natgillin/translations-raw huggingface dataset:
95 We analysed the progress achieved by the five countries in three areas: labour market reforms, the business environment and fiscal responsibility. 
95 Vi analyserade de fem ländernas framsteg på tre områden: arbetsmarknadsreformer, företagsklimat och finanspolitiskt ansvar.
We relied on international regulatory indicators, input indicators and the assessments by the Commission, the IMF and other international institutions. 
Vi utgick från internationella reglerings-indikatorer, inputindikatorer och bedömningar gjorda av kommissionen, IMF och andra internationella institutioner.
When compliance did not deliver the desired effects ο In Hungary, the bank support package was largely unused because, in its final form, it was unattractive to banks. ο In line with the programme conditions, Hungary included cuts in local government expenditure in its budget law, but no substantial savings were achieved. ο Romania complied with the condition to adopt a public-sector wages framework law, but the compensation grids, which were one of key elements of this reform, were not applied owing to the lack of budget funds. ο Ireland and Romania adopted a new fiscal responsibility framework during the programme. 
När uppfyllandet av villkor inte gav de önskade effekterna ο I Ungern utnyttjades inte stora delar av bankstödpaketet eftersom det i sin slutliga form inte var attraktivt för bankerna. ο I enlighet med programvillkoren skar Ungern ned på de lokala offentliga utgifterna i sin budgetlag men det ledde inte till några större besparingar. ο Rumänien uppfyllde villkoret om att anta en ramlag för löner i offentlig sektor, men kompensationstabel-lerna, som var en av hörnstenarna i reformen, tillämpades inte eftersom det saknades budgetmedel. ο Irland och Rumänien antog en ny ram för finanspolitiskt ansvar under programmet.
However, in both cases the Commission reported several shortcomings in implementation. 
Dock rapporterade kommissionen om flera brister i genomförandet för båda länderna.
Most importantly, the framework was not effective in constraining the government’s fiscal policy in line with the medium-term targets. ο Employment in the Portuguese public sector was decreased in line with the programme milestones; however, an unspecified part of this decrease was achieved through the early retirement of civil servants, and the budgetary impact was therefore contained. 
Framförallt var ramen inte ändamålsenlig när det gällde att strama åt regeringens budgetpolitik i enlighet med målen på medellång sikt. ο Sysselsättningen i Portugals offentliga sektor minskades i linje med programmets delmål.
Part IV — Programmes met their objectives 67 How well did countries increase their competitiveness? 
Del IV – Programmen uppnådde sina mål 67 Hur väl lyckades länderna öka sin konkurrenskraft?
Competitiveness gains, but to varying degrees 165 One of the programmes’ key underlying objectives was to restore external balances by enhancing economic competitiveness. 
Ökad konkurrenskraft, men i olika grad 165 Ett av programmens centrala underliggande mål var att återställa handelsbalansen med hjälp av förbättrad ekonomisk konkurrenskraft.
The current-account and trade balances provide the broadest measures of that competitiveness96. 
Bytesbalansen och handelsbalansen mäter på bredaste sätt denna konkurrenskraft96.
166 All the programmes achieved a current-account adjustment. 
166 Alla länderna lyckades justera bytesbalansen.
In four of the five countries covered this occurred faster than expected. 
I fyra av de fem länderna skedde detta snabbare än väntat.
Only the Irish adjustment was broadly in line with the programme forecast. 
Endast Irlands justering skedde i stort sett i linje med programprognosen.
167 The common factor explaining the more rapid current-account adjustment was an unexpected improvement in the income balance97. 
167 Den gemensamma faktor som förklarade den snabbare justeringen av bytesbalansen var en oväntad förbättring av faktorinkomsterna97.
Also in Ireland, the evolution of the current-account balance in line with the forecast can be attributed to an overperforming income balance, which compensated for major underperformance in the trade balance (see Figure 11). 
Även för Irland kan handelsbalansens utveckling i linje med prognosen tillskrivas bättre utveckling av faktorinkomsterna som kompenserade för sämre utveckling av handelsbalansen (se figur 11).
96 Countries’ competitiveness is a multifaceted and complex concept. 
96 Länders konkurrenskraft är ett mångfacetterat och komplext begrepp.
We chose to focus on these two indicators because they were part of the programme projection for all countries. 
Vi valde att fokusera på dessa två indikatorer eftersom de ingick i programprognosen för alla länderna.
This allowed us to assess the reasons why competitiveness sometimes did not evolve as expected. 
På så sätt kunde vi bedöma orsakerna till att konkurrenskraften ibland inte utvecklades som väntat.
97 The Income balance records financial flows between residents and non-residents related to income from labour, direct investments, and portfolio and other investments. 
97 I faktorinkomsterna redovisas finansiella flöden mellan inhemska och utländska enheter i samband med inkomster från arbete, direktinvesteringar, portföljinvesteringar och andra investeringar.
It also includes payments between government and non-residents related to taxes and subsidies on products and production. 
Här ingår även betalningar mellan staten och utländska enheter i samband med skatter och bidrag för produkter och produktion.
Possible reasons for the rapid adjustment of the current-account balance 40 30 20 10 0 -10 Hungary -20 -30 -40 Latvia Portugal Net Current Transfers gap Income balance gap Trade balance gap Current Account Balance gap Romania Ireland Note: The graph shows the cumulative differences, in percentage points of GDP, between the outcome and the baseline, i.e. the initial programme projection. 
Möjliga orsaker till den snabba justeringen av bytesbalansen 40 30 20 10 0 -10 Ungern -20 -30 -40 Lettland Spanien Nettounderskott i löpande transfereringar Underskott i faktorinkomsterna Underskott i handelsbalansen Underskott i bytesbalansen Rumänien Irland Anm.: Diagrammet visar de ackumulerade skillnaderna, i procentenheter av BNP, mellan resultatet och utgångsläget, det vill säga den ursprungliga programprojiceringen.
Calculated over the following programme periods: 2009-2011 for Hungary and Romania, 2009-2013 for Latvia and 2011-2015 for Ireland and Portugal. 
Beräknat över följande programperioder: 2009–2011 för Ungern och Rumänien, 2009–2013 för Lettland och 2011–2015 för Irland och Portugal.
Source: ECA, based on European Commission data. 
Källa: Revisionsrätten, baserat på uppgifter från Europeiska kommissionen.
Percentage of GDP cummulatively over programme period Figure 11 
Andel i procent av BNP ackumulerat under programperioden Figur 11
Part IV — Programmes met their objectives 68 168 The trade (export/import) balance captures more closely the effects of the changes in a country’s competitiveness than the current account. 
Del IV – Programmen uppnådde sina mål 68 168 Handelsbalansen (export/import) fångar närmare effekterna av förändringar i ett lands konkurrenskraft än bytesbalansen.
The trade balance evolved in line with the programme forecasts in Portugal and Romania. 
Handelsbalansen utvecklades i linje med programprognoserna i Portugal och Rumänien.
It performed better than expected in Latvia (an average of 2 % per year). 
Den utvecklades bättre än väntat i Lettland (i genomsnitt 2 % per år).
However, it was below forecast in Hungary (2.8 % per year) and Ireland (5.1 % per year). 
Utvecklingen var dock sämre än i prognoserna för Ungern (2,8 % per år) och Irland (5,1 % per år).
169 A number of variables can account for fluctuations in the two components of the trade balance. 
169 Ett antal variabler kan svara för fluktuationer i handelsbalansens två komponenter.
These include external shocks (affecting exports), an unexpected trend in GDP (affecting imports) and unexpected swings in competitiveness (affecting both). 
Hit hör externa chocker (påverkar exporten), oväntad BNP-utveck-ling (påverkar importen) och oförväntade svängningar i konkurrenskraften (påverkar båda).
170 In Latvia and Romania, competitiveness gains98 were significant and explain why the trade balance had been above initial forecasts since 2010. 
170 I Lettland och Rumänien förbättrades konkurrenskraften98 väsentligt, vilket förklarar varför handelsbalansen hade legat över de ursprungliga prognoserna sedan 2010.
The gains are also illustrated by these two countries’ increased share of global exports. 
Förbättringarna syns också i de två ländernas ökande andel av den globala exporten.
171 The other three countries had lower than expected competitiveness gains, and in all three the share of global exports had fallen since 2008. 
171 För de tre övriga länderna förbättrades konkurrenskraften mindre, och för alla tre hade andelen av den globala exporten sjunkit sedan 2008.
Hungary’s and Portugal’s exports were below the initial forecasts, but Irish exports exceeded what was forecast99. 
Exporten för Ungern och Portugal var lägre än de ursprungliga prognoserna, men prognosen för Irland överträffades99.
172 In Portugal and Hungary the trade balance adjustment was more or less in line with projections, but this was achieved only because both exports and imports were below the level initially expected. 
172 I Portugal och Ungern låg justeringen av handelsbalansen mer eller mindre i linje med prognoserna, men detta berodde enbart på att både exporten och importen var lägre än vad som ursprungligen förväntats.
Around 80 % of this unexpected contraction in imports can be explained by GDP underperformance. 
Omkring 80 % av den oväntade minskningen av importen kan förklaras av den sämre BNP-utvecklingen.
Nevertheless, even for these two countries some competitiveness gains are apparent; for instance the ratio of exports to GDP increased compared with the pre-programme period. 
Men även för dessa två länder syns vissa ökningar av konkurrenskraften, t.ex. exportens ökning i förhållande till BNP jämfört med perioden före programmet.
Internal devaluation worked through the adjustment of the wages of the newly hired 173 Internal devaluation was a key element of macroeconomic strategy in three countries (Latvia, Ireland and Portugal). 
Intern devalvering gjordes genom att lönerna för nyanställda justerades 173 Intern devalvering var en viktig del av den makroekonomiska strategin i tre länder (Lettland, Irland och Portugal).
This is a set of policies designed to restore international competitiveness, mainly by reducing prices or labour costs100. 
Detta är en uppsättning politiska åtgärder som utformats för att återställa den internationella konkurrenskraften, främst genom lägre priser eller arbetskraftskostnader100.
Public-sector pay and job reductions are expected to be followed by private-sector pay cuts. 
Sänkta löner och färre anställda i offentlig sektor förväntas följas av lönesänkningar i den privata sektorn.
This should occur because public-sector adjustments free up resources, thus increasing labour availability for the private sector and depressing pay levels in the economy at large. 
Detta bör inträffa eftersom justeringar i den offentliga sektorn frigör resurser och därigenom ökar tillgången på arbetskraft för den privata sektorn och trycker ner lönenivåerna i ekonomin som helhet.
Reduced aggregate demand should contribute to the price and wage adjustment in the economy. 
Lägre aggregerad efterfrågan bör bidra till pris-och lönejusteringarna i ekonomin.
In absence of national currencies, internal devaluation is a key strategy for adjustment of price levels within a currency union. 
Då länderna saknar en egen valuta är intern devalvering en nyckel-strategi för att justera prisnivåer inom en valutaunion.
98 As indicated by various macroeconomic indicators of competitiveness, such as the real effective exchange rate, real unit labour costs and labour productivity, as well as composite indicators such as the global competitiveness ranking. 
98 Vilket framgår av olika makroekonomiska indikatorer för konkurrenskraft, såsom real effektiv växelkurs, reala enhetsarbetskostnader och real arbetsproduktivitet, liksom av sammansatta indikatorer som placeringen på listan över världens mest konkurrenskraftiga länder.
99 The main reason was that a large share of total Irish exports goes outside the euro area. 
99 Den viktigaste orsaken var att en stor andel av Irlands totala export går till länder utanför euroområdet.
Ireland therefore benefited from the euro’s depreciation against the US dollar, which was not part of the initial programme forecast. 
Irland hade därför nytta av eurons depreciering i förhållande till den amerikanska dollarn, vilket inte var med i den ursprungliga programprognosen.
The euro's depreciation also increased the value of imports to Ireland. 
Eurons depreciering ökade också värdet på importen till Irland.
The import content of Ireland’s exports — the proportion of exports produced using imports of intermediate goods and services — is high, at around 50%. 
Andelen import i Irlands export – den andel av exporten som produceras med importerade insatsvaror och insatstjänster – är hög, omkring 50 %.
100 The Commission defines internal devaluation as policies aiming ‘to reduce domestic prices either by affecting relative export-import prices or by lowering domestic production costs and thereby yielding a real exchange rate depreciation.’ 
100 Kommissionen definierar intern devalvering som politik avsedd att sänka inhemska priser genom att antingen påverka relativa export-och importpriser eller sänka inhemska produktionskostnader och därigenom uppnå real depreciering av växelkursen.
Source: European Commission: Quarterly report on the euro area, III/2011, Volume 10, p. 
Källa: Europeiska kommissionen: Quarterly Report on the Euro Area (kvartalsrapport om euroområdet), III/2011, volym 10, s.
Part IV — Programmes met their objectives 69 174 In Latvia, internal devaluation worked mainly by affecting the pay of newly hired workers, while the salaries of incumbent workers in the private sector hardly declined at all. 
Del IV – Programmen uppnådde sina mål 69 174 I Lettland påverkade den interna devalveringen främst lönerna för nyanställda medan lönerna för etablerade arbetstagare i den privata sektorn knappast sjönk alls.
Part of the wage adjustment happened through the adjustment of undeclared wages, but the magnitude was limited (see Box 11). 
En del av lönejus-teringen uppnåddes genom justeringen av odeklarerade löner, men omfattningen var begränsad (se ruta 11).
The impact of internal devaluation on pay levels in Latvia Internal devaluation was regarded as a key pillar of the Latvian adjustment. 
Inverkan av intern devalvering på lönenivåer i Lettland Intern devalvering sågs som en central pelare i saneringen av Lettland.
One reason why internal devaluation was expected to work was the belief that the labour market is particularly flexible. 
En orsak till att intern devalvering förväntades fungera var tron på att arbetsmarknaden är särskilt flexibel.
In practice the reduction observed in private-sector pay was relatively small101. 
I praktiken var den konstaterade minskningen av lönerna i den privata sektorn relativt låg101.
While wage growth slowed quite rapidly in both the public and private sectors as the crisis developed during 2008, turning negative in 2009102, both the depth and the duration of negative wage growth was much smaller in the private sector. 
Löneökningarna avstannade visserligen ganska snabbt inom både offentlig och privat sektor när krisen utvecklades under 2008, och löneutvecklingen blev negativ under 2009102, men den negativa löneutvecklingen blev både mindre djup och långvarig i den privata sektorn.
The largest year-on-year decline in private-sector pay was 6.6 % (in October 2009), while the largest public-sector fall was just over 26 % (in November 2009). 
Den största minskningen på årsbasis av löner i privat sektor var 6,6 % (i oktober 2009), medan den största minskningen i offentlig sektor låg strax över 26 % (i november 2009).
The aggregate wage dynamics do not capture the underlying process of the adjustment or allow for the possible explanation that it was partly located in the sphere of undeclared wage payments (‘envelope wages’). 
Den aggregerade lönedynamiken fångar inte upp den underliggande justeringsprocessen eller tillåter den tänkbara förklaringen att den delvis hörde samman med odeklarerade lönebetalningar (”svarta löner”).
The analysis of data on individuals pay103 shows that the wages of workers hired during the recession were significantly lower than those enjoyed by incumbent workers, which hardly declined at all. 
Analysen av uppgifter om enskildas löner103 visar att lönerna för dem som anställdes under recessionen var betydligt lägre än lönerna för etablerade anställda som knappast sjönk alls.
This result is consistent with evidence found in the relevant literature suggesting that wages at recruitment are more cyclical than those of incumbents and offer a mechanism for reducing costs. 
Resultatet överensstämmer med bevis hämtade från litteratur på området som visar att lönerna vid rekrytering är mer cykliska än lönerna för etablerade anställda och kan användas som en mekanism för att sänka kostnader.
Job cuts and an increase in the share of part-time work also played a part. 
Nedskärningar och en större andel deltidsarbete inverkade också.
The retrospective survey of employers gives evidence that the ‘true’ wage-cost decline was between 6 % and 11 % in 2008-2009 and almost flat (below 2 %) in 2009-2010. 
Den retroaktiva arbetsgivarundersökningen ger bevis för att den ”verkliga” lönesänkningen låg mellan 6 och 11 % 2008–2009 och var nästan obefintlig (under 2 %) 2009–2010.
Therefore, the decline was larger than suggested by official statistics (growth by 1.3 % in 2009 and decline by 2.9 % in 2010). 
Sänkningen var alltså större än vad som framgår av den officiella statistiken (ökning med 1,3 % 2009 och minskning med 2,9 % 2010).
This indicates that the private-sector pay did respond to the recession, but the response was not sufficient to prevent a large and prolonged fall in employment. 
Detta pekar på att lönerna i den privata sektorn faktiskt påverkades av recessionen men inte tillräckligt för att förhindra en stor och långvarig nedgång i sysselsättningen.
Source: ECA, based on a study by Andrejs Semjonovs, Alf Vanags and Anna Zasova, What happened to wages in Latvia’s ‘internal devaluation’?, Baltic International Centre for Economic Policy Studies. 
Källa: Revisionsrätten, baserat på en studio gjord av Andrejs Semjonovs, Alf Vanags och Anna Zasova: What happened to wages in Latvia’s ”internal devaluation?” (vad hände med lönerna vid Lettlands ”interna devalvering”), Baltic International Centre for Economic Policy Studies.
101 It is the private sector, and in particular the tradable sector, where wage developments determine competitiveness. 
101 Det är i den privata sektorn, och särskilt i den sektor som är exponerad för internationell handel, som löneutvecklingen bestämmer konkurrenskraften.
102 March 2009 in the public sector and July in the private sector. 
102 Mars 2009 i den offentliga sektorn och juli i den privata sektorn.
Part IV — Programmes met their objectives 70 Foreign exchange loans remained a challenge 175 A common denominator in all three balance-of-payment countries was the high ratio of foreign currency loans to total outstanding loans. 
Del IV – Programmen uppnådde sina mål 70 Lån i utländsk valuta var fortfarande en utmaning 175 Gemensamt för alla tre betalningsba-lansländerna var att lån i utländsk valuta utgjorde en stor andel av de totala utestående lånen.
176 During the crisis, central banks could not let the domestic currency depreciate to restore external competitiveness. 
176 Under krisen kunde inte centralbankerna låta den inhemska valutan sjunka i värde för att återställa den externa konkurrenskraften.
The concern was that depreciation might curb the capacity of borrowers to service their debts in foreign currencies and hence affect the stability of the financial system, which would offset the economic benefits of the policy104. 
Problemet var att en depreciering kunde minska låntagarnas förmåga att betala tillbaka sina skulder i utländsk valuta och därigenom påverka finanssystemets stabilitet, vilket skulle motverka den ekonomiska nyttan med politiken104.
Owing to the high level of foreign currency lending, countries also tended to lose more international reserves during the crisis105. 
På grund av den höga andelen lån i utländsk valuta tenderade länderna också att tappa mer internationella reserver under krisen105.
177 Although these issues extensively affected the available policy choices, the EU’s financial assistance did not include any conditions for the national authorities to address the management of domestic lending in foreign currencies. 
177 Även om dessa problem i stor utsträckning påverkade de möjliga politiska valen innehöll EU:s ekonomiska bistånd inga villkor om att de nationella myndigheterna skulle hantera förvaltningen av inhemsk utlåning i utländsk valuta.
178 During the programmes, the total value of foreign currency loans remained a concern106. 
178 Under programmen fortsatte det totala värdet av lån i utländsk valuta att vara ett orosmoment106.
In Romania, foreign currency private-sector borrowing overtook borrowing in the domestic currency. 
I Rumänien var den privata sektorns lån i utländsk valuta större än lånen i inhemsk valuta.
The share of foreign currency borrowing started to decline in 2012 in Hungary, but not until 2014 in Romania. 
Andelen lån i utländsk valuta började minska under 2012 i Ungern men inte förrän 2014 i Rumänien.
104 This challenge was also recognised by the European Systemic Risk Board, in its Recommendation 2011/1, as the risk of ‘hindered monetary policy transmission channels’ stemming from high domestic lending in foreign currencies. 
104 Denna utmaning erkändes också av Europeiska systemrisknämnden i dess rekommendation 2011/1 som risken för ”störda penningpolitiska transmissionskanaler” som härrör från hög inhemsk utlåning i utländsk valuta.
105 Recommendation 2011/1 of the European Systemic Risk Board. 
105 Rekommendation 2011/1 utfärdad av Europeiska systemrisknämnden.
106 For example, at the end of June 2013 the Hungarian central bank considered the exposure of households and small and medium-sized enterprises to foreign exchange rates to be very high. 
106 Till exempel ansåg Ungerns centralbank i juni 2013 att hushållens och de små och medelstora företagens exponering för utländska valutakurser var mycket hög.
Conclusions and 71 recommendations Pre-crisis surveillance 179 Before the crisis there was already an EU framework geared towards monitoring the public budgets in the Member States. 
Slutsatser och 71 rekommendationer Övervakning före krisen 179 Före krisen hade EU redan en övervakningsram som utformats för övervakning av de offentliga budgetarna i medlemsstaterna.
Warning the Council about mounting fiscal imbalances was the Commission’s responsibility. 
Ansvaret för att varna rådet om stigande finanspolitiska obalanser låg hos kommissionen.
180 The Commission fell short in its task of assessing fiscal imbalances in the run-up to the crisis, when it estimated public budgets to be stronger that they actually turned out to be. 
180 Kommissionen misslyckades med uppgiften att bedöma finanspolitiska obalanser innan krisen bröt ut när den uppskattade de offentliga budgetarna som starkare än vad de faktiskt visade sig vara.
One key weakness of the Commission’s assessments prior to 2009 was the lack of reporting on the build-up of contingent public-sector liabilities, which often became real liabilities during the crisis. 
En allvarlig brist i kommissionens bedömningar före 2009 var att ackumuleringen av den offentliga sektorns ansvarsförbindelser inte rapporterades. Dessa ansvarsförbindelser blev ofta verkliga skulder under krisen.