natgillin/translations-raw huggingface dataset:
30. the audit found that in one MS the only producer, which before the sugar reform had undertaken a consolidation/rationalisa-tion of its processing facilities and defined itself as one of europe’s most efficient producers, closed down its large, modern and potentially efficient sugar factory justifying their decision on the risk of the lower prices reducing the supply of sugar beet to an uneconomic level. 
30. Vid granskningen konstaterades att i en medlemsstat hade den enda producenten, som före sockerreformen hade konsoliderat och rationaliserat sin förädlingsanläggning och ansåg sig vara en av Europas effektivaste producenter, stängt sin stora, moderna och potentiellt effektiva sockerfabrik med motiveringen att risken för lägre priser skulle minska tillgången på sockerbetor till en olönsam nivå.
24 Greece,Hungary,ItalyandSpain. 
24 grekland,Ungern,Italienoch Spanien.
23 Special report No 6/2010 – Has the reform of the sugar market achieved its main objectives? 
23 Särskild rapport nr 6/2010 – Uppnåddes de viktigaste målen för reformen av sockermarknaden?
24 fROM The ThIRD YeAR Of The RefORM, keY MODIfICATIONS weRe MADe ... 
24 från reformenS tredje år gjordeS centrala ändrIngar ... 31.
31. as indicated above, the voluntary renunciations in the first two marketing years 2006/07 and 2007/08 were less than expected. 
Under de två första regleringsåren 2006/07 och 2007/08 avstods alltså frivilligt färre kvoter än förväntat.
32. In order to achieve the overall 6 million tonnes target, in 2007 the following key modifications were made to the restructuring fund25: (a) the share of restructuring aid for sugar producers was increased and fixed at 90 % of the restructuring aid and, to ensure that affected growers were also compensated, they were granted a one-off payment of 237,50 euro per tonne foregone; (b) companies renouncing at least 13,5 % of their 2008/09 quota were exempt from paying the 2007/08 temporary restructuring amount of 173,80 euro per tonne on 13,5 % of their quota; (c) an obligatory uncompensated quota cut in 2010 was announced if voluntary renunciations were insufficient to meet the target. producers which had not renounced any of their quotas would be most affected by this latter measure. consequently, such producers also had to envisage a voluntary renunciation of production. ... 
32. för att nå det övergripande målet på 6 miljoner ton gjordes 2007 följande centrala ändringar av omstruktureringsfonden25: a) Andelen omstruktureringsstöd till sockerproducenter ökades och fastställdes till 90 % av omstruktureringsstödet, och för att se till att de odlare som påverkades också kompenserades fick de en engångsbetalning på 237,50 euro per uteblivet ton. b) företag som avstod från minst 13,5 % av sin kvot för 2008/09 behövde inte betala det tillfälliga beloppet för 2007/08 på 173,80 euro per ton på 13,5 % av sin kvot. c) det meddelades att om det inte frivilligt avstods så mycket kvoter att målet nåddes skulle det göras en obligatorisk sänkning utan kompensation av kvoterna 2010. de producenter som inte hade avstått från något av sin kvot skulle påverkas mest av den senare åtgärden. följaktligen måste också dessa producenter ställa in sig på att frivilligt minska produktionen. ... och målet På 6 mIljoner ton uPPnåddeS tIll Stor del, InkluSIve 0,5 mIljoner ton ISoglukoS och InulInSIraP ...
33. these amendments aimed at achieving the desired eu sugar market balance through a 6 million tonnes reduction of the production of sugar, isoglucose and inulin syrup. as a consequence of the changes introduced, in 2008 and 2009 producers gave up around 3,6 million tonnes quotas. 
33. Syftet med dessa ändringar var att uppnå den önskade balansen på EU:s sockermarknad genom att minska produktionen av socker, isoglukos och inulinsirap med 6 miljoner ton.
By 2009, some 80 factories were closed and total renunciations reached 5,77 million tonnes, of which 5,23 million tonnes relates to the sugar quota. 
Som en följd av de gjorda ändringarna avstod producenterna 2008 och 2009 från kvoter på omkring 3,6 miljoner ton. fram till 2009 hade omkring 80 fabriker stängt och totalt hade 5,77 miljoner ton avståtts varav 5,23 miljoner ton gällde sockerkvoter.
Isoglucose producers renounced 0,22 million tonnes while inulin syrup producers renounced all the quotas available corresponding to 0,32 million tonne production (details shown in Annex II). thus, the need for a significant final production cut was avoided. 
Isoglukosproducenterna avstod från 0,22 miljoner ton medan producenterna av inulinsirap avstod från alla tillgängliga kvoter vilket motsvarade produktion på 0,32 miljoner ton (detaljerna redovisas i bilaga II). På detta sätt kunde en stor produktionssänkning undvikas.
25 council regulation (ec) No 1260/2007 of 9 october 2007 amending regulation (ec) No 318/2006 on the common organisation of the markets in the sugar sector (oJ L 283, 27.10.2007, p. 
25 Rådets förordning (Eg) nr 1260/2007 av den 9 oktober 2007 om ändring av förordning (Eg) nr 318/2006 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (EUT l 283, 27.10.2007, s.
AlThOUgh qUOTAS weRe AlSO ABANDONeD BY PRODUCeRS ThAT weRe NOT The leAST COMPeTITIve 34. the commission services confirmed that after the second year of the restructuring period, it had become evident that the required quota reduction could not be achieved only by the cessation of sugar production by the least competitive factories in regions least suited to beet cultivation. therefore a strong incentive was created for all producers to renounce at least a certain percentage of their quota in order to reach the necessary reduction and to enable the sector to find a new market balance. 
Kommissionen bekräftade att det efter omstruktureringspe-riodens andra år stod klart att de nödvändiga kvotminskningarna inte kunde uppnås bara genom att de minst konkurrenskraftiga fabrikerna i de regioner som är minst lämpade för sockerbetsodling upphörde med sin produktion. man skapade därför ett starkt incitament för att alla producenter skulle avstå från åtminstone en viss procentandel av sin kvot så att den önskade minskningen kunde uppnås och sektorn finna en ny marknadsbalans.
35. the audit found cases of undertakings which, considering themselves amongst the most productive, purchased additional sugar quotas and subsequently renounced those quotas, mainly to avoid the risk of an unpaid quota cut. 
35. Under granskningen påträffades fall där företag, som ansåg sig tillhöra de mest produktiva, hade köpt ytterligare sockerkvoter och senare avstått från dem, främst för att undvika risken för en obetald kvotsänkning.
In france, Germany and poland, the producers’ representatives interviewed during the audit stated that the main reason for having renounced part of their quota was to reduce the risk of a final uncompensated cut. 
I frankrike, Tyskland och Polen uppgav de företrädare för producenter som intervjuades i samband med granskningen att de i första hand hade avstått från en del av sin kvot för att minska risken för en okompenserad sänkning.
36. furthermore, the renunciations per marketing year and Member State indicate that quota production abandonment occurred across all productivity categories whereas the initial aim was to create an incentive for the least competitive sugar producers to renounce their quotas. 
36. Vidare visar kvotavståendena per regleringsår och medlemsstat att kvotproduktion hade avståtts i alla produktivitetskatego-rier medan det ursprungliga målet var att skapa ett incitament för producenterna med den lägsta produktiviteten att frivilligt avstå från sina kvoter.
37. overall, almost 6 million tonnes of quota were renounced of which 5,2 million tonnes of white sugar. while the proportion of available sugar production quota renounced was significantly higher in the regions considered to have low/medium productivity, 2,4 million tonnes, i.e. some 47 % representing 19 % of their initial quota, were abandoned by producers with factories located in regions considered by the commission to be most competitive (see Annex III). Special report No 6/2010 – Has the reform of the sugar market achieved its main objectives? 
Även om andelen av den tillgängliga kvot för sockerproduktion som avstods var betydligt högre i de regioner som ansågs ha låg/medelhög produktivitet avstods 2,4 miljoner ton, eller omkring 47 % motsvarande 19 % av deras ursprungliga kvot, av producenter med fabriker som låg i regioner som kommissionen bedömde tillhöra de mest konkurrenskraftiga (se bilaga III). Särskild rapport nr 6/2010 – Uppnåddes de viktigaste målen för reformen av sockermarknaden?
38. this situation calls into question the effectiveness of the measures introduced to ensure the future competitiveness of the sugar industry from the perspective of the producers. 
38. detta gör att man ur producenternas perspektiv måste ifrågasätta ändamålsenligheten med de åtgärder som infördes för att garantera sockerindustrins framtida konkurrenskraft.
In particular, the measures introduced from third year of the reform were not sufficiently targeted to achieve the desired objective. The RefORM PROvIDeD INCeNTIveS TO ReDUCe The level Of qUOTAS AND AT The SAMe TIMe AllOCATeD ADDITIONAl qUOTAS 39. the sugar reform introduced a wide range of mechanisms which sometimes conflict with each other. one of these is the establishment of the desired level of quota production. 
I synnerhet var de åtgärder som infördes från reformens tredje år inte tillräckligt riktade för att det önskade målet skulle nås. med reformen gavS IncItament för att Sänka nIvån På kvoterna SamtIdIgt Som tIlläggSkvoter BevIljadeS 39. med sockerreformen infördes ett brett sortiment av mekanismer som ibland kommer i konflikt med varandra. En sådan mekanism är fastställandet av den önskade nivån på kvotproduktionen.
40. on the one hand the reform established a restructuring aid to provide incentives for sugar undertakings to give up their quota production in order to maintain market stability26 and, on the other, in order to ensure a smooth changeover given the wto ruling (paragraph 5) the reform simultaneously offered the same undertakings additional quota production totalling up to 1,5 million tonnes27, divided as follows. — additional sugar quota: sugar undertakings could request the allocation of additional sugar quota up to a global amount of 1,1 million tonnes paying a one-off amount of 730 euro per tonne of additional quota allocated. 
40. å ena sidan erbjöd reformen omstruktureringsstöd till sockerföretagen för att dessa skulle avstå från sin kvotproduktion och därigenom bevara marknadsstabiliteten26 samtidigt som den å andra sidan erbjöd samma företag ytterligare kvotproduktion på totalt upp till 1,5 miljoner ton27 för att säkerställa en mjuk övergång efter avgörandet från WTO (punkt 5). den ytterligare kvotproduktionen var uppdelad på följande sätt: — Tilläggskvot för socker: Sockerföretagen kunde begära tilldelning av tilläggskvoter för socker upp till en samlad mängd av 1,1 miljoner ton som betalades med en engångsavgift på 730 euro per ton beviljad tilläggskvot.
Some 1 million tonnes were actually purchased. — additional isoglucose quota: 300 000 tonnes of additional isoglucose quota were allocated to undertakings proportionately to the isoglucose quotas already held. these additional quotas were allocated free of charge. — Supplementary isoglucose quota: undertakings in Italy, Lithuania and Sweden could request the allocation of supplementary isoglucose quota up to a global amount of 103 000 tonnes paying a one-off amount of 730 euro per tonne of supplementary quota allocated. to the date of the audit no producer used the possibility to purchase the supplementary quota. 
Omkring 1 miljon ton köptes. — Tilläggskvot för isoglukos: 300 000 ton i tilläggskvoter för isoglukos tilldelades företagen i proportion till de isoglu-koskvoter som de redan hade tilldelats. dessa tilläggskvoter beviljades utan kostnad. — Kompletterande kvot för isoglukos: företag i Italien, litauen och Sverige kunde begära tilldelning av kompletterande kvoter för isoglukos upp till en samlad mängd av 103 000 miljoner ton som betalades med en engångsavgift på 730 euro per ton beviljad kompletterande kvot. fram till det datum då granskningen gjordes hade ingen producent utnyttjat möjligheten att köpa kompletterande kvoter.
26 regulation(ec)No320/2006. 
26 förordning(Eg)nr320/2006.
26 Special report No 6/2010 – Has the reform of the sugar market achieved its main objectives? 
26 Särskild rapport nr 6/2010 – Uppnåddes de viktigaste målen för reformen av sockermarknaden?
41. while the making available of additional quotas could be justified on grounds of competitiveness insofar as it was aimed at the more efficient producers, it inevitably increased the overall quota reduction requirements to achieve the desired market balance. 
41. Även om erbjudandet av tilläggskvoter kunde motiveras med konkurrenskraft eftersom de var riktade till effektivare producenter ledde det oundvikligen till att de samlade kraven på kvotminskningar ökade för att den önskade marknadsbalansen skulle kunna uppnås.
In effect, around 1 million tonnes of additional sugar quota have been allocated to undertakings which paid a one-off amount of 730 euro per tonne of quota allocated. the audit found cases of undertakings renouncing, for the equivalent compensation, these additional sugar quotas recently purchased, mainly in the second phase of the reform to avoid the risk of an unpaid quota cut as announced in 2007 (see paragraph 32(c)). the amount paid by the undertakings to purchase the additional quotas roughly corresponded to the amount they subsequently received to renounce them, with, as a consequence, that the financial impact can be considered as broadly neutral. 
Omkring 1 miljon ton av tilläggskvoter för socker har beviljats företag som betalade en engångsavgift på 730 euro per ton tilldelad kvot. Vid granskningen konstaterades att företag för motsvarande kompensation hade avstått från dessa nyligen köpta tilläggskvoter för socker – främst under reformens andra steg – för att undvika risken för sänkta kvoter utan betalning vilket annonserades under 2007 (se punkt 32 c). det belopp företagen betalade för att köpa tilläggskvoterna motsvarade i stort sett det belopp som de senare fick för att avstå från dem, vilket följakligen innebar att den ekonomiska effekten kan anses vara i stort sett neutral. det finns dock ingen logik i att å ena sidan höja kvoterna och att å andra sidan senare rikta in sig på att sänka dem.
In this regard, while 300 000 tonnes of additional isoglucose quota were allocated to undertakings free of charge, the same undertakings were subsequently paid incentives to renounce their quota. By 2009, isoglucose producers renounced 222 316 tonnes of production and received restructuring aid as compensation at an estimated cost of around 97 million euro28. consequently, it can be concluded that the reform paid undertakings to renounce quotas which were granted to them for free. the logic of including those additional quotas free of charge in the subsequent quota reductions is far from clear. furthermore, the additional costs incurred in these decisions cannot be justified. 
På samma sätt beviljades företag utan kostnad 300 000 ton i till-läggskvoter för isoglykos, samtidigt som samma företag senare betalades kompensation för att avstå från sina kvoter. fram till 2009 hade isoglykosproducenterna avstått från 222 316 ton i produktion och fått omstruktureringsstöd som kompensation till en beräknad kostnad på omkring 97 miljoner euro28. Slutsatsen blir följaktligen att reformen gjorde att företag fick betalt för att avstå från kvoter som de hade tilldelats utan kostnad. logiken i att räkna in dessa kostnadsfria tilläggskvoter i de påföljande kvotsänkningarna är långtifrån klar.
28 Isoglucose producers were eligible to the aid for partial dismantling (unless they dismantled the whole starch plants), hence the amount is given by the compensation aid multiplied per tonne renounced in the marketing year, i.e. 547,50 euro × 32 664 renounced in 2007/08 + 468,75 euro × 60 568 tonnes renounced in 2008/09 + 390,00 euro × 129 083 renounced in 2009/10. 
28 Isoglukosproducenterna var berättigade till stöd för delvis demontering (om de inte demonterade hela stärkelsefabriken) och därför fås beloppet fram genom att kompensationsstödet multipliceras med varje ton som avståtts under regleringsåret, (det vill säga 547,50 euro × 32 664 som avstods under 2007/08 + 468,75 euro × 60 568 ton som avstods under 2008/09 + 390,00 euro × 129 083 euro som avstods 2009/10.
27 Special report No 6/2010 – Has the reform of the sugar market achieved its main objectives? 
27 Särskild rapport nr 6/2010 – Uppnåddes de viktigaste målen för reformen av sockermarknaden?
28 The MeASUReS INTRODUCeD hAD A lIMITeD IMPACT ON The INDIvIDUAl COMPeTITIveNeSS Of gROweRS 44. the competitiveness of sugar beet growers, i.e. their ability to deliver sugar beet to the producers at competitive prices, depends on whether they can reduce their sugar beet growing costs per tonne to keep pace with the reduced sugar prices set by the reform. 
28 de Införda åtgärderna hade BegränSad effekt På enSkIlda odlareS konkurrenSkraft 44. Sockerbetodlarnas konkurrenskraft, det vill säga deras förmåga att leverera sockerbetor till konkurrenskraftiga priser till producenterna, är beroende av om de kan sänka odlings-kostnaderna per ton för att hålla jämna steg med de sänkta sockerpriser som fastställs genom reformen.
However, while the reforms through the Single payment Scheme partly compensated the beet growers for the loss of revenue arising from the significant drop in the minimum prices to be paid for the sugar beet, the measures introduced had a limited impact on their individual competitiveness. 
Även om reformerna inom ramen för samlat gårdsstöd delvis kompenserade sockerbetsodlarna för det inkomstbortfall som blev följden av de kraftigt sänkta minimipriser som betalades för sockerbetor hade de införda åtgärderna begränsad effekt på deras enskilda konkurrenskraft.
Indeed, for selected Member States the commission’s impact assessment examined the break-even price, i.e. the level below which on average the grower decides to switch from sugar beet to other competing crops, and highlighted that beet growers in the majority of those producing Member States had a break even significantly higher (see Table 3) than the minimum price of around 26 euro per tonne set for sugar beet from october 2009. TABle 3 Significantly higher than 25 euro/tonne Close to 25 euro/tonne Member States Break-even price euro/tonne Member States Break-even price euro/tonne Finland 44 Belgium/the Netherlands 30 Italy 42 Denmark 25 United Kingdom 40 France 26 Austria 40 Germany 30 Spain 36 Sweden 34 Greece 34 BReAkDOwN Of SeleCTeD MS ACCORDINg TO The eSTIMATeD AveRAge BReAk-eveN PRICe fOR SUgAR BeeT AT fARM level S o u r c e : Based on commission Sec(2005) 808, p. 
Vid kommissionens konsekvensbedömning av utvalda medlemsstater undersöktes vid vilket pris intäkterna täckte kostnaderna, det vill säga den nivå vid vilken den genomsnittliga odlaren bestämmer sig för att gå över från sockerbetor till andra konkurrerande grödor, och det visade sig också att sockerbetsodlare i de flesta producerande medlemsstaterna hade ett jämviktspris som låg betydligt högre (se tabell 3) än det minimipris på cirka 26 euro per ton som fastställts för sockerbetor från och med oktober 2009. taBell 3 Betydligt högre än 25 euro/ton Nära 25 euro/ton Medlemsstater Jämviktspris i euro/ton Medlemsstater Jämviktspris i euro/ton Finland 44 Belgien/Nederländerna 30 Italien 42 Danmark 25 Storbritannien 40 Frankrike 26 Österrike 40 Tyskland 30 Spanien 36 Sverige 34 Grekland 34 uPPdelnIng av utvalda medlemSStater efter det Beräknade genomSnIttlIga jämvIktSPrISet för SockerBetor På gårdSnIvå Källa: Baserat på kommissionens dokument SEK(2005) 808, s.
Special report No 6/2010 – Has the reform of the sugar market achieved its main objectives? 46. additionally, as sugar beet cultivation should be located in the vicinity of the factories (see paragraph 1), it is difficult for a grower to deliver to a different factory if the local one closes down. 
46. Eftersom sockerbetsodlingar också bör ligga nära fabriken (se punkt 1) är det svårt för odlare att leverera till en annan fabrik om den lokala fabriken lägger ned. följaktligen hände det i flera fall att även de odlare som ville eller kunde höja effektiviteten genom att till exempel öka avkastningen per hektar inte hade möjlighet att göra detta om den lokala producenten bestämde sig för att stänga fabriken.
In the circumstances, the reform proposals did not provide incentives to increase the competitiveness of growers intending to remain in the sector. 
Under dessa omständigheter fick inte de odlare som avsåg att stanna inom sektorn incitament för att höja sin konkurrenskraft. med det nuvarande kvotSyStemet BehållS tIdIgare rIgIdItet och reStrIktIoner 48.
The CURReNT qUOTA SYSTeM MAINTAINS PAST RIgIDITIeS AND CONSTRAINTS 48. the court’s previous special report on the sugar cMo (see paragraph 18) drew attention to the rigidities linked to the quotas system and concluded that ‘national quotas have prevented production moving to the most efficient areas’29, ‘normal competitive forces do not operate and in several cases sugar companies have been fined for abuses of competition’30 and stated that the existence of barriers to entry for new sugar beet growers warranted consideration by the commission31. 
I revisionsrättens tidigare särskilda rapport om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (se punkt 18) uppmärksammades den rigiditet som följer med kvotsystemet och slutsatsen var att “nationella kvoter [har] förhindrat produktionen att röra sig i riktning mot de mest effektiva område-na”29, “de vanliga konkurrenskrafterna fungerar [inte] och i flera fall har sockerföretagen bötfällts för att ha begränsat konkur-rensen”30 och att hindren för nya sockerbetsodlare att komma in på marknaden borde ha övervägts av kommissionen31.
In this regard a 2004 commission communication32 initially proposed a sugar sector reform based on a uniform cut in quotas and intended to foster quotas transferability between producers in the eu. However, this proposal was not adopted because a majority of Member States opposed the idea of intra-community quota transfers. 
I detta avseende föreslogs inledningsvis i ett meddelande från kommissionen 200432 en reform av sockersektorn som var baserad på en enhetlig minskning av kvoter och förespråkade möjligheten att överföra kvoter mellan producenter inom EU. detta förslags antogs dock inte eftersom de flesta medlemsstaterna motsatte sig tanken på kvotöverföringar inom gemenskapen.
29 Special report No 20/2000, paragraph 72(d). 
29 Punkt 72 d i revisionsrättens särskilda rapport nr 20/2000.
30 Special report No 20/2000, paragraph 83. 
30 Punkt 83 i revisionsrättens särskilda rapport nr 20/2000.
31 Special report No 20/2000, paragraph 23(d). 
31 Punkt 23 d i revisionsrättens särskilda rapport nr 20/2000.
32 coM(2004) 0499 final from the commission to the council and the european parliament — accomplishing a sustainable agricultural model for europe through the reformed cap — sugar sector reform. 
32 KOm(2004) 0499 slutlig från kommissionen till rådet och Europaparlamentet — fullbordandet av en hållbar modell för Europas jordbruk genom den reformerade gemensamma jordbrukspolitiken — reformen av sockersektorn.
29 Special report No 6/2010 – Has the reform of the sugar market achieved its main objectives? 
29 Särskild rapport nr 6/2010 – Uppnåddes de viktigaste målen för reformen av sockermarknaden?