natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The strategy identifies and selects projects to be proposed for financing under ISPA that are consistent with the abovementioned criteria. 
Strategin identifierar och väljer ut projekt som ska föreslås för finansiering genom Ispainstrumentet och som uppfyller ovannämnda kriterier.
The selection of ISPA projects was based on the government guidelines, which took into consideration assumptions of environmental policy. 
Urvalet av Ispaprojekt grundades på de nationella riktlinjerna, som tog miljöpolitiska hänsyn.
In Romania, the updated 2003 version of the national transport strategy did not receive unreserved consent from the Commission due to several shortcomings. 
I Rumänien fick 2003 års uppdaterade version av den nationella transportstrategin inte kommissionens oreser-verade stöd på grund av flera brister.
In order to address these shortcomings, the Commission decided to grant a technical assistance project aimed at drafting a general transport master plan. Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
För att åtgärda dessa brister beslutade kommissionen att bevilja ett projekt för tekniskt stöd i syfte att utarbeta en nationell plan för transportsystemet. Särskild rapport nr 12/2008 — Det strukturpolitiska föranslutningsinstrumentet (Ispa), 2000–2006
TEXTBOX 3 TEXTBOX 4 18. 
TEXTRUTA 3 TEXTRUTA 4 18.
Even though in some cases it was not possible to explain the ranking of investment projects11, an examination of the strategies of the four countries visited has enabled the Court to conclude that, in general, national sectoral ISPA strategies clearly identified the needs in each country, also taking into consideration the existing national planning documents (see Textbox 3). 
Trots att det i några fall inte gick att förklara investeringsprojektens rangordning11, har revisionsrätten genom en granskning av de fyra besökta ländernas strategier kunnat dra slutsatsen att de nationella sektorsstrategierna för Ispa i allmänhet klart och tydligt identifierade behoven i respektive land och även beaktade de befintliga nationella planeringsdokumenten (se textruta 3).
National ISPA strategies acted as a tool in the selection of ISPA projects, linking objectives and priorities to specific project proposals. 
De nationella Ispastrategierna fungerade som ett verktyg vid urvalet av Ispaprojekt genom att mål och prioriteringar kopplades till specifika projektförslag.
In some cases the national ISPA strategies were a development of existing national strategies that had already taken into consideration the need to adopt the acquis communautaire in the field of the environment (see Textbox 4). 
I vissa fall var de nationella Ispastrategierna en utveckling av befintliga nationella strategier som redan hade beaktat behovet av att införa gemenskapens regelverk på miljöområdet (se textruta 4).
11 This has been pointed out also in the Court’s Special Report No 5/2003 (shortcomings in strategies, paragraphs 18 to 20). 
11 Detta påpekades även i revisionsrättens särskilda rapport nr 5/2003 (brister i strategier, punkterna 18–20).
15 Action to protect the environment in the Baltic region was initiated by the Polish government at the beginning of the 1990s in cooperation with other countries. 
15 Åtgärder för att skydda miljön i Östersjöområdet började vidtas av den polska regeringen i början av 1990-talet i samarbete med andra länder.
The region of Krakow was already identified in the Helsinki Con-vention12 as one of the hot spots for the protection of the Baltic Sea, as this area, even though far from the coast, contains a high density of industries discharging waste into the Vistula River, which flows into the Baltic Sea. 
Krakówregionen identifierades redan i Helsingforskonventionen12 som en av de kritiska regionerna när det gäller skyddet av Östersjön. Denna region ligger visserligen långt från kusten men den har många industrier som släpper ut avfall i Wisła, som rinner ut i Östersjön.
A common solution for the whole urban area of Krakow was prepared and included in the national programme for purification of communal wastewater. 
En gemensam lösning för hela Krakóws stadsområde togs fram och inkluderades i det nationella programmet för rening av kommunalt avloppsvatten.
The project of a sewage treatment plant in Krakow was then included in the national ISPA strategy for the environment in 1999, to be implemented as one of the priority projects. 
Projektet för ett avloppsreningsverk i Kraków togs därefter med i den nationella Ispastrategin för miljön 1999 och skulle genomföras som ett av de prioriterade projekten.
12 Helsinki Convention: convention on the protection of the marine environment of the Baltic Sea area, signed in 1974 and revised in 1992 which concerns all the states bordering on the Baltic Sea. 
12 Helsingforskonventionen: konvention om skydd av Östersjöområdets marina miljö, undertecknad 1974 och reviderad 1992, som berör alla stater som gränsar till Östersjön.
The convention covers the whole of the Baltic Sea area, including inland waters as well as the water of the sea itself and the sea-bed. 
Konventionen omfattar hela Östersjöområdet, även inre vatten samt Östersjöns vatten och havsbottnen.
Measures are also taken in the whole catchment area of the Baltic Sea to reduce land-based pollution. 
Åtgärder vidtas också i Östersjöns hela tillrinningsområde för att minska föroreningen från landbaserade källor.
In Latvia the main objectives of the national environment policy plan, which was approved in 1995, were to enable the country to comply with the requirements of the Community environmental legal framework and with the objectives of the accession partnership. 
I Lettland var huvudmålen i den nationella miljöpolitiska planen, som godkändes 1995, att få landet att uppfylla kraven i gemenskapens miljölagstiftning och målen i partnerskapet för anslutning.
The objectives of this policy plan were taken over in the national ISPA strategy for the environment. 
Målen i denna politiska plan fördes över till den nationella Ispastrategin för miljön.
The selection process for the projects was based on these objectives. 
Urvalsförfarandet för projekten baserades på dessa mål.
Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 THREE IMPORTANT GUIDANCE DOCUMENTS NOT AVAILABLE FROM THE BEGINNING OF ISPA 20. 
Särskild rapport nr 12/2008 — Det strukturpolitiska föranslutningsinstrumentet (Ispa), 2000–2006 TRE VIKTIGA VÄGLEDNINGAR FANNS INTE TILLGÄNGLIGA FRÅN ISPAS START 20.
Three main guidelines were developed by the Commission and made available for project preparation. (a) An ISPA manual was provided to the beneficiary countries in 2000, during the preparation phase of the first project applications. (b) A second version of the ISPA manual was developed in 2002, clarifying in particular the tendering and contracting procedures. (c) Updated guidance on cost–benefit analysis was made available in 2002, which addressed weaknesses identified in the previous version. 
Tre huvudriktlinjer togs fram av kommissionen och gjordes tillgängliga till projektutformningen: a) En Ispamanual tillhandahölls de stödmottagande länderna 2000, under förberedelsefasen för de första projektansökningarna. b) En andra version av Ispamanualen togs fram 2002 med förtydliganden av framför allt anbuds-och upphandlingsförfarandena. c) En uppdaterad vägledning om kostnadsnyttoanalysen gjordes tillgänglig 2002 och behandlade de brister som hade identifierats i den tidigare versionen.
In particular it gave average rates of return and recommended time horizons for different sectors. 
I denna vägledning angavs framför allt den genomsnittliga avkastningsgraden och rekommenderades tidsperspektiv för olika sektorer.
These methodological guides were developed after the projects audited by the Court were submitted to the Commission for approval. 
Dessa metodvägledningar utarbetades efter det att de projekt som revisionsrätten granskade hade lagts fram för kommissionen för godkännande.
This late availability limited their contribution to familiarising the candidate countries with the policies, procedures and the funding principles of the EU. 
Att de fanns tillgängliga först så sent begränsade deras nytta när det gällde att göra kandidatländerna förtrogna med EU:s politik, förfaranden och finansieringsprinciper.
WEAKNESSES IN FINANCIAL AND COSTBENEFIT ANALYSIS CBA 22. 
BRISTER I DEN FINANSIELLA ANALYSEN OCH I KOSTNADSNYTTOANALYSEN 22.
Each application for ISPA assistance had to contain a financial and a cost–benefit analysis. 
Varje ansökan om Ispastöd måste innehålla en finansiell analys och en kostnadsnyttoanalys.
For some projects these were not available or presented weaknesses. 
När det gällde vissa projekt fanns dessa inte tillgängliga eller så uppvisade de brister.
Nevertheless, the Commission considered that, since most of the projects were required to fulfil basic needs in the candidate countries, it was not appropriate to hold them up because of shortcomings in the cost–benefit analysis. 
Trots detta ansåg kommissionen att det inte var lämpligt att fördröja dem på grund av brister i kostnadsnyttoanalysen, eftersom de flesta projekten måste tillgodose grundläggande behov i kandidatländerna.
16 Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
16 Särskild rapport nr 12/2008 — Det strukturpolitiska föranslutningsinstrumentet (Ispa), 2000–2006
The Court’s review of the financial and cost–benefit analyses provided for the projects audited identified the following weaknesses13: (a) some missing information about discount rates used and scenario assumptions where a risk analysis was presented; (b) inconsistencies of CBA and financial analyses figures between different documents for the same project; (c) unsubstantiated socio-economic benefits and incomplete estimates of effects in the transport sector. 
Revisionsrättens genomgång av de finansiella analyser och kostnadsnyttoanalyser som lämnats in tillsammans med de granskade projekten visade följande brister13: a) En del information saknades om den diskonteringsränta som använts och om scenarioantaganden, där en riskanalys presenterades. b) Bristande överensstämmelse mellan uppgifter i kostnadsnyttoanalysen och den finansiella analysen i olika dokument för samma projekt. c) Ej påvisad socioekonomisk nytta och ofullständiga beräkningar av effekterna i transportsektorn.
In these circumstances, the Commission was unable to confirm from the cost–benefit analysis that the projects submitted by the candidate countries represented in relative terms the highest added value. 
Under dessa omständigheter kunde kommissionen utifrån kostnadsnyttoanalysen inte bekräfta att de projekt som hade presenterats av kandidatländerna representerade det högsta mervärdet i relativa termer.
GENERAL FRAMEWORK AND AUDIT CRITERIA 25. 
ALLMÄN RAM OCH GRANSKNINGSKRITERIER 25.
After the assessment of project application and approval by the Commission, a financing memorandum was signed defining, in particular, the financial resources and planning for implementing the project, including the completion date. 
Efter kommissionens bedömning och godkännande av projektansökan, undertecknades ett finansieringsavtal. I finansieringsavtalet fastställdes framför allt de finansiella resurserna och planeringen för genomförandet av projektet, inbegripet datum då det skulle vara avslutat.
After project completion, candidate countries had to present a final report. 
När projektet avslutats, var kandidatländerna tvungna att lämna in en slutrapport.
The Court assessed to what extent the main conditions set in the financing memorandum had been respected, that is: (a) whether projects had been implemented according to initial plan and the reasons for any delay; (b) whether the financial plans for the projects had been respected and if not, the reasons why. 
Revisionsrätten bedömde i vilken utsträckning huvudvillkoren i finansieringsavtalet hade uppfyllts, det vill säga a) huruvida projekt hade genomförts enligt den ursprungliga planen och skälen till eventuella förseningar, b) huruvida finansieringsplanerna för projekten hade följts och, om så inte var fallet, skälen till det.
13 See also Special Report No 5/2003 (weaknesses in project appraisal, paragraphs 30 to 34) and Special Report No 6/2005 (weaknesses in evaluation and selection of projects, paragraphs 30 to 43). 
13 Se även särskild rapport nr 5/2003 (brister i projektbedömningen, punkterna 30–34) och särskild rapport nr 6/2005 (brister i utvärdering och urval av projekt, punkterna 30–43).
17 Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
17 Särskild rapport nr 12/2008 — Det strukturpolitiska föranslutningsinstrumentet (Ispa), 2000–2006
ALMOST ALL PROJECTS WERE DELAYED 27. 
NÄSTAN ALLA PROJEKT VAR FÖRSENADE 27.
If projects are delivered later than expected, the benefits are deferred and the problems they are intended to address continue for longer than necessary. 
Om projekt genomförs senare än förväntat, skjuts nyttan av dem upp och då kvarstår de problem som de avser att lösa längre än nödvändigt.
Delays also create uncertainties, as the socio-economic environment may change and may make it difficult to implement projects as foreseen. 
Förseningar skapar också osäkerhet, eftersom den socioekonomiska miljön kan förändras och eventuellt göra det svårt att genomföra projekten som planerat.
The 32 projects in the Court’s sample were approved between 2000 and 2003. 
De 32 projekten i revisionsrättens urval godkändes mellan 2000 och 2003.
The majority of the projects audited should have been completed between 2004 and 2006 according to the initial financial memoranda. 
Flertalet av de granskade projekten skulle ha varit avslutade mellan 2004 och 2006 enligt de ursprungliga finansieringsavtalen.
However, only five had been completed by the initial expected date14 at the time of the audit (two in the Czech Republic and three in Latvia)15. 
Men vid tidpunkten för revisionen hade endast fem projekt avslutats det datum som ursprungligen planerats14 (två i Tjeckien och tre i Lettland)15.
For the other 27 projects, the completion date was amended. 
För de övriga 27 projekten ändrades slutdatumet.
The delays vary from 2 to 5 years (Poland), 4 to 4.5 years (Bulgaria), 2 to 4.8 years (Romania), 1.5 years (Hungary) and 1 to 3 years (Latvia). 
Förseningarna varierade mellan 2 och 5 år (Polen), 4 och 4,5 år (Bulgarien), 2 och 4,8 år (Rumänien), 1,5 år (Ungern) och 1 och 3 år (Lettland).
In the Czech Republic, there were no major delays. 
I Tjeckien förekom inga större förseningar.
In the survey addressed to the project managers in the four audited countries, the Court obtained information on the delays in implementation and the reasons for the delays. 
I den enkät som riktades till projektledarna i de fyra granskade länderna fick revisionsrätten information om förseningarna i genomförandet och skälen till dem.
In the environment sector, the average scheduled duration of the projects was 5 years and in the transport sector, 4.2 years. 
I miljösektorn var projektens genomsnittliga planerade varaktighet 5 år och i transportsektorn 4,2 år.
According to the survey, the average delay was 2.5 years in both sectors (see Figure 5). 
Enligt enkäten uppgick den genomsnittliga förseningen till 2,5 år i båda sektorerna (se figur 5).
In the projects audited, the Court found that the main reasons for delays were16: (a) the lack of familiarity of the candidate countries with EU procedures and with project preparation and implementation as well as difficulties with procurement procedures (see e.g. Textbox 5) (84 % of the projects in the sample); (b) failure of companies that won tenders to carry out the work (see e.g. Textbox 6) (13 % of the projects in the sample); (c) unrealistic planning (see e.g. Textbox 7) (22 % of the projects in the sample); (d) the change after accession of the ISPA projects into Cohesion Fund projects, which have a different set of rules17. 
Dessutom förekom problem när det gällde offentlig upphandling (se till exempel textruta 5) (84 % av projekten i urvalet). b) Företag som vann anbudsförfarandet kunde inte utföra arbetet (se till exempel textruta 6) (13 % av projekten i urvalet). c) Planeringen var orealistisk (se till exempel textruta 7) (22 % av projekten i urvalet). d) Omvandlingen efter anslutningen av Ispaprojekten till projekt inom Sammanhållningsfonden, som har andra regler17.
14 A project is considered completed when the infrastructure is in use. 
14 Ett projekt anses avslutat när infrastrukturen används.
Candidate countries had to submit a final report to the Commission at the latest six months after the completion of the project. 
Kandidatländerna skulle lämna in en slutrapport till kommissionen inom sex månader efter det att projektet avslutats.
15 Out of 32 projects audited, 24 faced delays (75 %). 
15 Av 32 granskade projekt drabbades 24 av förseningar (75 %).
16 Some projects were affected by more than one of the problems described. 
16 Vissa projekt drabbades av mer än ett av de problem som beskrivs.
17 E.g. eligibility of durable equipment expenditure (to be solved on a case-by-case basis), modifications of project decisions, procedures for the award of public contracts. 
17 Till exempel stödberättigande kostnader för varaktig utrustning (fastställs från fall till fall), ändringar av projektbeslut, förfaranden för tilldelning av offentliga kontrakt.
18 Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
18 Särskild rapport nr 12/2008 — Det strukturpolitiska föranslutningsinstrumentet (Ispa), 2000–2006
FIGURE 5 AVERAGE DELAYS IN PROJECT IMPLEMENTATION 9 8 7 6 5 4 3 2 1 0 PL CZ RO LV ENV PL CZ Average per country/sector Average initial duration RO LV Delay TRAN TOTAL TEXTBOX 5 TEXTBOX 6 TEXTBOX 7 19 Years In Latvia, in a project for the development of water services, it took three years to launch the tender procedure after the signature of the financing memorandum. 
FIGUR 5 GENOMSNITTLIGA FÖRSENINGAR I PROJEKTGENOMFÖRANDET 9 8 7 6 5 4 3 2 1 0 19 PL CZ RO LV MILJÖ Genomsnitt per land/sektor RO LV Genomsnittlig planerad varaktighet Försening PL CZ TRANSPORT TOTALT TEXTRUTA 5 TEXTRUTA 6 TEXTRUTA 7 År När det gällde ett projekt för utveckling av vattentjänster i Lettland tog det tre år att inleda anbudsförfarandet efter det att finansieringsavtalet hade undertecknats.
In Poland, in a project for sewage treatment, the construction suffered an interruption of almost one year during the tendering phase. 
När det gällde ett projekt för avloppsrening i Polen drabbades bygget av ett avbrott på nästan ett år under anbuds-fasen.
The project was divided into subcontracts, one of which was co-financed by the EBRD. 
Projektet delades upp i delkontrakt, av vilka ett medfinansierades av EBRD.
According to the EBRD loan agreement, the bank’s tendering rules should have been applied to the procurement of the whole project. 
Enligt EBRD:s låneavtal skulle bankens regler för anbudsförfaranden ha tillämpats på upphandlingen av hela projektet.
A project for the rehabilitation of sewage network and wastewater treatment facilities faced delays in implementation. 
Ett projekt för upprustning av avloppsnät och reningsverk drabbades av förseningar i genomförandet.
The tender had to be cancelled and repeated, due to problems with the composition of the evaluation committee. 
Anbudsförfarandet måste ställas in och göras om på grund av problem med utvärderingskommitténs sammansättning.
In addition, the company which was awarded the contract in the second tender failed to proceed with the works in accordance with the timetable and failed to comply with several notices by the supervising engineer. 
Det företag som tilldelades kontraktet i det andra anbudsförfarandet lyckades därefter inte utföra arbetet enligt tidtabellen och hörsammade inte flera varningar från den ansvariga ingenjören.
The contract therefore had to be terminated. 
Kontraktet måste därför sägas upp.
A third tender had to be organised, but at the time of the audit the project was at a standstill. 
Ett tredje anbudsförfarande måste anordnas, men vid tidpunkten för revisionen stod projektet fortfarande stilla.
In Latvia, a project to develop water services was delayed because, amongst other reasons, the cost and the time needed for the study and design work for the pipelines were underestimated. Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
I Lettland försenades ett projekt för att utveckla vattentjänster, eftersom bland annat de kostnader och den tid som krävdes för studier och planering när det gällde ledningarna underskattades. Särskild rapport nr 12/2008 — Det strukturpolitiska föranslutningsinstrumentet (Ispa), 2000–2006
The survey indicates that the main reasons for not respecting the deadlines in the implementation of the projects are, on the one hand, the length of the procedures and, on the other hand, planning reasons (see Figure 6)18. 
Enkäten visar att huvudskälen till att tidsfristerna för genomförandet av projekten inte följs är, å ena sidan, förfarandenas längd och, å andra sidan, bristfällig planering (se figur 6)18.
FINANCIAL PLANS NOT IMPLEMENTED AS SCHEDULED 33. 
FINANSIERINGSPLANERNA GENOMFÖRDES INTE SOM PLANERAT 33.
In 18 out of 32 projects audited the initial financial plan was not respected. 
I 18 av 32 granskade projekt följdes inte den ursprungliga finansieringsplanen.
In six cases the total cost increased, and in 12 cases the cost decreased. 
I 6 fall ökade den totala kostnaden, och i 12 fall minskade den.
When the cost increased and no additional ISPA resources were made available, candidate countries had to finance the additional costs from their own resources (see Textbox 8). 
När kostnaden ökade och inga ytterligare Ispamedel gjordes disponibla, måste kandidatländerna finansiera de ökade kostnaderna med egna medel (se textruta 8).
18 Problems in project implementation were also pointed out by the Court in its Special Report No 5/2003 (insufficient management resources, delays, difficulties in tendering, paragraphs 35 to 39) but also in its Special Report No 6/2005 (delays in implementation of projects, paragraphs 11 to 25). 
18 Revisionsrätten pekade också på problem i projektgenomförandet i särskild rapport nr 5/2003 (otillräckliga förvaltningsresurser, förseningar, brister i anbudsförfaranden, punkterna 35–39) och även i särskild rapport nr 6/2005 (förseningar i genomförandet av projekt, punkterna 11–25).
20 FIGURE 6 Procedural reasons Planning reasons REASONS FOR DELAYS PROJECT MANAGERS Repetition of the procedure 15 % Appeals from bidders 8% Complicated local law 9% Time-consuming EU procedures 26 % What were the reasons for delays? 
20 FIGUR 6 Förfaranden Planering ORSAKER TILL FÖRSENINGAR PROJEKTLEDARE Upprepning av förfarandet 15 % Överklaganden av anbudsgivare 8% Komplicerad lokal lagstiftning 9% Tidskrävande EU-förfaranden 26 % Vad var orsakerna till förseningarna?
Other 11 % Frequent changes of PRAG 10 % Unrealistic planning 15 % Low quality of tendering documents 6 % Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
Övrigt 11 % Upprepade ändringar av den praktiska handledningen för upphandlingsförfaranden 10 % Orealistisk planering 15 % Låg kvalitet på anbudsdokumenten 6 % Särskild rapport nr 12/2008 — Det strukturpolitiska föranslutningsinstrumentet (Ispa), 2000–2006
TABLE 1 34. 
TABELL 1 34.
As shown in Table 1 the survey of project managers indicates that for the majority of ISPA projects changes had been made to the original financing plan. 
Såsom framgår av tabell 1 visar enkäten bland projektledare att den ursprungliga finansieringsplanen ändrades inom de flesta Ispaprojekten.
In five cases out of the 32 projects of the sample this can be explained by underestimation of inflation (in 16 % of the cases) (see Textbox 9). 
I 5 av de 32 projekten i urvalet kan detta förklaras av en underskattning av inflationen (i 16 % av fallen) (se textruta 9).