 (114 million euro), donors and the Government of Tanzania had made the passing of environmental legislation one of the six poverty reduction strategy objectives. 
Ruta 5 Ett exempel p integrering av miljaspekter i program fr budgetstd I Tanzania hade bistndsgivarna och den tanzaniska regeringen inom ramen fr programmet fr budgetstd fr fattigdomsbekmpning 2003Đ2006 (114 miljoner euro) gjort antagandet av miljlagstiftning till ett av de sex strategiska mlen fr fattigdomsbekmpning.
This provided considerable support to the passing of the Environment Management Act in 2005. (c) Despite the important links between poverty and environment, poverty reduction indicators did not address environmental issues. (d) In the two priority sectors for the CommissionŐs budgetary aid, education and health, the significant opportunities for mainstreaming environmental issues into these two areas, particularly in relation to preventive health care, were not taken advantage of. (e) Increasingly, the Commission is seeking to provide its support to roads through sectoral policy support programmes, rather than individual projects, which means there is a particular need for SEAs if negative environmental impacts are to be avoided. 
Detta bidrog i hg grad till att lagen om miljfrvaltning antogs 2005. c) Trots de tydliga sambanden mellan fattigdom och milj tog indikatorerna fr fattigdomsminskning inte upp miljfrgor. d) I de tv prioriterade sektorerna inom kommissionens budgetstd, utbildning och hlsa, tog man inte tillvara de stora mjligheterna till integrering av miljfrgor i dessa tv sektorer, framfr allt nr det gller frebyggande hlsovrd. e) Kommissionen strvar i allt strre utstrckning efter att ge sitt std till vgar genom sektorpolitiska stdprogram i stllet fr genom enskilda projekt, vilket betyder att det r srskilt viktigt med strategiska miljbedmningar om man vill undvika negativa miljkonsekvenser.
(3) Council conclusions on a strategy on the integration of environmental concerns into EC economic and development cooperation to promote sustainable development paragraph 3.14 (8971/01). 
(3) Rdets slutsatser om en strategi fr integrering av miljaspekter i EG:s politik fr ekonomiskt samarbete och utvecklingssamarbete fr att frmja en hllbar utveckling, punkt 3.14 (8971/01).
(4) At the time of the audit the OECD DAC had a working party on the use of SEAs in the context of development cooperation. 
(4) Vid tiden fr granskningen underskte en grupp som inrttats av OECD:s kommitt fr utvecklingsbistnd anvndningen av strategiska miljbedmningarna inom utvecklingssamarbete.
The 2001 draft Environment Integration Manual established the principle of such screening in the form of an ÔEnvironmental Integration FormŐ to be completed for each project and following guidelines in the manual. 
I frslaget till handbok om integrering av miljaspekter frn 2001 faststlldes principen om en sdan sllning i form av ett miljintegreringsformulr som skulle fyllas i fr alla projekt och i enlighet med riktlinjerna i handboken.
Since the Manual has remained only a draft (see paragraph 21), this procedure has not been systematically introduced. 
Eftersom handboken fortfarande bara r ett frslag (se punkt 21) har detta frfarande inte infrts systematiskt.
These deficiencies are partly due to the fact that environmental experts are not involved in screening non-environmental projects. 
Dessa brister beror delvis p det faktum att inga miljexperter deltar i sllning av icke miljrelaterade projekt.
In the Delegations, environmental expertise is largely focused on countries where the environment is a priority field, and in any case such expertise is not used to check the environmental aspects of project identification fiches for non-environmental projects. 
Vid delegationerna inriktas experternas sakkunskap i stor utstrckning p lnder dr milj r ett prioriterat omrde, och deras sakkunskap anvnds i vilket fall som helst inte fr att kontrollera miljaspekter i projektidentifieringsblad fr icke miljrelaterade projekt.
At Europeaid, the number of environmental experts is similarly only sufficient to assess the quality of environment and natural resource projects but not whether the environment has been mainstreamed into non-environment projects. 
Vid EuropeAid rcker antalet miljexperter endast till att bedma kvaliteten p milj-och naturresursprojekt och inte till att bedma om miljaspekter har integrerats i icke miljrelaterade projekt.
The European Union has had EIA legislation for internal policies since 1985 (2). 
Europeiska unionen har lagstiftning om miljkonsekvensbedmningar fr inre politik sedan 1985 (2).
The 1990 Lom IV Convention required EIAs to be carried out for large-scale projects and those posing a significant threat to the environment (3). In 1992 the OECD DAC issued best practice guidelines on ElAs for development projects to be followed by all its members (4). 
Enligt fjrde Lomkonventionen frn 1990 mste miljkonsekvensbedmningar genomfras fr storskaliga projekt och fr projekt som utgr ett betydande hot mot miljn (3). r 1992 gav OECD:s kommitt fr utvecklingsbistnd ut riktlinjer om bsta arbetsmetoder fr miljkonsekvensbedmningar fr utvecklingsprojekt som skall fljas av alla dess medlemmar (4).
EIAs are particularly relevant for infrastructure and mining projects, since these generally have a high environmental impact. 
Miljkonsekvensbedmningar r srskilt relevanta fr infrastruktur-och gruvprojekt, eftersom sdana i allmnhet har stor miljpverkan.
Up to 35 % of ninth EDF financing under the current Country Strategy Papers (CSPs) is allocated for road projects alone. 
Upp till 35 % av nionde EUF:s finansiering inom ramen fr de nuvarande landstrategidokumenten gr enbart till vgprojekt.
A Commission evaluation in 2004 of ÔEC interventions in the transport sector in third countriesŐ found that no EIA had been carried out for four of the fifteen projects evaluated. 
En utvrdering som kommissionen gjorde 2004 av EG-insatser inom transportsektorn i tredjelnder visade att fr fyra av femton utvrderade projekt hade ingen miljkonsekvensbedmning gjorts.
Even where more substantial EIAs had been completed, their focus was generally on the direct impact of the road project itself on the environment rather than the impact on the environment of the new economic activities brought about by the improved access. 
Nr mer omfattande miljkonsekvensbedmningar hade gjorts fokuserade de dessutom oftast p sjlva vg-projektets direkta miljpverkan och inte p den miljpverkan som berodde p de nya ekonomiska aktiviteter som uppstod nr tillgngligheten frbttrades.
This weakness is especially important for roads crossing sensitive areas such as tropical forests, where there is a direct link between the improved access and increasing deforestation and illegal hunting. 
Denna brist r srskilt viktig i omrden som r knsliga fr vgkorsningar ssom tropiska skogar, dr det finns en direkt koppling mellan kad tillgnglighet och kande avskogning och olaglig jakt.
(2) Council Directive 85/337/EEC of 27 June 1985 on the assessment of the effects of certain public and private projects on the environment (OJ L 175, 5.7.1985, p. 
(2) Rdets direktiv 85/337/EEG av den 27 juni 1985 om bedmning av inverkan p miljn av vissa offentliga och privata projekt (EGT L 175, 5.7.1985, s.
40), amended by Council Directive 97/11/EC of 3 March 1997 (OJ L 73, 14.3.1997, p. 
40), ndrat genom direktiv 97/11/EG av den 3 mars 1997 (EGT L 73, 14.3.1997, s.
(3) Article 37 of Fourth ACP-EEC Convention signed at Lom on 15 December 1989 (OJ L 229, 17.8.1991). 
(3) Artikel 37 i fjrde AVSĐEEG-konventionen undertecknad i Lom den 15 december 1989 (EGT L 229, 17.8.1991).
(4) OECD Development Assistance Committee Guidelines on Aid and Environment No. 1 ÔGood Practices for Environmental Impact Assessment of Development ProjectsŐ, Paris 1992. 
(4) Riktlinjer frn OECD:s kommitte fr utvecklingsbistnd om bistnd och milj. Nr 1: Good Practices for Environmental Impact Assessment of Development Projects (Bsta arbetsmetoder fr miljkonsekvensbedmning av utvecklingsprojekt), Paris 1992.
Box 6 Environmental screening in the CommissionŐs delegation in Nicaragua The CommissionŐs Regional Delegation in Nicaragua deals with six countries and has over 140 staff. 
Ruta 6 Miljsllning vid kommissionens delegation i Nicaragua Kommissionens regionala delegation i Nicaragua hanterar sex lnder och har mer n 140 anstllda.
The audit found that no guidelines for environmental screening are used by the Delegation and no environmental screening leading to further detailed assessment had been carried out for projects and programmes in the 2002 to 2006 CSP. 
Granskningen visade att delegationen inte fljer ngra riktlinjer fr miljsllning och att det fr projekt och program inom landstrategidokumenten fr 2002Đ2006 inte hade genomfrts ngon miljsllning som lett till en mer detaljerad bedmning.
In practice, the main procedure used by the Commission for checking environmental screening is in the context of preparing project identification fiches, which are drawn up by Delegations at the beginning of the project cycle and submitted to the Europeaid Office Quality Support Group (OQSG). 
Den metod som kommissionen i praktiken frmst anvnder sig av fr att kontrollera miljsllning r arbetet med att utarbeta de projektidentifieringsblad som delegationerna upprttar i brjan av projektcykeln och verlmnar till EuropeAids grupp fr kvalitetsstd.
The environment is, however, only one of a whole series of issues to be addressed by these fiches and the audit of 20 project identification fiches reviewed by the OQSG in 2005 found that environmental issues had not been adequately addressed in them: (a) although it was required to classify the project according to its environmental impact (1), in none of the 20 cases had this been done; (b) although it was required to explain how the environment was to be mainstreamed into the project design, in 16 cases this had not been done. 
Miljaspekterna r dock bara en av en rad frgor som skall behandlas i dessa blad och granskningen av 20 projektidentifieringsblad som denna kvalitetsstdsgrupp gtt igenom under 2005 visade att miljfrgor inte hade behandlats p ett tillfredsstllande stt. a) Trots krav p att projekt skulle klassificeras utifrn sin miljpverkan (1), hade detta inte gjorts i ngot av de 20 fallen. b) Trots krav p att det skulle frklaras hur miljaspekter skulle integreras i utformningen av projektet, hade detta inte skett i 16 fall.
(1) The three categories foreseen are: A Ń High Environmental Impact, B Ń Significant possible environmental risks and opportunities, C Ń Low Environmental Impact. 
(1) De tre kategorierna r A Đ Stor miljpverkan, B Đ Betydande risker och mjligheter p miljomrdet och C Đ Liten miljpverkan.
29.9.2006 EN Official Journal of the European Union C 235/13 Box 7 Environmental impact assessments for large infrastructure and mining projects In Tanzania, for the rehabilitation and upgrading of the Mwanza Border-Tinte and Isaka-Nzga Roads (eighth EDF, 85 million euro), what the Financing Proposal termed an EIA amounted to only one page in the feasibility study. 
Ruta 7 Miljkonsekvensbedmningar av stora infrastruktur-och gruvprojekt I Tanzania hade det fr terstllandet och upprustningen av vgarna vid grnsen Mwanza-Tinte och Isaka Nzga (ttonde EUF, 85 miljoner euro) gjorts ngot som i finansieringsfrslaget kallades en miljkonsekvensbedmning som endast upptog en sida i genomfrbarhetsstu-dien.
In Botswana, no EIA was carried out on a Sysmin project (eighth EDF, 30 million euro) which provided assistance to extend the life of the Selebi Phikwe copper/nickel mine without immediately addressing the serious risk of the collapse of tailings dam or the unacceptably high level of sulphur dioxide emissions from the smelter. 
I Botswana gjordes ingen miljkonsekvensbedmning fr ett Sysmin-projekt (ttonde EUF, 30 miljoner euro) som innebar att bistnd gick till att frlnga livslngden fr koppar-nickelgruvan i Selebi Phikwe utan att man omedelbart tgrdade den stora risken fr att dammen fr slaggprodukter skulle brista och den oacceptabelt hga nivn p utslpp av svaveldioxid frn smltverket.
In Guatemala, no EIA was carried out for a project to resettle refugees (12 million euro) although resettlement projects can be considered a priori to have a potentially significant environmental impact. 
I Guatemala gjordes ingen miljkonsekvensbedmning fr ett projekt fr omlokalisering av flyktingar (12 miljoner euro) trots att omlo-kaliseringsprojekt redan p frhand kan anses ha en potentiellt betydande miljpverkan.
The resettlements caused significant damage to local ecosystems. 
Omlokaliseringarna orsakade allvarliga skador p lokala ekosystem.
Apart from large infrastructure, agricultural and mining projects, where an EIA is a necessity, there are many other kinds of projects where an EIA would be desirable or even essential. 
Utver stora infrastruktur-, jordbruks-och gruvprojekt, dr miljkonsekvensbedmningar r ndvndiga, finns det mnga andra typer av projekt dr det vore nskvrt eller till och med mycket viktigt att gra en miljkonsekvensbedmning.
However, without clear guidelines or requirements on which projects should be subject to an EIA, there was a considerable risk that EIAs would not be carried out even when they should have been. 
Utan tydliga riktlinjer eller krav p vilka projekt som br vara freml fr en miljkonsekvensbedmning, fanns det en betydande risk fr att miljkonsekvensbedmningar inte gjordes ens nr de borde ha gjorts.
The Commission has no central register of ElAs carried out for development projects funded by the Commission. 
Kommissionen har inget centralt register ver de miljkonsekvensbedmningar som gjorts fr utvecklingsprojekt som finansieras av kommissionen.
Such a register would also facilitate the publicŐs access to this information. 
Ett sdant register skulle ocks underltta allmnhetens tillgng till denna information.
AN ASSESSMENT OF THE EFFECTIVENESS OF ENVIRONMENT PROJECTS AND FACTORS INFLUENCING EFFECTIVENESS Introduction 47. 
EN BED MNING AV MILJ PROJEKTENS NDAMLSENLIGHET OCH FAKTORER SOM PVERKAR NDAMLSENLIGHETEN Inledning 47.
In addition to measures to mainstream the environment into development cooperation, examined in the previous section, the Commission has also sought to address environmental issues by financing programmes and projects in the environment sector. 
Utver de tgrder fr att integrera miljaspekter i utvecklingssamarbetet som behandlas i avsnittet ovan har kommissionen ven frskt hantera miljfrgor genom att finansiera program och projekt i miljsektorn.
Despite the fact that the sector was not a priority field in the 2000 development policy (see paragraph 9) and commitments in this area as a proportion of total aid funding has been relatively low (see Table), the Commission has remained active in this field and may become more so with the adoption of the new development policy where environment and natural resources will be a priority field (see paragraph 12). 
Trots att denna sektor inte var ett prioriterat omrde i gemenskapens utvecklingspolitik frn 2000 (se punkt 9) och tagandena p detta omrde har utgjort en relativt liten andel av de totala bistndmedlen (se tabellen), har kommissionen fortsatt att vara aktiv p detta omrde och kan komma att bli nnu aktivare nr den nya utvecklingspolitiken antas, dr milj och naturresurser kommer att vara ett prioriterat omrde (se punkt 12).
The audit sought to: (a) assess the effectiveness of environment projects funded by the Commission; (b) identify key factors influencing effectiveness. 
Mlet med granskningen var att a) bedma ndamlsenligheten hos de miljprojekt som finansieras av kommissionen, b) identifiera viktiga faktorer som pverkar ndamlsenligheten negativt.
Assessment of project effectiveness 48. 
Bedmning av projektens ndamlsenlighet 48.
The Court examined 65 projects representing commitments of 560 million euro in 16 countries. 
Revisionsrtten granskade 65 projekt som motsvarade taganden p totalt 560 miljoner euro i 16 lnder.
The projects were financed from the General Budget over the period 1995 to 2005 Box 8 Environmental impact assessments for other kinds of projects In the Pacific, at least four of the projects audited would have benefited from an EIA. 
Projekten finansierades genom den allmnna budgeten under perioden Ruta 8 Miljkonsekvensbedmningar av andra typer av projekt I Stillahavsomrdet skulle det fr minst fyra av de granskade projekten ha varit en frdel med en miljkonsekvensbedmning.
For example, for the Kiribati Seaweed Development project (seventh and ninth EDFs, 2,8 million euro), wooden posts needed to support seaweed cultivation were cut from the surrounding vegetation, including mangrove trees, which are important to marine ecosystems and coastal protection. 
Inom till exempel projektet fr algodling i Kiribati (ÓKiribati Seaweed Development projectÓ, sjunde och ttonde EUF, 2,8 miljoner euro) hgg man ned de trstolpar som behvdes som std till algodlingen ur den omgivande vegetationen, ven mangrovetrd, vilka r viktiga fr marina ekosystem och kustskydd.
An EIA could have identified such issues prior to the project and recommended how to tackle them. 
Genom en miljkonsekvensbedmning kunde dessa problem ha pvisats innan projektet inleddes och rekommendationer kunde ha lmnats om hur problemen skulle hanteras.