natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Three quarters of beneficiaries submitted projects eligible for the lower (30 %) public aid rate, which required only 20 % energy savings. 
Tre fjärdedelar av stödmottagarna lämnade in projekt som hade rätt till den lägre andelen offentligt stöd (30 %), som endast krävde tjugoprocentiga energibesparingar.
Beneficiaries perceived the incremental benefit of the higher aid rate as insufficient to offset for the higher costs of the deeper renovation projects. 
Stödmottagarna ansåg att den marginella fördelen med den högre stödnivån inte räckte som kompensation för totalrenoveringsprojektens högre kostnader.
40 Bulgaria, Ireland and Italy (Puglia) did not modulate the public aid rate to stimulate deeper renovations or to take into account the extent or complexity of the investments, but only – in case of Italy (Puglia) – the willingness of public entities to finance 10 % of the investment. 
40 Bulgarien, Irland och Italien (Apulien) anpassade inte andelen offentligt stöd för att uppmuntra fler totalrenoveringar eller för att ta hänsyn till investeringarnas omfattning eller komplexitet, utan endast – när det gäller Italien (Apulien) – till de offentliga organens vilja att finansiera 10 % av investeringen.
Ireland explained this is because one of the two EU co-funded schemes targets elderly and vulnerable people at risk of energy poverty. 
24 detta beror på att ett av de två system som medfinansieras av EU inriktar sig på äldre och utsatta människor som riskerar att drabbas av energifattigdom.
41 The lack of aid modulation implies financing with very high public aid rate even simple upgrades (e.g. lighting upgrades, boiler replacements) with quick payback times and modest unit costs. 
41 När stödet inte anpassas går mycket höga andelar av det offentliga stödet till att finansiera enkla uppgraderingar (t.ex. uppgraderad belysning och byte av pannor) där återbetalningsperioden är kort och enhetskostnaden låg.
Box 3 provides examples of two operational programmes targeting “low-hanging fruit” energy efficiency upgrades. 
I ruta 3 finns exempel på två operativa program för uppgradering av energieffektiviteten genom enkla lösningar.
23 Box 3 Examples of operational programmes targeting “low-hanging fruit” energy efficiency upgrades In Ireland, the “Better Energy Warmer Homes Scheme” financed with a 100 % public aid rate projects involving mainly simple upgrades (dry lining, attic insulation, lagging jackets for hot water tanks and cavity wall insulation). 
Ruta 3 Exempel på två operativa program för uppgradering av energieffektiviteten genom enkla lösningar I Irland finansierade projektet Better Energy Warmer Homes Scheme till 100 % många enkla uppgraderingar (gipsskivor, isolering av vindar, varmvattenberedare och hålmurar).
Upgrades of this kind are relatively cheap (the average cost of projects funded in the 2014-2017 period was €3 161) and generally have quick payback times. 
Uppgraderingar av detta slag är relativt billiga (den genomsnittliga kostnaden för de projekt som finansierades under perioden 2014–2017 var 3 161 euro) och har i regel korta återbetalningsperioder.
However, the energy rating of most of the supported households did not improve after the project (see paragraph 85), confirming that the investments did not yield much in terms of energy savings. 
Energiklassen för de flesta hushåll som fick stöd förbättrades dock inte efter projektet (se punkt 85), vilket bekräftade att investeringarna inte gav några särskilda energibesparingar.
In Italy, the 2007-2013 interregional operational programme for energy – that we examined to follow-up our special report 21/2012 – supported energy efficiency projects in Campania, Calabria, Puglia and Sicily. 
I Italien gav det interregionala operativa programmet för energi 2007–2013 – vilket vi granskade för att följa upp vår särskilda rapport 21/2012 – stöd till energieffektivitetsprojekt i Kampanien, Kalabrien, Apulien och Sicilien.
Its 2014 and 2015 calls for projects financed with 100 % aid rate only pre-selected simple upgrades, typically purchasing and installing LED bulbs and heat pumps. 
Inbjudan att lämna projektförslag under 2014 och 2015 finansierade endast på förhand utvalda enkla uppgraderingar, som erhöll stöd för hela beloppet. Uppgraderingarna rörde oftast inköp och installation av LED-glödlampor och värmepumpar.
This choice allowed authorities to spend quickly the remaining budget before the closing date of 31 December 2015. 
Valet gjorde att myndigheterna snabbt kunde utnyttja den återstående budgeten innan tidsfristen löpte ut den 31 december 2015.
It also led to, on average, a rapid payback time of investments. 
Detta har också, i genomsnitt, lett till att investeringarna har betalats tillbaka snabbt.
However, the choice also entailed a high risk of deadweight, i.e. of funding business-as-usual upgrades that would have happened even in the absence of EU funding. © Shutterstock / By Marko Mitrovicv. 
Valet medförde dock även en hög risk för dödviktseffekter, det vill säga finansiering av rutinmässiga uppgraderingar som skulle ha gjorts även utan EU-finansiering. © Shutterstock/Marko Mitrovicv.
42 These “low-hanging fruit” upgrades may result in the “lock-in effect”, which refers to the fact that once some basic energy efficiency measures have been implemented, it becomes less cost-effective to fit more comprehensive measures in 
25 42 Dessa uppgraderingar genom enkla lösningar kan leda till en inlåsningseffekt, som innebär att när väl vissa grundläggande energieffektivitetsåtgärder har genomförts så blir det mindre kostnadseffektivt att vidta mer övergripande åtgärder i framtiden20.
This can reduce the potential that the building stock has to play in saving energy in the medium and long-term, since the number of renovations that a household can carry out is usually limited to one or maximum two. 
Detta kan minska byggnadsbeståndets potential att spara energi på medellång och lång sikt eftersom antalet renoveringar som ett hushåll kan utföra vanligtvis är begränsat till en eller två.
The need for public aid, especially in the form of grants with a 100 % aid rate, is thus less appropriate for simple upgrades than for deeper renovations. 
Offentligt stöd, i synnerhet i form av bidrag med en stödandel på 100 %, lämpar sig därmed sämre för enkla uppgraderingar än för totalrenoveringar.
Since simple upgrades with quick payback times are usually financially viable, they should have been financed without public support, or using financial instruments. 
Eftersom enkla uppgraderingar med korta återbetalningsperioder i regel är ekonomiskt genomförbara borde de ha finansierats utan offentligt stöd eller med hjälp av finansieringsinstrument.
Project selection not sufficiently driven by cost-effectiveness rationale 43 Cost-effectiveness should be a major determinant of public spending decisions, especially when it concerns energy efficiency projects: comparing the costs and benefits of the investments allows choosing the ones offering greater energy savings and other benefits per euro invested, in accordance with the principles of economy, efficiency and effectiveness set out in Article 33 of the Financial Regulation21. 
Projekturvalet baseras inte tillräckligt på kostnadseffektivitet 43 Kostnadseffektivitet bör vara en avgörande faktor när man beslutar om offentliga utgifter, framför allt när det gäller energieffektivitetsprojekt: genom att jämföra investeringarnas kostnader och fördelar kan man välja dem som erbjuder större energibesparingar och andra fördelar per investerad euro, i enlighet med principerna om sparsamhet, effektivitet och ändamålsenlighet som anges i artikel 33 i budgetförordningen21.
The Impact Assessment for the proposed Energy Efficiency Directive argued that the objective of saving 20 % of the EU’s projected energy consumption by 2020 could be achieved by introducing cost-effective measures. 
I konsekvensbedömningen för det föreslagna energieffektivitetsdirektivet framhölls att målet om att spara 20 % av EU:s planerade energiförbrukning fram till 2020 skulle kunna uppnås om man införde kostnadseffektiva åtgärder.
Member States should put in place measures to stimulate cost-effective, deep renovation of buildings22. 
Medlemsstaterna ska införa åtgärder som uppmuntrar kostnadseffektiva totalrenoveringar av byggnader22.
44 The Commission gave guidance to Member States to apply selection criteria that prioritise more cost-effective projects23. 
44 Enligt kommissionens vägledning skulle medlemsstaterna tillämpa urvalskriterier som prioriterar mer kostnadseffektiva projekt23.
This should be done by: (a) requiring projects to be based on an energy audit and/or energy performance certificate. 
Detta ska ske på följande sätt: a) Genom att kräva att projekt baseras på energibesiktningar och/eller energicertifikat.
These should identify and quantify cost-effective energy savings opportunities and allow monitoring and verifying the project’s actual energy savings; (b) setting minimum and/or maximum thresholds for key parameters, such as the quantity of energy to be saved, the minimum energy rating the building should 20 See Commission (2014), “Technical Guidance on Financing the energy renovation of buildings with Cohesion policy funding”, p. 
Dessa bör fastställa och kvantifiera potentiella och kostnadseffektiva energibesparingsmöjligheter och möjliggöra övervakning och kontroll av projektets faktiska energibesparingar. b) Genom att fastställa högsta och/eller lägsta tröskelvärden för viktiga parametrar, såsom den mängd energi som ska sparas, den lägsta energiklass som byggnaden 20 Se kommissionens tekniska vägledning från 2014, Technical Guidance on Financing the energy renovation of buildings with Cohesion policy funding, s.
21 Financial Regulation EU/EURATOM 2018/1046 of 18 July 2018. 
21 Budgetförordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018.
22 Article 4 of Energy Efficiency Directive 2012/27/EU. 
22 Artikel 4 i direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet.
24 These thresholds should minimise the risk of funding very simple measures likely to happen anyway (e.g. lighting replacements, which get typically repaid very quickly) as well as investments too costly for the energy savings they generate (e.g. with payback times longer than the useful life of the materials used). 
26 ska uppnå, nettonuvärdet, den enkla återbetalningsperioden24, kostnaden per sparad energienhet etc. Tröskelvärdena bör minimera risken för att man finansierar mycket enkla åtgärder som troligtvis ändå skulle vidtas (t.ex. utbyten av lampor, som i regel betalas tillbaka väldigt snabbt) liksom investeringar som är alltför dyra för de energibesparingar som de genererar (t.ex. med återbetalningsperioder som är längre än livslängden för de material som används).
Figure 8 provides a categorization of energy efficiency investments, showing that more complex and ambitious renovations usually entail greater costs and payback times; (c) assess the relative costs and benefits of projects, including co-benefits and externalities (e.g. health, social cohesion, urban rehabilitation, growth and jobs, reduction of air pollution and climate change, savings in public budget ...) energy efficiency investments should generate, and prioritise projects that contribute in the most cost-effective way to the policy objectives. 
I figur 8 klassificeras investeringarna efter energieffektivitet, vilket visar att mer komplexa och ambitiösa renoveringar vanligtvis medför större kostnader och längre återbetalningsperioder. c) Genom att fastställa projektens relativa kostnader och fördelar, inklusive de sidovinster och externa effekter (t.ex. hälsa, social sammanhållning, upprustning av städer, tillväxt och sysselsättning, mindre luftföroreningar och klimatförändringar, offentliga besparingar etc.) som investeringarna i energieffektivitet bör generera, och genom att prioritera projekt som bidrar till de politiska målen på ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt.
Figure 8 – Categorization of energy efficiency investments Energy savings Nearly zero energy buildings Deep renovation Standard renovation Single measures/low hanging fruits 25 Integrated renovation concepts, building envelope and installation + Renewables +O&M Integrated renovation concepts, buildings envelope and installation + O&M Combination of simple individual measures + O&M Single measures + Operation & Maintenance (O&M) Source: European Commission (2014), “Technical Guidance on Financing the energy renovation of buildings with Cohesion policy funding”, p. 
Figur 8 – Klassificering av investeringar i energieffektivitet Energibesparingar Nära-nollenergibyggnader Totalrenovering Standardrenovering Enstaka åtgärder / enkla lösningar Integrerade renoveringsprojekt, klimatskal och installation + förnyelsebara energikällor + drift och underhåll Integreraderenoveringsprojekt, +driftochunderhåll klimatskal och installation Kombinationav enklaenskilda åtgärder + drift och underhåll Enstaka åtgärder + Drift och underhåll Källa: Europeiska kommissionens tekniska vägledning från 2014, Technical Guidance on Financing the energy renovation of buildings with Cohesion policy funding, s.
24 The simple payback time is one of the evaluation methods for cost-effectiveness, indicated in the Commission (2014), “Technical Guidance on Financing the energy renovation of buildings with Cohesion policy funding”. 
24 Den enkla återbetalningsperioden är en av utvärderingsmetoderna för kostnadseffektivitet i kommissionens tekniska vägledning från 2014 om finansiering av energirenovering av byggnader med sammanhållningspolitiska medel.
It measures the time needed for accumulated savings generated by the project to get back the initial investment. 
Den mäter den tid som behövs för att de samlade besparingar som genereras av projektet ska täcka den ursprungliga investeringen.
Payback/Cost 
Återbetalning / kostnad
Energy audits and performance certificates form a good basis for evaluating investments 45 All five Member States we visited required projects to be based on an energy audit, an energy performance certificate or, at least, an energy assessment (in Ireland, this did not result in issuing a certificate stating the household’s pre-works energy class). 
Energibesiktningar och energicertifikat utgör en bra grund för att utvärdera investeringarna 45 Samtliga fem medlemsstater som vi besökte krävde att projekten skulle baseras på en energibesiktning, ett energicertifikat eller, åtminstone, en energibedömning (i Irland ledde detta inte till att ett certifikat som visade hushållets energiklass före arbetena utfärdades).
This represents a clear improvement, compared to the findings of our special report 21/2012, where we reported that in Czechia, Italy and Lithuania energy audits were not yet a common practice. 
Detta visar på en klar förbättring jämfört med slutsatserna i vår särskilda rapport 21/2012, där vi rapporterade att det i Tjeckien, Italien och Litauen fortfarande var ovanligt med energibesiktningar.
At the time we concluded that energy audits were not always obligatory or of good quality25 and we recommended that energy audits should be used as the primary selection requirements. 
Vi konstaterade då att energibesiktningarna inte alltid var obligatoriska eller av bra kvalitet25, och vi rekommenderade att energibesiktningar borde användas som primärt urvalskrav.
46 In all five Member States we visited, beneficiaries had to provide a post-works energy performance certificate, stating the new energy class and energy consumption of the renovated household or building. 
46 I samtliga fem medlemsstater som vi besökte behövde stödmottagarna tillhandahålla ett energicertifikat efter arbetena, som anger den nya energiklassen och energiförbrukningen för det renoverade hushållet eller den renoverade byggnaden.
The difference in the energy consumption stated in the pre-and post-works certificates provides an estimation of the energy saved thanks to the project. 
Skillnaden i fråga om den energiförbrukning som uppges i certifikaten före och efter arbetena utgör en uppskattning av den energi som sparas tack vare projektet.
47 In Italy (Puglia) the managing authority required projects to install systems to monitor the quantity of energy actually produced and consumed in the buildings. 
47 I Italien (Apulien) krävde den förvaltande myndigheten att projekten skulle installera system för att mäta den mängd energi som faktiskt producerades och förbrukades i byggnaderna.
In Lithuania, the grant aid rate, which complements EU co-funded loans, was increased for projects including the installation of individual meters in households (see paragraph 38). 
I Litauen höjdes bidragsdelen, som kompletterar de EU-medfinansierade lånen, för projekt där individuella mätare skulle installeras i hushållen (se punkt 38).
48 Despite their limitations, estimates based on the difference in energy consumption stated in the pre-and post-works certificates provide an easy-to-collect figure of energy saved per project. 
48 Trots sina begränsningar resulterar de uppskattningar som baseras på skillnaden mellan den energiförbrukning som anges i certifikaten före och efter arbetena i en uppgift om sparad energi per projekt.
This figure can be compared to the project cost to calculate an estimated cost per unit of energy saved. 
Denna uppgift kan jämföras med projektkostnaden för att beräkna en uppskattad kostnad per sparad energienhet.
In our special report 21/2012 we recommended the Commission to monitor the cost-effectiveness of the operational programmes on the basis of the cost per unit of energy saved26. 
I vår särskilda rapport 21/2012 rekommenderade vi att kommissionen skulle övervaka kostnadseffektiviteten hos de operativa programmen på grundval av kostnaden per sparad energienhet26.
However, the Commission did not fully agree to our recommendation and did not implement it. 
Kommissionen instämde dock inte helt i vår rekommendation och genomförde den inte.
25 See our special report 21/2012 paragraphs 41 to 44. 
27 25 Se punkterna 41–44 i vår särskilda rapport 21/2012.
26 See special report 21/2012, recommendation 2. 
26 Se rekommendation 2 i särskild rapport 21/2012.
26 National authorities select projects expected to save energy, but sometimes at high cost 49 Table 3 provides an overview of the minimum energy efficiency requirements and on the maximum thresholds for the cost per unit of energy saved for projects under the five operational programmes we examined: Table 3 – Minimum energy efficiency requirements and maximum thresholds for the cost per unit of energy saved for the five operational programmes we examined 27 Operational programme Minimum energy rating after works Minimum energy savings after works Maximum cost per unit of energy saved? 
Nationella myndigheter väljer ut projekt som förväntas spara energi, men ibland till en hög kostnad 49 I tabell 3 ges en översikt över minimikraven på energieffektivitet och de maximala tröskelvärdena för kostnad per sparad energienhet för projekt inom de fem operativa program som vi granskade: Tabell 3 – Minimikrav på energieffektivitet och maximala tröskelvärden för kostnad per sparad energienhet för de fem operativa program som vi granskade 28 Operativt program Lägsta energiklass efter arbeten Lägsta energibesparing efter arbeten Maximal kostnad per sparad energienhet?
Bulgaria Regions in Growth C 60 % for deep renovations, no minimum otherwise No, only cost ceilings per square metre Czechia Integrated Regional No 20 % for projects receiving 30 % grant aid rate No, but high private co-financing (60-70 %) reduces risk of gold-plating C 30 % for projects receiving 30 % grant aid rate B 40 % for projects receiving 40 % grant aid rate Ireland Southern & Eastern Regional Minimum one energy rating improvement No requirement No Italy (Puglia) Regional C 10 % (or 30 % to get best score) No Lithuania Investment for growth and jobs D 20 % for projects receiving 15 % grant aid rate (until 2017) No, but high private co-financing (60-85 %) reduces risk of gold-plating C 40 % for projects receiving 40 % grant aid rate (until 31/10/2017) and 30 % grant aid rate (from 1/11/2017) Source: ECA based on information received by managing authorities. 
Bulgarien Regions in Growth C 60 % för totalrenoveringar, annars ingen lägsta besparing Nej, endast kostnadstak per kvadratmeter Tjeckien Integrated Regional Nej 20 % för projekt som får 30 % i bidrag Nej, men hög privat medfinansiering (60–70 %) minskar risken för nationell överreglering C 30 % för projekt som får 30 % i bidrag B 40 % för projekt som får 40 % i bidrag Irland Southern & Eastern regional Minst en energiklass bättre Inget krav Nej Italien (Apulien) Regional C 10 % (eller 30 % för att få högsta poäng) Nej Litauen Investment for growth and jobs D 20 % för projekt som får 15 % i bidrag (fram till 2017) Nej, men hög privat medfinansiering (60–85 %) minskar risken för nationell överreglering C 40 % för projekt som får 40 % i bidrag (fram till 31.10.2017) och 30 % i bidrag (från och med 1.11.2017) Källa: Revisionsrätten, baserat på information från de förvaltande myndigheterna.
50 In Bulgaria, Czechia, Italy and Lithuania, these minimum energy efficiency requirements after works ensured projects with a minimum level of ambition27. 
29 50 I Bulgarien, Litauen och Tjeckien garanterade dessa minimikrav på energieffektivitet efter arbeten att projekten hade en lägsta ambitionsnivå27.
This is a positive development compared to the findings of our previous audit. 
Detta är en positiv utveckling jämfört med slutsatserna från vår föregående revision.
51 However, the absence of ceilings for the cost per unit of energy entails a risk of financing projects that generate low energy savings in proportion to their costs. 
51 Genom att det saknas tak för kostnaden per energienhet finns det dock en risk för att man finansierar projekt som ger låga energibesparingar i förhållande till vad de kostar.
This implies that the financial savings on energy bills generated by the projects may be insufficient to repay the initial investments within the lifetime of the materials used (typically 30 years28). 
Detta innebär att de finansiella besparingarna i fråga om energikostnader som projekten leder till kan vara otillräckliga för att betala tillbaka de inledande investeringarna inom livslängden för de material som används (i regel 30 år28).
52 This risk is lower when beneficiaries co-finance a high share of project costs, e.g. in Czechia and Lithuania, and greater when public support is very high, i.e. in Bulgaria, Ireland and Italy (Puglia). 
52 Risken är lägre när stödmottagarna medfinansierar en stor andel av projektkostnaden, som i Litauen och Tjeckien, och högre när det offentliga stödet är mycket högt, det vill säga som i Bulgarien, Irland och Italien (Apulien).
55, recommending managing authorities to require projects to increase energy rating by at least two or three levels to be eligible, to avoid picking “low-hanging fruit”. 
55, bör förvaltande myndigheter kräva att projekten höjer energiklassen med minst två eller tre nivåer för att vara behöriga, och för att undvika enkla lösningar.
28 Based on the provisions of EU Directive 2010/31/EC and European Standard EN 15459:2007. 
28 Baserat på bestämmelserna i direktiv 2010/31/EU och den europeiska standarden EN 15459:2007.