natgillin/translations-raw huggingface dataset:
25 The European Forest Fire Informa‐ tion System (EFFIS) is a database set up by the Commission that contains information relevant to monitoring the occurrence and impact of forest fires at EU level25. 
25 Europeiska informationssystemet för skogsbränder (Effis) är en databas som har upprättats av kommissionen och som innehåller information av betydel‐ se för övervakningen av skogsbränders förekomst och effekter på EU‐nivå25.
The data serves to pro‐ duce an annual report on forest fires in Europe and neighbouring countries26. 
Med hjälp av uppgifterna samman‐ ställs en årsrapport om skogsbränder i EU och dess grannländer26.
It is however not used to assess the Member States’ fire risk analyses when approving the RDPs. 
Den an‐ vänds dock inte till att bedöma med‐ lemsstaternas brandriskanalyser när landsbygdsutvecklingsprogrammen godkänns.
The Commission does not issue specific guidelines27 on fire risk classification in order to promote best practices and ensure the comparability and reliability of Mem‐ ber States’ fire risk analyses. 
Kommissionen utfärdar inte några specifika riktlinjer27 för brand‐ riskklassificering för att främja bästa praxis och se till att medlemsstaternas brandriskanalyser är jämförbara och tillförlitliga.
21 This part focuses on preventive actions for which adequate targeting is key for their effectiveness. 
21 I denna del tittar vi på de förebyggande åtgärderna som måste vara tillräckligt målinriktade för att bli ändamålsenliga.
They represent around 80 % of the financed actions. 
De utgör omkring 80 % av de finansierade åtgärderna.
22 As stated in Article 2(2) and 2(3) of Regulation (EEC) No 2158/92 only areas situated in Portugal, Spain and Greece, and in certain French and Italian regions where the permanent or cyclical risk of forest fire presents a serious threat to the ecological balance and the safety of persons and goods or constitutes a factor which is hastening the process of desertification of rural areas may be classified as areas of high risk. 
22 Enligt artikel 2.2 och 2.3 i förordning (EEG) nr 2158/92 bör endast områden belägna i Portugal, Spanien, Grekland och i vissa regioner i Frankrike och Italien där en ständig eller återkommande risk för skogsbrand utgör ett allvarligt hot mot den ekologiska balansen och säkerheten för människor och egendom eller bidrar till att påskynda ökenspridningen klassificeras som högriskområden.
Areas other than those may be recognised as areas of high risk if the Member State submitted a substantiated request. 
Andra områden än dessa kan klassas som högriskområden om en medlemsstat överlämnar en motiverad begäran om detta.
Areas where the forest fire risk is not permanent or cyclical but presents a significant threat to forest ecosystems may be classified as areas of medium risk. 
Områden där brandrisken inte är ständig eller återkommande men utgör ett betydande hot mot skogens ekosystem bör klassificeras som medelriskområden.
23 Commission Decision No 1619/1993 of 24 June 1993: At that time (EU‐12), 60 million hectares of forests, equivalent to 42 % of the then total forest area, had been classified as fire‐risk zones, mainly in the Mediterranean zone. 
23 Kommissionens beslut nr 1619/1993 av den 24 juni 1993: vid den tidpunkten (EU‐12) hade 60 miljoner hektar skog eller motsvarande 42 % av den dåvarande totala skogsarealen klassats som brandriskområden, främst i Medelhavsområdet.
24 This requirement has not changed for the 2014–20 period (see Article 24(2), paragraph 3 of Regulation (EU) No 1305/2013). 
24 Detta krav har inte ändrats för perioden 2014–2020 (se artikel 24.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1305/2013).
25 Information about EU forests at risk of fire is elaborated on the basis of datasets in EFFIS such as meteorological fire danger, fire incidence, perimeters of burnt areas and datasets on fire events provided by the countries, which are completed by other ancillary information about the extent of forest resources such as JRC forest maps or the European Corine Land Cover Database. 
25 Informationen om EU‐skogar som är utsatta för brandrisk tas fram utifrån dataset i Effis, såsom väderrelaterad brandfara, brand‐ frekvens, brunna områdens omkrets och dataset om bränder från länderna, vilka kompletteras med annan ancillär information om skogsresursernas omfattning, såsom gemensamma forsknings‐ centrumets skogskartor eller den europeiska databasen Corine Land Cover.
Up to 22 European countries provide data on a voluntary basis yearly as no EU regulation enforces this data provision after 2006 (after the expiration of the forest focus regulation ((EC) No 2152/2003). 
Upp till 22 EU‐länder lämnar uppgifter på frivillig basis varje år, eftersom det inte finns någon EU‐förordning som föreskriver att uppgifter ska tillhandahållas efter 2006 (efter det att förordning (EG) nr 2152/2003 om övervakning av skogar och miljösamspel i gemenskapen (Forest Focus) upphörde att gälla).
26 Joint report of the JRC and the Directorate‐General for the Environment, Forest Fires in Europe, the Middle East and North Africa, 2012. 
26 Gemensam rapport från JRC och generaldirektoratet för miljö: Forest Fires in Europe, Middle East and North Africa (skogsbränder i Europa, Mellanöstern och Nordafrika), 2012.
Observations 16 26 The example of Slovakia illustrates the potential discrepancies that can be identified using the data available in EFFIS. 
Iakttagelser 16 26 Exemplet med Slovakien visar de po‐ tentiella diskrepanser som kan iden‐ tifieras när man använder uppgifter i Effis.
According to the national system for the classification of forest areas according to risk of fire, 1,8 million out of the total 2 million ha of forest land is classified as medium or high fire risk area in the country. 
Enligt det nationella systemet för brandriskklassificering av skogsom‐ råden klassas 1,8 av de totalt 2 miljo‐ ner hektaren skogsmark som områden med medelhög eller hög brandrisk i landet.
However, neither the historical forest fire figures nor the EFFIS database (see Graph 3) supports such a high percentage of medium and high fire risk areas in the country. 
Men varken de historiska uppgifterna om skogsbränder eller Effis‐databasen (se diagram 3) ger stöd för en så stor andel områden med medelhög och hög brandrisk i landet.
The Slovak authorities did not provide the Court’s auditors with their method for classification or the criteria used for the classification of forest areas under the various levels of fire risk. 
De slovakiska myndigheterna visade inte revisionsrättens revisorer sin klas‐ sificeringsmetod och inte heller vilka kriterier de använder när de fastställer brandrisknivån i skogsområden.
29 The Commission does not have com‐ prehensive information on the other types of natural disasters affecting forests and consequently does not have a full overview of the needs for disaster prevention when assessing plans for measure 226 proposed in the RDPs submitted by the Member States. 
29 Kommissionen har inte fullständig information om de andra typerna av naturkatastrofer som påverkar skogar och har därför inte en fullständig bild av behoven av förebyggande av kata‐ strofer när den bedömer planerna för åtgärd 226 som föreslås i medlemssta‐ ternas landsbygdsutvecklingsprogram.
Deficiencies in the selection process at Member State level 30 Managing authorities should set priorities for acting in the most valu‐ able forest areas (taking into account the multifunctional nature of forests, as described in paragraphs 1 and 2) for which potential significant risks have been previously identified. 
Brister i urvalsprocesserna i medlemsstaterna 30 Förvaltningsmyndigheterna bör fastställa prioriteringar för sina åtgär‐ der i de värdefullaste skogsområdena (med hänsyn till skogens många olika funktioner, såsom beskrivs i punkter‐ na 1 och 2) där potentiellt betydande risker tidigare har identifierats.
This should be reflected in the selection procedure. 
Detta bör återspeglas i urvalsförfarandet.
28 In its communication on ‘A new EU forest strategy: for forests and the forest–based sector’28 the Commission acknowledges as strategic orientations (a) the ‘set‐up of the Forest Informa‐ tion System of Europe by collecting harmonised Europe‐wide information’ and ‘integrating diverse information systems (e.g. EFFIS) and data platforms ...’, (b) the need to ‘align EU forest information’, (c) the need to ‘improve, make comparable and share forest information and monitoring ...’ and (d) the need to ‘develop modules e.g. on forests and natural disturbances like fires and pests’. 
28 I sitt meddelande En ny EU‐skogsstrate‐ gi: för skogarna och den skogsbaserade sektorn28 anger kommissionen följande som strategiska riktlinjer: a) ”inrätta ett skogsinformationssystem för Europa genom att samla in harmoniserad EU‐omfattande information [...]” och ”integrera ett antal olika informations‐ system (t.ex. Effis) och dataplattformar [...]”, b) ”anpassa EU:s skogsinforma‐ tion”, c) ”förbättra skoglig information och övervakning, göra uppgifterna jämförbara och utbyta sådana uppgif‐ ter [...]” och d) ”utveckla flera moduler, t.ex. om skogen och naturliga stör‐ ningar som bränder och skadegörare [...]”.
27 In its conclusion on the prevention of forest fires within the European Union (3 010th General Affairs Council meeting of 26 April 2010) the Council invited the Commission to ‘include forest fires in the priorities to be addressed in the ongoing work on exchange of good practice and development of guidelines on risk assessment and mapping and guidelines on minimum standards for hazard‐specific disaster prevention’. 
27 I sina slutsatser om före‐ byggande av skogsbränder inom Europeiska unionen (3010:e mötet i rådet (all‐ männa frågor) den 26 april 2010) uppmanade rådet kommissionen att ”inbegripa skogsbränder i de priori‐ teringar som ska behandlas under det pågående arbetet med utbytet av god praxis och utarbetandet av riktlinjer för riskbedömning och kart‐ läggning av risker samt riktlinjer om minimistandarder för riskspecifikt förebyggande av katastrofer”.
The Commission, in its Staff Working Paper on ‘Risk assessment and mapping guidelines for disaster management’ (21 December 2010), is not specific concerning fire and does not advocate any particular risk criteria, benchmarks or standards, underlines the existing gaps in the methodologies and explains that ‘a catalogue of recommended methods and standards for risk assessments will be developed for a future version of these guidelines’. 
Arbetsdoku‐ mentet från kommissionens avdelningar om riktlinjer för riskbedömning och kartlägg‐ ning vid katastrofhantering (21.12.2010) gäller inte specifikt bränder och förespråkar inte några särskilda riskkriterier, riktmärken eller standarder men understryker de befint‐ liga bristerna i metoderna och förklarar att en katalog över rekommenderade metoder och standarder för riskbedöm‐ ningar kommer att tas fram till en framtida version av rikt‐ linjerna.
The Commission does not have comprehensive information on other natural disasters affecting forests 27 The audit found that the Commission does not have comprehensive informa‐ tion on the historical evolution of the occurrence of natural disasters and catastrophic events (except for fires). 
Kommissionen har inte fullständig information om andra naturkatastrofer som påverkar skogen 27 Revisionsrätten konstaterade att kommissionen saknar fullständig information om den historiska utveck‐ lingen när det gäller förekomsten av naturkatastrofer och andra katastrofer (utom bränder).
No analysis is available to the Commis‐ sion on the scale of the damage to for‐ est areas caused by other abiotic (e.g. droughts, wind storms or avalanches) or biotic calamities (pest and diseases). 
Kommissionen har inte tillgång till någon analys av hur omfattande de skador är som orsakats av andra abiotiska (t.ex. torka, stormar eller laviner) eller biotiska faktorer (skadegörare och sjukdomar).
31 In Italy (Basilicata) the funds avail‐ able to implement the measure were first shared out among associations of municipalities in proportion to the number of forest workers to be employed in the municipalities that made up each association. 
Iakttagelser 17 Avsaknad av ändamålsenliga urvalsförfaranden 31 I Italien (Basilicata) delades de medel som fanns tillgängliga för åtgärden först ut bland kommunsammanslut‐ ningar i förhållande till antalet skogs‐ arbetare som skulle anställas i de kommuner som bildade respektive sammanslutning.
After the breakdown of the funds, the associa‐ tions submitted projects and aid ap‐ plications corresponding to the funds already allocated to each of them. 
När medlen hade för‐ delats lämnade sammanslutningarna in projektförslag och stödansökningar motsvarande de medel som de redan hade tilldelats.
The projects and aid applications then went through a formal selection and ranking process, but this had no prac‐ tical effect because all the applications were accepted with a confirmation of the amounts of aid already assigned. 
Projekten och stöd‐ ansökningarna genomgick därefter en formell urvals‐ och rangordningspro‐ cess, men det hade inte någon praktisk betydelse eftersom alla ansökningar godkändes med en bekräftelse av de redan beviljade stödbeloppen.
34 Austria has put in place a forestry as‐ sistance system. 
34 Österrike har infört ett system för skogsbruksassistans.
The area under the responsibility of a local district forestry office is divided among professional forest advisers, who are responsible for the direct contact with forest owners and managers. 
Den areal som ett lokalt distrikts skogsstyrelse ansvarar för delas upp mellan professionella skogsrådgivare som svarar för di‐ rektkontakten med skogsägare och skogsförvaltare.
The advisers decide whether the forest managers’ proposed forestry actions can be sup‐ ported. 
Rådgivarna beslutar huruvida de skogsbruksåtgärder som skogsförvaltarna föreslår kan få stöd.
This decision is not based on explicit selection criteria or on a writ‐ ten evaluation of the forestry action proposed (assessment of the technical specifications, importance, urgency, impact on environment etc.). ... or selection criteria not prioritising environmental needs 35 Acting in the most environmentally valuable EU forest areas such as Natura 2000 sites was not always given prior‐ ity29 (see Box 1). 
Detta beslut grundas inte på tydliga urvalskriterier eller på en skriftlig utvärdering av den föreslagna skogs‐ bruksåtgärden (bedömning av de tekniska specifikationerna, betydelse, angelägenhet, inverkan på miljön etc.). Urvalskriterier som inte prioriterade miljöbehov 35 Åtgärder i de miljömässigt värde‐ fullaste skogsområdena i EU, såsom Natura 2000‐områden, prioriterades inte alltid29 (se ruta 1).
It is estimated that the Natura 2000 network of forest areas covers about 20 % of the total EU forest area30. 
Enligt uppskatt‐ ningar täcker Natura 2000‐nätverket av skogsområden omkring 20 % av EU:s totala skogsareal30.
The aim of the Natura 2000 network of areas is to ensure the long‐term survival of Europe’s most valuable and threatened species and habitats31. 
Syftet med Natura 2000‐nätverket av områden är att säkerställa den långsiktiga överlev‐ naden för Europas mest värdefulla och hotade arter och livsmiljöer31.
29 Except in Andalusia, in the case of the support allocated on the basis of competitive calls for investment proposals. 
29 Utom i Andalusien när det gäller det stöd som fördelades utifrån konkurrensutsatta ansökningsomgångar avseende investeringar.
30 EEA Report No 5/2012 ‘Protected areas in Europe — an overview’, pp. 70‐79. 
30 Europeiska miljöbyråns (EEA) rapport nr 5/2012 Protected areas in Europe – an overview (skyddade områden i Europa – en översikt), s.
The terrestrial component of the Natura 2000 network (768 000 km2) — out of which 46 % is Natura 2000 forest area — covers approximately 17,9 % of the EU‐27 land territory. 
70. Den terrestra komponenten i Natura 2000‐nätverket (768 000 km2) – av vilken 46 % är Natura 2000‐skogsom‐ råden – täcker cirka 17,9 % av landytan i EU‐27.
Total forest area in the EU‐27 is about 1,8 million km2. 
Den totala skogsarealen i EU‐27 uppgår till omkring 1,8 miljoner km2.
31 It is comprised of special areas of conservation (SAC) designated by Member States under the habitats directive, and also incorporates special protection areas (SPAs) which they designate under the birds directive. 
31 Det består av särskilda bevarandeområden som utses av medlemsstaterna enligt habitatdirektivet och inbe‐ griper även särskilda skydds‐ områden som de utser enligt fågeldirektivet.
Natura 2000 is not a system of strict nature reserves where all human activities are excluded. 
Natura 2000 är inte ett system med strikta naturreservat där all mänsklig verksamhet är utesluten.
While the network will certainly include nature reserves, most of the land is likely to continue to be privately owned and the emphasis will be on ensuring that future management is sustainable. 
Nätverket innehåller helt säkert naturreservat men merparten av marken fortsätter sannolikt att vara privatägd, och tonvikten kommer att ligga på att se till att den framtida förvaltningen är hållbar.
Observations 18 Prioritising environmental needs at Member State level Although a significant percentage of the Slovak forests are classified as protected forests (including Natura 2000) which have a high environmental value, they were not prioritised during the selection process, limiting the potential environmental impact of measure 226. 
Iakttagelser 18 Prioritering av miljöbehov på medlemsstatsnivå Trots att en betydande del av Slovakiens skogar klassas som skyddade skogar (inbegripet Natura 2000) med ett högt miljövärde, prioriterades de inte under urvalsprocessen, vilket begränsade de potentiella miljöeffek‐ terna av åtgärd 226.
In France (Aquitaine), restoring actions were designed to maximise the surface of forest supported after a storm, without prioritising forests of higher environmental value. 
I Frankrike (Aquitaine) utformades restaureringsåtgärderna så att de skulle maximera den skogsyta som fick stöd efter en storm, men skogar med ett högre miljövärde prioriterades inte.
Also, the regional rules made no allowance for the environmental aspects of removing wood and clearing and restoring damaged areas32. 
De regionala reglerna tog inte heller hänsyn till miljöaspekterna av att virke avlägsnades, röjning genomfördes och skadade områden res‐ taurerades32.
For example, they did not require ecological studies in sensitive areas at project level and did not forbid certain operations that affect soil protection such as the stripping of large swathes by bulldozer. 
Till exempel fanns inga krav på ekologiska studier i känsliga områden på projektnivå och inget förbud mot vissa insatser som påverkar markskyddet, t.ex. att stora områden hyvlas av med bulldozer.
32 Compared to the Aquitaine region, the Lorraine region, which also funded investment for the restoration of forest crops damaged in the storm of 1999, drew up rules for taking into account environmental aspects. 
32 Jämfört med Aquitaine fastställde man i Lorraine, som också finansierade investeringar i restaurering av bestånd som skadats i stormen 1999, regler för att beakta miljöaspekter.
Funding was not aligned with the identified risks and needs 36 Funding should be aligned with the identified risks and directed to the areas which are most in need. 
Finansieringen var inte anpassad till de identifierade riskerna och behoven 36 Finansieringen bör anpassas till de identifierade riskerna och inriktas på de områden där behoven är störst.
38 In Austria, despite the existence of detailed forest management plans and hazard zone plans, the ongoing as‐ sessment of the forest protection risk performed by the Austrian authorities has played a limited role in targeting aid. 
38 Trots att det finns detaljerade skogs‐ bruks‐ och riskzonsplaner i Österrike har den pågående bedömning av ris‐ kerna när det gäller skogsskyddet som görs av de österrikiska myndigheterna haft liten betydelse för inriktningen av stödet.
There was no clear correlation be‐ tween the basic forest risk and budget spending. 
Det fanns inget klart samband mellan de grundläggande risker som skogar var utsatta för och budgetutgif‐ terna.
For instance, the Bundes‐ land Salzburg, whose 376 000 ha of forest rank on the very low to medium risk scale, was allocated slightly more funds than Kärnten, whose 584 000 ha of forest rank medium to very high. 
Till exempel tilldelades delsta‐ ten Salzburg, vars 376 000 hektar skog klassas som områden med mycket låg till medelhög risk, något mer medel än delstaten Kärnten, vars 584 000 hektar skog klassas som områden med medelhög till mycket hög risk.
33 According to the 2012 annual report on the occurrence of harmful agents in forests and the prognosis for the next year issued by the Slovak National Forest Centre. 
33 Enligt årsrapporten från 2012 om förekomsten av skade‐ görare i skogar och prognosen för det kommande året från Slovakiens nationella skogscentrum.
In Slovakia and Austria, funding did not match the identified risks ... 37 In Slovakia, the allocation of finan‐ cial support under measure 226 was not in line with the main potential forest‐damaging factors. 
I Slovakien och Österrike matchade inte finansieringen de identifierade riskerna 37 I Slovakien överensstämde inte för‐ delningen av det ekonomiska stödet inom åtgärd 226 med de största potentiella skogsskadande faktorerna.
For example, although wind‐related calamities were the most significant factor in forest damage in the country (80 %), followed by snow (12 %) and drought with heat stroke (7 %)33, the highest proportion of public support under measure 226 was used for forest fire preven‐ tion actions (61 %), mainly to finance the construction and maintenance of forest roads which were primarily used for the exploitation of the forests without justifying the particular link to fire prevention. 
Trots att t.ex. vindrelaterade olyckor var den största faktorn i samband med skogsskador i landet (80 %), följd av snö (12 %) och torka med värmebölja (7 %)33, användes den största delen av det offentliga stödet inom åtgärd 226 till brandförebyggande åtgärder (61 %), främst till att finansiera anlägg‐ ning och underhåll av skogsvägar som i första hand användes för det ekono‐ miska utnyttjandet av skogarna utan att man angav den särskilda koppling‐ en till brandförebyggande.
Observations 19 ... while in Italy (Basilicata) and Spain (Andalusia), funding went mainly to the public owned forests to support labour‐intensive activities 39 The audit found a disproportionately high allocation of support to certain public bodies (regional or municipal authorities) for operations in publicly owned forests and also a concentra‐ tion of funds in costly labour‐intensive activities. 
Iakttagelser 19 I Italien (Basilicata) och Spanien (Andalusien) gick finansieringen främst till offentligt ägda skogar för att stödja arbetskraftsintensiv verksamhet 39 Vid revisionen konstaterade revisions‐ rätten att stödet till vissa offentliga organ (regionala eller kommunala myndigheter) var oproportionerligt stort när det gällde insatser i offentligt ägda skogar och också att medlen koncentrerades till kostnadskrävande arbetskraftsintensiv verksamhet.
40 In Italy (Basilicata), measure 226 was applied exclusively to municipally owned forests, which constitute only 30 % of the total forest area of the region. 
40 I Italien (Basilicata) tillämpades åt‐ gärd 226 uteslutande på kommunalt ägda skogar, som utgör endast 30 % av de totala skogsområdena i regionen.
The fact that a forest area is municipally owned does not imply that the area in question is at a greater risk of fire. 
Det faktum att en skog är kommu‐ nalt ägd innebär inte att brandrisken i området i fråga är större.
In fact, in 2012, the forest area affected by fire in Basilicata had increased by 93 % as compared to 2011, and by 231 % as compared to the 2009–11 period. 
År 2012 hade i själva verket det område som drabbats av bränder i Basilicata ökat med 93 % jämfört med 2011 och med 231 % jämfört med perioden 2009– 2011.
These fires had mostly taken place in areas of privately owned forests. 
Bränderna hade till största delen inträffat i områden med privat ägda skogar.