natgillin/translations-raw huggingface dataset:
European Social Fund (ESF): The European Social Fund (ESF) aims at strengthening economic and social cohesion within the European Union by improving employment and job opportunities (mainly through training measures), encouraging a high level of employment and the creation of more and better jobs. 
Europeiska socialfonden (ESF): Syftet med Europeiska socialfonden (ESF) är att stärka den ekonomiska och sociala sammanhållningen inom Europeiska unionen genom att förbättra sysselsättningsmöjligheterna (huvudsakligen genom utbildningsåtgärder) och främja en hög sysselsättningsnivå och fler och bättre arbetstillfällen.
European Structural and Investment Funds (ESIF): The European Structural and Investment Funds (ESIF) are the Union’s means of reducing disparities between the levels of development of its various regions, and of helping less developed regions to catch up. 
Europeiska struktur-och investeringsfonder (ESI-fonder): De europeiska struktur-och investeringsfonderna (ESI-fonderna) är EU:s medel för att minska skillnaderna i utveckling mellan de olika regionerna och hjälpa mindre utvecklade regioner att komma ifatt.
Based on Article 174 TFEU, they contribute to the goal of strengthening economic, social and territorial cohesion. 
De bygger på artikel 174 i EUF-fördraget och ska bidra till målet att stärka ekonomisk, social och territoriell sammanhållning.
Ex ante conditionalities (EAC): Ex ante conditionalities (EAC) are criteria established in partnership agreements, which are regarded as necessary prerequisites for the effective and efficient use of Union support covered by those agreements. 
Förhandsvillkor: Förhandsvillkor är kriterier som fastställs i partnerskapsöverenskommelser och som anses utgöra nödvändiga förutsättningar för att det unionsstöd som omfattas av överenskommelserna ska användas ändamålsenligt och effektivt.
When preparing ERDF, Cohesion Fund and ESF OPs under the 2014‐2020 programme period, Member States have to assess whether these conditions are fulfilled. 
När medlemsstaterna utarbetar operativa program inom Eruf, Sammanhållningsfonden och ESF under programperioden 2014–2020 ska de bedöma om dessa villkor uppfylls.
If they have not been fulfilled, action plans need to be prepared to ensure fulfilment by 31 December 2016. 
Om de inte uppfylls måste handlingsplaner utarbetas så att de garanterat uppfylls senast den 31 december 2016.
Institutional discrimination: Discrimination that has become ingrained in organisational structures and procedures. 
Institutionell diskriminering: Diskriminering som fått fäste i organisatoriska strukturer och förfaranden.
Intermediate body: An intermediate body is any public or private body or service which acts under the responsibility of a managing authority, or which carries out duties on behalf of such an authority vis‐à‐vis beneficiaries implementing operations. 
Förmedlande organ: Förmedlande organ är offentliga eller privata organ eller tjänsteutövare som agerar under överinseende av en förvaltningsmyndighet eller som utför uppgifter för dess räkning gentemot stödmottagare som genomför insatser.
Glossary 06 Managing authority: A managing authority is a national, regional or local public authority (or any other public or private body), which has been designated by a Member State to manage an operational programme. 
Ordförklaringar 06 Förvaltningsmyndighet: En förvaltningsmyndighet är en nationell, regional eller lokal myndighet (eller något annat offentligt eller privat organ) som medlemsstaten har utsett att förvalta ett operativt program.
National Roma contact point (NRCP): The national Roma contact point (NRCP) is a national authority whose role is to coordinate the development and implementation of the national Roma integration strategy/set of integrated policy measures. 
Nationell kontaktpunkt för romer: Den nationella kontaktpunkten för romer är en nationell myndighet vars roll är att samordna utvecklingen och genomförandet av den nationella strategin för integrering av romer/en uppsättning integrerade policyåtgärder.
National Roma integration strategy (NRIS): Each Member State with a Roma population was asked by the Commission to prepare a national Roma integration strategy (NRIS) covering the period 2011‐2020 or, if a strategy already existed, to adapt it to meet the EU’s Roma integration goals, with targeted actions and sufficient funding (national, EU and other) to deliver them. 
Nationell strategi för integrering av romer: Kommissionen bad alla medlemsstater med romsk befolkning att utarbeta en nationell strategi för integrering av romer för perioden 2011–2020 eller, om det redan fanns en strategi, att anpassa den för att uppnå EU:s mål för integrering av romer, med riktade åtgärder och tillräcklig finansiering (nationell finansiering, finansiering från EU och annan finansiering) för att uppnå dem.
These strategies should also propose solutions to address the current barriers to a more effective use of EU funds and lay the foundations of a robust monitoring mechanism to ensure concrete results for Roma. 
Strategierna skulle också innehålla förslag på hur man kan överkomma de aktuella hindren för en mer verkningsfull användning av EU-medel och lägga grunden till en tillförlitlig övervakningsmekanism för att garantera romerna konkreta resultat.
Some Member States do not have a NRIS as such, but have a ‘set of integrated measures’ instead. 
Några medlemsstater har ingen uttalad nationell strategi för integrering av romer utan ”en uppsättning integrerade åtgärder”.
Non-governmental organisation (NGO): The term non‐governmental organisation (NGO) is used to refer to a range of different organisations that typically share the following characteristics: ο They are not created to generate profit. 
Frivilligorganisation: Vi använder frivilligorganisation om olika organisationer som vanligtvis utmärks av följande: ο De är inte vinstdrivande.
Although they may have paid employees and engage in revenue‐generating activities, they do not distribute profits to members. ο They are voluntary citizens’ groups. ο They must have some degree of formal or institutional existence (e.g. statutes or other governing document setting out their mission, objectives and scope) as they are accountable to their members and donors. ο They are independent, in particular of government, public authorities, political parties and commercial organisations. 
De kan ha avlönad personal och ägna sig åt inkomstbringande verksamhet, men de delar inte ut vinst till medlemmarna. ο De består av grupper av frivilliga medborgare. ο De måste ha någon form av formell eller institutionell status (till exempel stadgar eller något annat styrdokument där deras uppdrag, mål och omfattning anges) eftersom de är ansvarsskyldiga gentemot sina medlemmar och donatorer. ο De är oberoende, i synnerhet i förhållande till staten, offentliga myndigheter, politiska partier och kommersiella organisationer.
Operational programme (OP): An operational programme (OP) sets out a Member State’s priorities and specific objectives and how the EU funding (EU and national public and private co‐financing) will be used during a given period (generally 7 years) to finance projects. 
Operativt program: I ett operativt program anges en medlemsstats prioriteringar och särskilda mål och hur EU-medlen (EU-finansiering och nationell offentlig och privat medfinansiering) ska användas under en viss period (vanligtvis sju år) för att finansiera projekt.
These projects must contribute to achieve a certain number of objectives specified at the level of the OP’s priority axis. 
Projekten måste bidra till att man uppnår ett antal mål som har fastställts för det operativa programmets insatsområde.
OPs exist for each of the funds in the Cohesion area (i.e. ERDF, Cohesion Fund and ESF). 
Operativa program finns för varje fond inom sammanhållningsområdet (det vill säga Eruf, Sammanhållningsfonden och ESF).
Output: That which is produced or accomplished with the resources allocated to an intervention (e.g. grants distributed to farmers, training courses delivered to unemployed people, a road built in a developing country). 
Output: Det som produceras eller uppnås med de resurser som tilldelas en insats (till exempel bidrag till jordbrukare, utbildning till arbetslösa och vägar som byggs i ett utvecklingsland).
Result: Immediate changes that arise for direct addressees at the end of their participation in an intervention (e.g. improved accessibility to an area due to the construction of a road, trainees who have found a job). 
Resultat: Omedelbara förändringar som uppstår för direkta mottagare sedan de har deltagit i en insats (till exempel bättre tillgänglighet till ett område eftersom en väg har byggts och praktikanter som får anställning).
Glossary 07 Segregation/desegregation ο Segregation is caused by a number of factors, including discriminatory actions, economic and demographic mechanisms. 
Ordförklaringar 07 Segregering/desegregering ο Segregering uppkommer av många anledningar, bland annat diskriminerande handlingar och ekonomiska och demografiska mekanismer.
It is characterised by the physical and social separation of members of a marginalised group from members of non‐marginalised groups and unequal access to mainstream, inclusive and high‐quality services. ο Desegregation means action to eliminate segregation. 
Den kännetecknas av att medlemmar i en marginaliserad grupp separeras fysiskt och socialt från medlemmar i icke-marginaliserade grupper och av ojämlik tillgång till allmänna högkvalitativa tjänster för alla. ο Desegregering är åtgärder som ska undanröja segregering.
Desegregation measures should establish the conditions for equal access to high‐quality services, including education, housing, labour market, health and any other relevant field. 
Desegregeringsåtgärder bör fastställa villkoren för lika tillgång till högkvalitativa tjänster som utbildning, bostäder, arbetsmarknad, hälsovård och andra relevanta områden.
Social inclusion: The process of improving the terms for individuals and groups to take part in society. 
Social integration: Processen för att förbättra förutsättningarna för enskilda och grupper att vara delaktiga i samhället.
Social inclusion aims to empower poor and marginalised people to take advantage of burgeoning global opportunities. 
Syftet med social integration är att ge fattiga och marginaliserade människor möjlighet att utnyttja spirande globala möjligheter.
It ensures that people have a voice in decisions which affect their lives and that they enjoy equal access to markets, services and political, social and physical spaces. 
Den ser till att människor får yttra sig om beslut som påverkar deras liv och att de har lika tillgång till marknader, tjänster och politiska, sociala och fysiska områden.
Executive summary 08 IThe Roma people of Europe have been subject to discrimination since their arrival on the territory of today’s Euro‐ pean Union many centuries ago. 
Sammanfattning 08 IRomerna i Europa har varit föremål för diskriminering sedan de för flera hundra år sedan anlände till det som nu är Europeiska unionens territorium.
Today, the Roma population is the largest ethnic minority in the EU, at an estimated 6.2 million, and is mostly marginalised. 
I dag är romerna den största etniska minoriteten i EU och uppskattas till 6,2 miljoner, och de är i stor utsträckning marginaliserade.
In the Member States where the concentration of Roma population is high‐ est, Roma people account for between 15 and 20 % of school pupils and new labour market entrants. 
I de medlemsstater där koncentrationen av romer är högst är mellan 15 och 20 % av skoleleverna och nykomlingarna på arbetsmarknaden romer.
II The greater part of EU financial support for social inclusion measures in general, including measures promoting Roma inclusion, is provided through the European Regional Development Fund (ERDF) and the European Social Fund (ESF). 
II Den största delen av EU:s ekonomiska stöd till allmänna åtgärder för social integration, bland annat åtgärder för främjande av integrering av romer, kommer från Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) och Europeiska socialfonden (ESF).
The amount channelled specifically to Roma integration initiatives is not recorded. 
Det är inte känt hur stort belopp som specifikt kanaliseras till åtgärder för integrering av romer.
However, Mem‐ ber States’ planning documents suggest that around 1.5 billion euros has been earmarked for the socioeconomic integration of marginalised communities such as Roma during the 2014‐2020 programme period. 
Medlemsstaternas planeringsdokument tyder dock på att omkring 1,5 miljarder euro har öronmärkts för den socioekonomiska integrationen av marginaliserade grupper som romerna under programperioden 2014–2020.
Similar indicative figures are not available for 2007‐2013. 
Motsvarande preliminära siffror för 2007–2013 är inte tillgängliga.
III In our audit, we assessed whether the EU policy initiatives and financial support through the ERDF and ESF had contributed effectively to Roma integration. 
III Vid revisionen bedömde vi om EU:s politiska initiativ och ekonomiska stöd via Eruf och ESF på ett ändamålsenligt sätt hade bidragit till integreringen av romer.
In particular, we examined whether: ‐ the EU and national Roma strategies facilitated the effective use of the ERDF and ESF for Roma inclusion meas‐ ures in each programme period; ‐ the ERDF and ESF framework for each programme period was designed so as to allow effective support Roma integration measures; and ‐ projects implemented under the ERDF and the ESF during the 2007‐2013 programme period contributed effec‐ tively to Roma integration. 
Vi undersökte i synnerhet om – EU:s och medlemsstaternas strategier för romer gjorde det enklare att på ett ändamålsenligt sätt använda Eruf och ESF till åtgärder för integrering av romer under båda programperioderna, – Eruf-och ESF-ramen för varje programperiod var utformad för att tillhandahålla ändamålsenligt stöd till åtgärder för integrering av romer, – de projekt som genomfördes inom Eruf och ESF under programperioden 2007–2013 på ett ändamålsenligt sätt bidrog till integreringen av romer.
The audit work was carried out at the Commission and in four Member States (Bulgaria, Spain, Hungary and Roma‐ nia), and covered the period from 2007 to 2015. 
Granskningsarbetet utfördes vid kommissionen och i fyra medlemsstater (Bulgarien, Spanien, Ungern och Rumänien) och omfattade perioden från 2007 till 2015.
Executive summary 09 IV We found that the Commission has made significant progress in setting out EU policy initiatives promoting Roma integration, and that all the Member States visited had developed a national Roma integration strategy (NRIS) by 2012, but that this had come too late to have an impact on the design of ERDF and ESF operational programmes (OPs) and the selection of projects during the 2007‐2013 programme period. 
Sammanfattning 09 IV Vi konstaterade att kommissionen har gjort stora framsteg och tagit EU-politiska initiativ som främjar romernas integrering och att alla besökta medlemsstaterna hade utarbetat en nationell strategi för integrering av romer till 2012, men att det hade skett för sent för att påverka utformningen av de operativa programmen inom Eruf och ESF och valet av projekt under programperioden 2007–2013. De nationella strategierna för integrering av romer har fortfarande ett antal brister.
First, the national strategies do not indicate what level of funding is needed to carry out the proposed measures for Roma inclusion. 
För det första anger de nationella strategierna inte hur stor finansiering som behövs för att utföra de föreslagna åtgärderna för integrering av romer.
They also do not state the amount of money available for such meas‐ ures from the national budget and, through the ERDF and ESF, from the EU budget. 
De anger inte heller hur mycket pengar som finns tillgängliga för sådana åtgärder i den nationella budgeten och, via Eruf och ESF, i EU-budgeten.
Second, anti‐discrimination and anti‐gypsyism have not been given enough attention. 
För det andra har man inte lagt tillräcklig vikt vid anti-diskriminering och antiziganism.
Third, the need for active participation by civil society organisations, in particular representatives of the Roma community itself, was not always taken into account in the selected Member States when NRISs were being drafted. 
För det tredje tog de utvalda medlemsstaterna inte alltid hänsyn till behovet av att organisationer i det civila samhället, i synnerhet företrädare för romerna själva, aktivt deltar när de nationella strategierna för integrering av romer utformas.
Finally, the role of national Roma contact points (NRCP) set up to coordinate the development and implementation of the NRISs has sometimes been undermined by a mis‐ match of resources and responsibilities. 
Slutligen har rollen för de nationella kontaktpunkterna för romer, som inrättades för att samordna utvecklingen och genomförandet av de nationella strategierna för integrering av romer, ibland försvagats av att det har rått obalans mellan ansvar och resurser.
VIn relation to the 2014‐2020 period, a number of improvements are noted: for example, Roma integration is explic‐ itly referred to in the European structural and investment funds (ESIF) regulation and specific funding priority has been introduced. 
VFör perioden 2014–2020 noterar vi ett antal förbättringar: till exempel nämns integrering av romer uttryckligen i förordningen om de europeiska struktur-och investeringsfonderna (ESI-fonderna), och en specifik finansierings-prioritering har införts.
Moreover, Member States with country‐specific recommendations (CSRs) related to Roma integra‐ tion are obliged to devote funds to promoting it. 
Vidare är medlemsstater som har fått landsspecifika rekommendationer om integreringen av romer skyldiga att anslå medel för att främja detta arbete.
We consider, however, that additional efforts are required at both Commission and Member State level to make sure that these changes will result in projects better contributing to Roma integration on the ground. 
Vi anser dock att både kommissionen och medlemsstaterna måste anstränga sig mer för att säkerställa att ändringarna kommer att leda till projekt som bättre bidrar till romernas integrering på fältet.
VI Most ERDF and ESF projects examined during our audit had achieved their general objectives, but these objectives were often not specifically Roma‐related. 
VI De flesta Eruf-och ESF-projekt som vi granskade under revisionen hade uppnått sina allmänna mål men dessa gällde sällan specifikt romer.
We also concluded that projects that had been selected and implemented in accordance with ‘best practice’ criteria adopted by the Council, the so‐called common basic principles on Roma inclusion (CBP), were more likely to contribute effectively to the integration of the Roma population. 
Vi drog också slutsatsen att projekt som hade valts ut och genomförts i enlighet med de kriterier som har fungerat bäst som rådet har antagit, de så kallade gemensamma grundläggande principerna för integrering av romer, mer sannolikt skulle bidra verkningsfullt till integreringen av den romska befolkningsgruppen.
Moreover, we found that monitoring the progress made by Roma integration projects has been difficult, mainly because of shortcomings in relation to the availability and quality of data on Roma participants. 
Vi konstaterade också att det har varit svårt att övervaka de framsteg som projekten för integrering av romer gjorde, främst på grund av brister som gällde tillgången och kvaliteten på uppgifter om deltagare från den romska befolkningsgruppen.
The lack of comprehensive and robust data is a problem not only in relation to projects, but also for policymaking at EU and national level. 
Bristen på heltäckande och tillförlitliga uppgifter är ett problem som inte bara gäller projekten utan även påverkar det politiska beslutsfattandet på EU-nivå och nationell nivå.
Unless swift action is taken, this situation will remain unchanged for the 2014‐2020 period. 
Om man inte snabbt vidtar åtgärder kommer denna situation att förbli oförändrad under perioden 2014–2020.
Executive summary 10 VII We make the following recommendations in this report: Recommendation 1 The Member States should, when revising their NRISs or when making amendments: (a) specify what level of funding is needed to carry out the measures for Roma inclusion proposed in the strategy. 
Sammanfattning 10 VII Vi lämnar följande rekommendationer i rapporten: Rekommendation 1 När medlemsstaterna ser över eller ändrar sina nationella strategier för integrering av romer bör de göra följande: a) Ange hur stor finansiering som behövs för att utföra de åtgärder för integrering av romer som föreslås i strategin.
NRISs should indicate the funding available for such measures from the national budget and, through the ERDF and ESF, from the EU budget. 
De nationella strategierna för integrering av romer bör ange hur mycket pengar som finns tillgängliga för sådana åtgärder i den nationella budgeten och, via Eruf och ESF, i EU-budgeten.
The Member States should also formally undertake to ensure that efforts to imple‐ ment measures in favour of Roma integration are not jeopardised by short‐term changes in political priorities; (b) include indicators and target values which deal with anti‐discrimination or, more specifically, anti‐gypsyism. 
Medlemsstaterna bör också formellt åta sig att se till ansträngningarna för att genomföra åtgärder för integrering av romer inte sätts på spel av kortsiktiga ändringar av politiska prioriteringar. b) Inkludera indikatorer och målvärden som handlar om anti-diskriminering eller, mer specifikt, antiziganism.
During the 2014‐2020 programme period, these indicators should also be taken into account in the design of measures promoting the inclusion of marginalised Roma communities within the ESIF framework, in line with the requirements of the racial equality directive; (c) ensure that civil society organisations including Roma representatives are systematically consulted and included when Roma integration measures are being planned and implemented; (d) define in more detail the role played by NRCPs in relation to the NRISs, and ensure that the NRCPs’ powers and responsibilities are commensurate with the resources made available to them. 
Under programperioden 2014–2020 bör man även ta hänsyn till dessa indikatorer vid utformningen av åtgärder för att främja integrering av marginaliserade romska befolkningsgrupper inom ramen för ESI-fonderna i enlighet med kraven i direktivet om likabehandling oavsett ras eller etniskt ursprung. c) Säkerställa att organisationer i det civila samhället och företrädare för romer systematiskt rådfrågas och inkluderas när åtgärder för integrering av romer planeras och genomförs. d) Närmare definiera den roll som nationella kontaktpunkter för romer spelar i förhållande till de nationella strategierna för integrering av romer, och se till att kontaktpunkternas befogenheter och ansvar står i proportion till de resurser som ställs till deras förfogande.
Recommendation 2 (a) The Commission should make sure, when revising relevant operational programmes that measures carried out under the ESIF are of an inclusive nature and contain provisions aimed at fighting segregation. 
Rekommendation 2 a) När kommissionen ser över de berörda operativa programmen bör den säkerställa att åtgärder som utförs inom ESI-fonderna är inkluderande till sin karaktär och innehåller bestämmelser som syftar till att bekämpa segregering.
Segregational practices should be clearly described and explicitly excluded from funding under the ESIF framework (and not only mentioned in the recitals), particular attention being paid in this connection to education and housing projects. 
Segregerande tillvägagångssätt bör beskrivas tydligt och uttryckligen uteslutas från finansiering inom ramen för ESI-fonderna (och inte bara nämnas i skälen), och man bör vara särskilt uppmärksam på detta vid utbildnings-och bostadsprojekt.