natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The specific objectives of the programmes were met only to a limited extent: • Return to growth: GDP shrank during the programmes by over a quarter and Greece did not return to growth, as initially envisaged, in 2012. • Fiscal sustainability: there was large scale fiscal consolidation in terms of structural balances. But due to adverse macroeconomic developments and interest costs on existing debt, the debt to GDP ratio kept increasing. • Financial stability: the programmes ensured short-term financial stability, but were unable to avert a sharp deterioration of the banks’ balance sheets, primarily due to adverse macroeconomic and political developments, and the banks’ ability to provide finance to the real economy was restricted. 
De specifika målen med programmen har endast uppfyllts i begränsad omfattning: • Återgång till tillväxt: BNP sjönk med mer än en fjärdedel under programmens gång och Grekland återgick inte till tillväxt 2012, vilket man först hade räknat med. • Finanspolitisk hållbarhet: De offentliga finanserna konsoliderades i stor skala när det gäller det strukturella saldot, men på grund av en ogynnsam makroekonomisk utveckling och räntekostnaderna för den befintliga skulden ökade hela tiden skuldkvoten i förhållande till BNP. • Finansiell stabilitet: Genom programmen säkerställdes finansiell stabilitet på kort sikt, men de lyckade inte förhindra att bankernas balansräkningar försämrades drastiskt – främst på grund av negativa makroekonomiska och politiska utvecklingar – och bankernas förmåga att förse marknaden med kapital begränsades.
What we recommend XIV. 
Våra rekommendationer XIV.
The European Commission should: (a) Improve the procedures for the design of support programmes, in particular by outlining the scope of any analytical work necessary to justify the content of the conditions. (b) Better prioritise the conditions and specify measures urgently needed to address the imbalances that are crucial for achieving the objectives of the programmes. (c) Where relevant to address the underlying economic imbalances, ensure that the programmes are embedded in an overall growth strategy for the country. 10 
Europeiska kommissionen bör a) förbättra rutinerna för utformning av stödprogram, särskilt genom att specificera hur mycket analytiskt arbete som behövs som underlag för innehållet i villkoren, b) på ett bättre sätt specificera hur villkoren ska prioriteras och ange vilka åtgärder som är särskilt brådskande för att råda bot på de obalanser som är avgörande för att målen i programmen ska uppnås, c) när det krävs för att råda bot på de underliggande ekonomiska obalanserna, se till att programmen ingår i en övergripande tillväxtstrategi för landet, 9
(d) Have in place clear procedures and, where appropriate, define KPIs to ensure that programme monitoring is systematic and accurately documented. (e) More comprehensively address data gaps from the outset. (f) Seek to reach an agreement with programme partners so that the roles and methods of co-operation are specified and transparent. (g) Better document the assumptions and modifications made to the economic calculations underlying the programme’s design. (h) Be more systematic in assessing the administrative capacity of the Member State to implement the reforms and the need for technical assistance. The conditions should be adapted to the results of this analysis. (i) Enhance its analytical work on programme design. It should, in particular, address the appropriateness and timing of measures, given the specific situation in the Member State. (j) Carry out interim evaluation for successive programmes of combined duration exceeding three years and use the results to assess their design and monitoring arrangements. (k) Analyse the appropriate support and surveillance framework for the period after the programme ends. 
d) se till att det finns tydliga rutiner och, när det är lämpligt, nyckeltal så att kontrollen av program är systematisk och dokumenteras tillräckligt väl, e) redan från början göra en mer omfattande analys av inom vilka områden det råder brist på uppgifter, f) försöka få till stånd en överenskommelse med programpartnerna så att rollerna och samarbetsrutinerna är specificerade och öppna, g) bättre dokumentera antagandena och ändringarna i de ekonomiska beräkningarna som ligger till grund för programmens utformning, h) se till att mer systematiskt bedöma den aktuella medlemsstatens administrativa kapacitet att genomföra reformerna och behovet av tekniskt stöd och därefter anpassa villkoren efter resultatet av denna analys, i) förbättra det analytiska arbetet vid utformningen av programmet, och särskilt bedöma åtgärdernas lämplighet och tidpunkten för dem mot bakgrund av den specifika situationen i medlemsstaten, j) göra halvtidsutvärderingar av program som följer på varandra och tillsammans pågår i mer än tre år och använda resultaten för att bedöma rutinerna för utformning och kontroll, k) analysera den lämpliga stöd-och övervakningsramen för perioden efter programmets slut.
INTRODUCTION The three Greek Economic Adjustment Programmes 1. 
10 INLEDNING De tre grekiska ekonomiska anpassningsprogrammen 1.
With the onset of the global financial crisis, the international environment changed drastically. 
När finanskrisen slog till förändrades det internationella klimatet drastiskt.
The crisis required unprecedented bail-outs of financial institutions and other exceptional monetary and fiscal policies. 
Räddningspaket av aldrig tidigare skådat slag betalades ut till finansinstitut, och andra exceptionella penning-och finanspolitiska åtgärder vidtogs.
The crisis was nonetheless followed by a global economic downturn and a debt crisis in Europe. 
Trots det följdes krisen av en global konjunkturnedgång och en skuldkris i Europa.
Although countries with sound fundamentals managed to get back on a growth track within a relatively short space of time, countries with macroeconomic imbalances and structural weaknesses faced great difficulties.1 2. 
Länder med sunda fundamenta lyckades ta sig ur krisen relativt snabbt, medan länder med makroekonomiska obalanser och strukturella brister fann sig stå inför stora svårigheter.1 2.
In the context of the global financial crisis, the accumulation of macroeconomic imbalances, large stocks of public and external debt, weak external competitiveness, an unsustainable pension system and weak institutions all made Greece particularly vulnerable to increased risk aversion in the international markets. 
Den globala finanskrisen medförde att Greklands växande makroekonomiska obalanser, höga stats-och utlandsskulder, svaga externa konkurrenskraft, ohållbara pensionssystem och svaga institutioner gjorde landet särskilt sårbart för ökad riskaversion på de internationella marknaderna.
These factors, together with the disclosed misreporting of official statistics and the significant revision to the fiscal data for 2008 and 2009, negatively affected market confidence. 
Dessa faktorer, tillsammans med att felrapporteringen av officiell statistik uppdagades och den därpå följande omfattande revideringen av uppgifterna om de offentliga finanserna för 2008 och 2009, hade en negativ inverkan på marknadens förtroende.
As a result, leading credit rating agencies downgraded the sovereign ratings (from A-levels end of 2008 to C-levels in 2011). 
Som ett resultat av detta sänkte ledande kreditvärderingsinstitut kreditbetyget på statspapper (från A-nivåer i slutet av 2008 till C-nivåer 2011).
The market reacted strongly to this negative development, with the costs of financing for Greek debt increasing to unsustainable levels in the weeks before the country’s request for financial assistance. 
Marknaderna reagerade kraftigt på denna negativa utveckling, och kostnaderna för att finansiera den grekiska statsskulden ökade till ohållbara nivåer veckorna före landets ansökan om ekonomiskt bistånd.
As a result of losing market access at a reasonable price, Greece requested financial assistance from Euro area member states and the IMF2 on 23 April 2010. 
När Grekland inte längre hade tillgång till marknaden till rimlig kostnad begärde landet ekonomiskt bistånd från länderna i euroområdet och IMF2 den 23 april 2010.
Despite fiscal and structural measures undertaken by Greece, the first Economic Adjustment Programme (EAP) 1 2 12 As of 2008, besides Greece four other euro area countries (Portugal, Ireland, Spain and Cyprus) and three non-euro area countries (Latvia, Hungary and Romania) requested international financial support. 
Trots de finanspolitiska och strukturella åtgärder som Grekland vidtog var inte det första ekonomiska 1 2 11 År 2008 ansökte, förutom Grekland, fyra andra euroländer (Portugal, Irland, Spanien och Cypern) och tre länder utanför euroområdet (Lettland, Ungern och Rumänien) om internationellt ekonomiskt bistånd.
The International Monetary Fund (IMF) is an organisation of 189 countries and its primary purpose is to ensure the stability of the international monetary system. 
Internationella valutafonden (IMF) är en organisation som består av 189 länder och har som främsta uppgift att säkerställa stabilitet i det internationella valutasystemet.
Among other actions, the IMF provides loans to member countries experiencing actual or potential balance of payments problems, which are conditional to the implementation of policies aimed at correcting the underlying problems. 
IMF ger bland annat lån till medlemsländer med faktiska eller potentiella problem med betalningsbalansen, under förutsättning att det låntagande landet vidtar åtgärder för att rätta till de underliggande orsakerna till problemen.
was not sufficient for the country to return to market financing, and so two further programmes were agreed, in 2012 and 2015, respectively (see Table 1). 
12 marknadsfinansiering, varpå man kom överens om ytterligare två program, ett 2012 och ett anpassningsprogrammet tillräckligt för att landet skulle kunna återgå till 2015 (se tabell 1).
The first adjustment programme was signed in May 2010 (see Figure 1 and Annex I). 
Överenskommelsen om det första anpassningsprogrammet ingicks i maj 2010 (se figur 1 och bilaga I).
It was designed to run until June 2013 with funding of 110 billion euros (from the IMF and Euro area member states) intended to cover the economy’s financing needs and support the banking system (see Table 1). 
Det var utformat för att pågå fram till 2013 med finansiering på 110 miljarder euro (från IMF och euroländerna) som skulle täcka ekonomins finansieringsbehov och stötta banksystemet (se tabell 1).
In exchange, Greece agreed to implement a structural reform programme covering economic, fiscal, financial and labour-market policies. 
I utbyte åtog sig Grekland att genomföra ett program med strukturreformer inom ekonomi-, finans-och arbetsmarknadspolitiken.
The first programme ended prematurely in March 2012, as the unsustainable debt level and the deeper-than-expected contraction in economic activity revealed a need for further funding. 
Det första programmet avslutades i förtid i maj 2012 eftersom skuldnivån blev ohållbar och den ekonomiska nedgången värre än förväntat och eftersom det blev uppenbart att ytterligare finansiering skulle bli nödvändig.
By that time, 73.6 billion euros been disbursed. 
Då hade 73,6 miljarder euro betalats ut.
The second financial assistance package was agreed with the Euro area member states and the IMF in March 2012 with total funding of 172.6 billion euros. 
Det andra stödpaketet avtalades fram med euroländerna och IMF i mars 2012 med en finansiering på totalt 172,6 miljarder euro.
The Euro area countries finally contributed 141.8 billion euros in the form of loans from the European Financial Stability Facility (EFSF) that had been created for this purpose. 
Till slut bidrog euroländerna med 141,8 miljarder euro i form av lån till Europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten (EFSF) som hade inrättats just för detta ändamål.
A key element of the second programme was the Private Sector Involvement (PSI), under which private investors contributed approximately 107 billion euros by writing down part of the value of their debt holdings. 
Till och med juli 2017. deltagandet av den privata sektorn, där privata investerare bidrog med cirka 107 miljarder euro genom att skriva ned värdet på sina fordringar.
Following the expiry of the second programme in December 2014 and its two extensions3, and in view of the ongoing negotiations on the third package of financial assistance, Greece was granted a bridge loan from the European Financial Stabilisation Mechanism in July 2015. 
Efter det andra programmets slut i december 2014 och de båda förlängningarna av det3, och på grund av de pågående förhandlingarna om ett tredje paket med ekonomiskt bistånd, beviljades Grekland överbryggningslån från den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen i juli 2015.
Given the uncertainty of the situation, in June 2015 restrictions in in the free movement of capital were introduced to safeguard financial stability (see Annex II). 
På grund av det osäkra läget infördes i juni 2015 begränsningar av den fria rörligheten för kapital i syfte att säkerställa finansiell stabilitet (se bilaga II).
In August 2015, the Greek authorities and the Euro area partners agreed on the third programme proper, which took the form of a government loan from the European Stability Mechanism (ESM). 
I augusti 2015 enades Grekland och euroländerna till slut om det tredje programmet som tog formen av ett statligt lån från Europeiska stabilitetsmekanismen (ESM).
The programme is scheduled to run until 2018. 
Programmet förväntas pågå fram till 2018.
On 20 July 2017, the IMF Executive Board, at the request of Greece, approved in principle a precautionary Stand-by Arrangement of 1.6 billion euros, subject to further assurances. 
Den 20 juli 2017 godkände IMF:s styrelse, efter en begäran från Grekland, i princip ett förebyggande stand-by-avtal på 1,6 miljarder euro, med förbehåll för ytterligare säkerhet.
By September 2017 the IMF has not made any disbursements. 
I september 2017 hade IMF ännu inte gjort några utbetalningar.
14 3 Respectively until end of February and end of June 2015. 
13 3 En till i slutet av februari och en till i slutet av juni 2015.
Programme objectives 7. 
Målen i programmen 7.
The main intervention logic of the Greek Adjustment Programmes has been to address the economic imbalances in Greece and thereby to prevent contagion between the Greek economic crisis and the rest of the euro area. 
Syftet med de grekiska anpassningsprogrammen var främst att råda bot på de ekonomiska obalanserna i Grekland och därigenom förhindra att den grekiska finanskrisen skulle smitta av sig på resten av euroområdet.
To this end, the programmes aimed to establish a sound and sustainable economic and financial situation in Greece and to restore its capacity to finance itself fully on the financial markets. 
Därför inrättades program som skulle leda till en sund och hållbar ekonomisk situation med statsfinanser i balans i Grekland och som skulle medföra att landet åter helt kunde finansiera sig på finansmarknaderna.
To achieve this objective, the Greek programmes4 focused on three key challenges which Greece committed to address through a comprehensive set of reform measures: (A) Restoring financial market confidence and fiscal sustainability: the programmes envisaged robust fiscal measures (including reductions in expenditure on pensions, the health system and public administration), as well as reforms of tax policy and tax administration. 
För att detta mål skulle uppnås byggdes de grekiska programmen4 upp runt tre huvudutmaningar som Grekland åtog sig att anta genom ett antal genomgripande reformer: A) Återställa finansmarknadens förtroende och uppnå finanspolitisk hållbarhet: Enligt programmen skulle kraftfulla finanspolitiska åtgärder vidtas (bland annat nedskärningar i utgifterna för pensioner, hälso-och sjukvården och den offentliga förvaltningen), och skattepolitiken och skatteförvaltningen skulle reformeras.
The fiscal reforms were intended to bolster confidence, regain market access and put the debt-to-GDP ratio on a sustainable path. 
De finanspolitiska reformerna skulle öka förtroendet för landet, få landet att återfå marknadstillträde och leda till en hållbar utveckling av skuldkvoten i förhållande till BNP.
(B) Safeguarding financial-sector stability: the programmes provided financial support to Greek banks via the Hellenic Financial Stability Fund (HFSF) aimed to address their urgent capital needs. 
B) Säkerställa stabilitet i finanssektorn: Genom programmen fick grekiska banker via Greklands finansiella stabilitetsfond (HFSF) ekonomiskt bistånd som skulle tillgodose bankernas akuta behov av kapital.
The areas covered by the reforms also included the sector’s restructuring and consolidation, management of Non-Performing Loans (NPLs), governance, supervision and liquidity. 
I reformerna ingick även omstrukturering och konsolidering av sektorn, hantering av nödlidande lån, styrning, tillsyn och likviditet.
(C) Promoting economic growth and restoring competitiveness: by means of structural reforms, the programmes aimed to improve cost-competitiveness and the overall business environment. 
C) Främja tillväxt i ekonomin och återupprätta konkurrenskraften: Genom strukturreformer skulle programmen förbättra kostnadskonkurrenskraften samt företagsklimatet i allmänhet.
This was intended to facilitate Greece’s transition towards a more investment-and export-led growth model. 
Tanken var att Grekland skulle gå över till en mer investerings-och exportdriven tillväxtmodell.
The areas covered by the reforms included labour and product markets, public administration, the legal system and education. 
De områden som skulle reformeras var bland annat arbets-och produktmarknaderna, den offentliga förvaltningen samt rätts-och utbildningssystemen.
4 16 All three programmes shared the same objectives. 
4 15 Målen var desamma i alla tre programmen.
Under the third programme, the modernisation of public administration was addressed under a dedicated objective, in recognition of the importance of the reforms in this respect, but the first and second programmes also addressed public administration reform under the objective “Growth and competitiveness”. 
I det tredje programmet togs modernisering av den offentliga sektorn upp som ett särskilt mål för att poängtera hur viktigt det var med reformer på detta område, men även i det första och andra programmet ingick reform av den offentliga sektorn som en del av målet för tillväxt och konkurrenskraft.
The programme partners and the role of the European institutions 8. 
Programpartnernas och EU-institutionernas roll 8.
The first two programmes were designed in the course of discussions between the Greek authorities and the so-called “Troika” consisting of the Commission, the ECB and the IMF (under the third programme referred to as “Institutions”). 
De första två programmen utformades i diskussioner mellan Grekland och den så kallade trojkan bestående av kommissionen, ECB och IMF (i det tredje programmet kallade ”institutionerna”).
There were no formal arrangements defining the details of their cooperation. 
Det fanns inga formella rutiner för exakt hur samarbetet mellan dem skulle gå till.
Under the third programme, in line with its treaty5, the ESM has also been involved in the design and monitoring of the programme. 
I linje med fördraget om ESM5 deltar även ESM i utformningen och tillsynen av det tredje programmet.
Although the IMF has not contributed to the financing of the third programme, it has remained fully active in the discussions on the scope of conditions and the adjustment path. 
Trots att IMF inte bidrar med finansiering i det tredje programmet deltar man ändå aktivt i diskussionerna om hur omfattande villkoren ska vara och om hur anpassningen ska gå till.
Throughout the programmes, the Commission’s role has been to act on behalf of the Euro area member states in close cooperation with other partners. 
Under programmens gång har kommissionens roll varit att agera som företrädare för euroländerna i nära samarbete med övriga programpartner.
Under the GLF, the Commission was responsible for coordinating and implementing the programme on behalf and under the instructions of the Euro area member states, providing support for, as well as negotiating and signing, a Loan Facility Agreement (LFA) and Memorandum of Understanding (MoU) on policy conditionality with Greece. 
I lånefaciliteten till förmån för Grekland ansvarade kommissionen för att samordna och genomföra programmet för euroländernas räkning och enligt deras instruktioner. Kommissionen tillhandahöll stöd till Grekland och förhandlade tillsammans med landet fram och skrev under ett lånefacilitetsavtal och ett samförståndsavtal innehållande krav på politiska åtgärder.
The EFSF framework agreement and EU Regulation6, applicable to the second programme, entrusted similar responsibilities to the Commission. 
Enligt EFSF-ramavtalet och EU-förordningen6 som gällde för det andra programmet fick kommissionen liknande ansvarsuppgifter även i detta program.
The ESM Treaty called on the ESM’s Board of Governors to mandate the European Commission “to negotiate, in liaison with the ECB, the economic policy conditionality attached to each financial assistance”. 
Enligt ESM-fördraget ska ESM-rådet bevilja ett mandat för Europeiska kommissionen att ”tillsammans med Europeiska centralbanken förhandla om de villkor avseende den ekonomiska politiken som är förknippade med allt finansiellt stöd”.
The ECB’s role throughout the programmes has been to act in liaison with the Commission to assess the policy conditions for financial assistance and to monitor on a regular basis the progress made on implementing those conditions. 
ECB:s roll har under programmens gång varit att i samarbete med kommissionen utvärdera de politiska villkoren för ekonomiskt bistånd och regelbundet kontrollera att dessa villkor uppfylls.
For the first programme, the European Council called upon the Commission as early as 11 February 2010 to monitor implementation of reform measures in liaison with the ECB. 
För det första programmet uppmanade Europeiska rådet redan den 11 februari 2010 kommissionen att utöva tillsyn över genomförandet av reformåtgärderna i samarbete med ECB.
The EFSF framework agreement, 5 6 17 Treaty Establishing the European Stability Mechanism, paragraphs 12 and 13. 
I EFSF-ramavtalet, ESM-fördraget och EU5 6 16 Fördraget om inrättande av Europeiska stabilitetsmekanismen, punkterna 12 och 13.
Regulation (EU) No 472/2013 of the European Parliament and of the Council of 21 May 2013 on the strengthening of economic and budgetary surveillance of Member States in the euro area experiencing or threatened with serious difficulties with respect to their financial stability (OJ L 140, 27.5.2013, p. 1). 
Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 472/2013 av den 21 maj 2013 om förstärkning av den ekonomiska övervakningen och övervakningen av de offentliga finanserna i medlemsstater i euroområdet som har, eller hotas av, allvarliga problem i fråga om sin finansiella stabilitet (EUT L 140, 27.5.2013, s. 1).
the ESM Treaty and EU Regulation7, defined the ECB’s role in a similar way for the second and third programmes. 
förordningen7 fastställdes det att ECB:s roll skulle vara ungefär densamma även i det andra och tredje programmet.
In this context, the ECB provided advice and expertise on different policy areas. 
ECB bidrog i detta sammanhang med råd och sakkunskap inom olika politikområden.
Since the Single Supervisory Mechanism was set up (in November 2014), it has also participated in the discussions with the institutions and the Greek authorities. 
Sedan den gemensamma tillsynsmekanismen inrättades (i november 2014) har den också deltagit i diskussionerna med institutionerna och de grekiska myndigheterna.