natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Event Date Adoption of Audit Planning Memorandum (APM) / Start of audit 7.2.2018 Official sending of draft report to Commission (or other auditee) 21.2.2019 Adoption of the final report after the adversarial procedure 10.4.2019 Commission’s (or other auditee’s) official replies received in all languages 16.5.2019 PDF ISBN 978-92-847-1934-1 doi: 10.2865/280048 QJ-AB-19-005-EN-N HTML ISBN 978-92-847-1903-7 doi: 10.2865/946816 QJ-AB-19-005-EN-Q 
Händelse Datum Revisionsplanen antas / Revisionen inleds 7.2.2018 Den preliminära rapporten skickas till kommissionen (eller till ett annat revisionsobjekt) 21.2.2019 Den slutliga rapporten antas efter det kontradiktoriska förfarandet 10.4.2019 Svaren från kommissionen (eller från ett annat revisionsobjekt) har tagits emot på alla språk 16.5.2019 PDF ISBN 978-92-847-1929-7 doi:10.2865/831306 QJ-AB-19-005-SV-N HTML ISBN 978-92-847-1917-4 doi:10.2865/378995 QJ-AB-19-005-SV-Q
The 2011 Cross‐border Healthcare Directive seeks to ensure EU patients’ rights to access safe and high‐quality healthcare, including across national borders within the EU. 
Direktivet om gränsöverskridande hälso-och sjukvård från 2011 syftar till att säkerställa EU-patienters rätt till säker hälso-och sjukvård av hög kvalitet, även över nationella gränser inom EU.
These rights are also intended to facilitate closer cooperation between Member States on eHealth and the treatment of rare diseases. 
Rättigheterna syftar också till att främja närmare samarbete mellan medlemsstaterna när det gäller e-hälsa och behandling av sällsynta sjukdomar.
We concluded that although EU actions in cross-border healthcare enhance Member States’ collaboration, the benefits for patients were limited. 
Även om EU:s åtgärder inom gränsöverskridande hälso-och sjukvård fördjupar medlemsstaternas samarbete, konstaterade vi att patientnyttan var begränsad.
We found that despite the progress made on providing EU citizens with information on cross-border healthcare, in some areas this information remains difficult to access. 
Trots framstegen med att ge EU-medborgarna information om gränsöverskridande hälso-och sjukvård, är det fortfarande svårt att få tillgång till denna information på vissa områden.
We identified weaknesses in the Commission’s strategic planning and project management. 
Vi identifierade brister i kommissionens strategiska planering och projektledning.
We make recommendations focusing on the Commission’s support for National Contact Points, the deployment of cross-border exchanges of health data, and EU’s actions in the field of rare diseases. 
Vi lämnar rekommendationer med fokus på kommissionens stöd till nationella kontaktpunkter, införandet av gränsöverskridande utbyte av hälsouppgifter och EU:s åtgärder när det gäller sällsynta sjukdomar.
EN 2019 Special Report NO 08 Wind and solar power for electricity generation: significant action needed if EU targets to be met (pursuant to Article 287(4), second subparagraph, TFEU) 
SV 2019 Särskild rapport nr 08 Vind-och solkraft för elproduktion: kraftfulla åtgärder måste vidtas om EU:s mål ska uppnås (i enlighet med artikel 287.4 andra stycket i EUF-fördraget)
Executive summary I Between 2005 and 2017, the share of renewables in the generation of electricity in the EU doubled, from around 15 % to almost 31 %. 
Sammanfattning I Mellan 2005 och 2017 fördubblades andelen förnybar energi i EU från cirka 15 % till nästan 31 %.
II Through this audit, we assessed whether the share of renewables in the gross final energy consumption has progressed enough for the EU to meet the 20 % target by 2020 as set by the directive on the promotion of the use of energy from renewables, and the effectiveness of EU and Member State support for electricity generation from wind and solar PV power. 
Det var främst vindkraft och solcellsenergi som drev på ökningen. II I denna revision granskade vi huruvida andelen förnybar energi av den slutliga energianvändningen (brutto) har blivit tillräckligt stor för att EU ska nå det mål om 20 % senast 2020 som fastställts i direktivet om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor.
The publication of this audit report will coincide with the issuing in 2019 of the next in the series of renewable energy progress reports by the European Commission, which will detail the progress of Member States towards achieving their 2020 targets. 
Vår granskningsrapport kommer att offentliggöras samtidigt som Europeiska kommissionen 2019 ger ut nästa rapport i serien av lägesrapporter om förnybar energi, där närmare uppgifter om medlemsstaternas framsteg mot att uppnå sina 2020-mål kommer att redovisas.
These reports will afford a final chance to take corrective action and inform discussions on the post-2020 renewables situation. 
Dessa rapporter innebär en sista chans att vidta korrigerande åtgärder och kan tjäna som utgångspunkt för diskussionen om förnybar energi efter 2020.
III The first catalyst towards the progress in renewables was the directive itself, and the second the Member States’ support schemes to incentivise investment. 
III Det som först satte igång utvecklingen mot förnybar energi var det ovan nämnda direktivet, följt av medlemsstaternas olika stödordningar för att uppmuntra till investeringar.
However, the significant progress since 2005 was followed by a deceleration in both wind and solar PV sectors after 2014. 
Den stora ökningen sedan 2005 mattades dock av inom både vindkraft och solcellsenergi efter 2014.
By 2017, half of the Member States had either already reached or were close to reaching their 2020 targets. 
År 2017 hade hälften av medlemsstaterna redan nått eller nästan nått sina mål för 2020.
For the other Member States, attaining their national targets remains a significant challenge that will require further effort. 
För resten av medlemsstaterna är det fortfarande en stor utmaning att nå de nationella målen, vilket kommer att kräva ytterligare ansträngningar.
IV We found that the initial support schemes oversubsidized wind and solar PV deployment, but that decreasing the levels of support served to deter potential investment. 
IV Vi konstaterade att stödordningarna inledningsvis gav för stora subventioner till vindkrafts-och solcellsinstallationer men att de senare sänkningarna av stödnivåerna avskräckte från potentiella investeringar.
Encouraging auctions and the use of citizen participation are crucial for increasing investment and enhancing conditions for deployment, such as overcoming restrictive spatial planning rules, lengthy administrative procedures and grid insufficiencies. 
Att uppmuntra auktioner och medborgardeltagande, till exempel genom att åtgärda problem som restriktiva regler för fysisk planering, långdragna administrativa förfaranden och brister i elnätet, är mycket viktigt för att öka investeringarna och förbättra villkoren för installation.
V Looking ahead to 2030, we found that the Commission’s 2016 ‘Clean Energy’ package lays the groundwork for a better investment environment. 
V Om vi tittar framåt mot 2030 ser vi att kommissionens paket för ren energi från 2016 lägger grunden till ett bättre investeringsklimat.
However, the lack of national targets might jeopardise the achievement of the EU target of at least 32 % for 2030. 4 
Avsaknaden av nationella mål kan dock försvåra uppnåendet av EU-målet på minst 32 % år 2030. 4
VI As a result of our audit, we recommend: — a focus on closing gaps to meet the 2020 targets; — an improvement in timeliness of statistical data on renewables; — the holding of sufficient auctions to increase renewable capacity for electricity; — the creation of a more favourable environment for renewable electricity generation through simplification of administrative procedures; — the promotion for investment in grid infrastructure and interconnectors; and — better monitoring to mitigate the absence of binding national targets. 5 
VI Utifrån vår revision rekommenderar vi — att fokus läggs på att minska klyftorna när det gäller målen för 2020, — att aktualiteten hos statistiken om förnybar energi förbättras, — att produktionen av förnybar el ökas genom att tillräckligt mycket kapacitet auktioneras ut, — att man skapar gynnsammare förutsättningar för produktion av förnybar el genom att förenkla de administrativa förfarandena, — att investeringar i elnät och sammanlänkningar främjas, — att övervakningen förbättras i syfte att kompensera för avsaknaden av bindande nationella mål. 5
Introduction 01 Between 1990 and 2017, the consumption of electricity in the EU grew on average by 1 % per year, from below 2.2 billion GWh1 to almost 2.8 billion GWh per year. 
Inledning 01 Mellan 1990 och 2017 ökade elförbrukningen i EU med i genomsnitt 1 % per år, från under 2,2 miljarder GWh1 till nästan 2,8 miljarder GWh per år.
In the period until 2020, consumption is forecast to increase by less than 0.3 % per year if specific energy efficiency measures are implemented, and by 0.7 % per year if no new efficiency policies are put in place in the 2020-2050 peirod2. 
Fram till 2020 förväntas förbrukningen öka med mindre än 0,3 % per år om särskilda energieffektivitetsåtgärder vidtas och med 0,7 % per år om ingen ny energieffektivitetspolitik införs för perioden 2020–20502.
02 Electricity can be generated either from non-renewable sources, which include fossil fuels (coal, natural gas, crude oil), non-renewable waste and nuclear materials in conventional reactors; or from renewable sources (hydropower, wind, solar, biomass, biogas, bioliquid, waste, geothermal, wave, tidal and ocean energy). 
02 Elektricitet kan framställas antingen från icke-förnybara källor, som fossila bränslen (kol, naturgas och råolja), från icke-förnybart avfall och kärnämnen i konventionella reaktorer, eller från förnybara källor (vatten-, vind-och solkraft, biomassa, biogas, flytande biobränsle, avfall, jordvärme, vågkraft, tidvattenenergi och havsenergi).
Apart from electricity, renewables are also used to produce energy which is converted to heating and cooling, and fuel for transport. 
Förutom el används förnybara källor även till att framställa energi som omvandlas till fjärrvärme och fjärrkyla samt drivmedel.
Table 1 presents the main renewable technologies and their application. 
I tabell 1 visas de vanligaste typerna av förnybar energi och vad de används till.
A kWh is equivalent to a steady power of one kilowatt running for one hour. 
En kilowattimme motsvarar en kontinuerlig effekt på en kilowatt under en timme.
Eurostat, ‘EU reference scenario 2016, energy, transport and GHG emissions, trends to 2050’, July 2016, p. 
Eurostat, EU reference scenario 2016, energy, transport and GHG emissions, trends to 2050 (EU:s referensscenario för 2016, energi, transport och växthusgasutsläpp, trender till 2050), juli 2016, s.
Although solar photovoltaic (PV) and solar thermal for electricity are usually grouped together, solar PV accounts for 98 % of capacity in the EU as a whole. 
I benämningen solkraft ingår både solcells-och solvärmeteknik, men 98 % av kapaciteten i EU utgörs av solcellsenergi.
International Renewable Energy Agency (IRENA), ‘Renewable capacity statistics 2018’, January 2018, pp. 21 to 27. 
Internationella byrån för förnybar energi (Irena), Renewable capacity statistics 2018 (statistik för förnybar kapacitet 2018), januari 2018, s. 21–27.
03 Depending on the energy source used, electricity generation can have a negative effect on the environment, human health and climate. 
03 Beroende på vilken energikälla som används kan elproduktion ha en negativ inverkan på miljö, klimat och människors hälsa.
Of the EU’s total greenhouse gas emissions, 79 % comes from the use of fossil fuels to generate energy5. 
Av alla EU:s utsläpp av växthusgaser kommer 79 % från framställning av energi från fossila bränslen5.
The Commission estimates that a higher share of renewable electricity will help the EU to achieve its objective of reducing greenhouse gas emissions by 40 % in 20306, and by 80 % to 95 % in 20507. 
Kommissionen gör bedömningen att en ökad andel förnybar el kan hjälpa EU att uppnå sitt mål om att minska utsläppen av växthusgaser med 40 % till 20306 och med 80–95 % till 20507.
In addition, using more renewables to meet its electricity needs will lower the EU’s dependence on imported fossil fuels. 
Om EU kan tillgodose mer av sitt elbehov med förnybara energikällor minskar det dessutom EU:s beroende av import av fossila bränslen.
European Environment Agency, ‘EEA greenhouse gas - data viewer’, 2017, https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/data/data-viewers/greenhouse-gases-viewer. 
Europeiska miljöbyrån, EEA greenhouse gas - data viewer (Europeiska miljöbyrån växthusgaser – uppgifter), 2017, https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/data/data-viewers/greenhouse-gases-viewer.
COM(2014) 15 final, ‘A policy framework for climate and energy in the period from 2020 to 2030’. 
COM(2014) 015 final, En klimat-och energipolitisk ram för perioden 20202030.
COM(2011) 112 final, ‘A roadmap for moving into a competitive low carbon economy in 2050’. 
KOM(2011) 112 slutlig, Färdplan för ett konkurrenskraftigt utsläppssnålt samhälle 2050.
Figure 1 – Share of renewables in electricity generation in the EU, 2005-2017 35 % 30 % 25 % 20 % 15 % 10 % 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 Fossil fuels (solid and crude oil) Natural Gas Nuclear Renewable energies Source: ECA, based on Eurostat data. 
8 35 % 30 % 25 % 20 % 15 % 10 % 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 Fossila bränslen (fasta och råolja) Naturgas Kärnkraft Förnybar energi 5 6 7 05 Det är främst vind-och solkraft som står bakom ökningen av förnybar energi.
Although still behind hydropower in terms of volume, from 2005 to 2017 the annual volume of electricity generated from wind rose by 414 %. 
Vindkraften ligger fortfarande efter vattenkraften sett till volym, men mellan 2005 och 2017 ökade den årliga andelen el som framställs genom vindkraft med 414 %.
The corresponding figure for solar was a 8 086 %. 
Motsvarande siffra för solkraft var 8 086 %.
Meanwhile, the volume of electricity from hydropower remained largely constant. 
Andelen el från vattenkraft har hållit sig tämligen konstant.
In 2017, hydropower accounted for a 35 % share of all EU renewable electricity production, while wind and solar represented 34 % and 12 % respectively (see Figure 2). 
År 2017 stod vattenkraft för 35 % av EU:s produktion av förnybar el, medan vind-och solkraft stod för 34 respektive 12 % (se figur 2).
06 Because of reductions in the cost of technology, wind and solar photovoltaic (PV) are now economically far more competitive with fossil fuels than in the past (see Box 1). 
06 Tack vare minskade teknikkostnader är nu vindkraft och solceller ekonomiskt mycket mer konkurrenskraftiga i jämförelse med fossila bränslen än de var tidigare (se ruta 1).
The global LCOE for wind 8 9 US Energy Information Administration, ‘Levelized Cost and Levelized Avoided Cost of New Generation Resources in the Annual Energy Outlook 2018’, March 2018. 
Amerikanska Energy Information Administration, Levelized Cost and Levelized Avoided Cost of New Generation Resources in the Annual Energy Outlook 2018 (utjämnade kostnader och utjämnade uteblivna kostnader för den nya generationens resurser i den årliga energiprognosen 2018), mars 2018.
IRENA, ‘Renewable power generation costs in 2017’, January 2018, p. 5. 
Irena, Renewable power generation costs in 2017 (kostnader för produktion av förnybar energi 2017), januari 2018, s. 5.
IRENA is an intergovernmental organisation that supports countries in their transition to a sustainable energy future. 
Irena är en mellanstatlig organisation som ger länder stöd med att ställa om till en hållbar energiframtid.
10 has been within the fossil fuel cost range for some years now. 
De utjämnade kostnaderna för vindkraft har globalt legat inom samma kostnadsintervall som för fossila bränslen i några år nu.
More recently, the LCOE for solar PV installations has also sunk to comparable levels, driven by an 81 % decrease in the cost of panels and other installation items since the end of 2009. 
På senare tid har även de utjämnade kostnaderna för solcellsanläggningar minskat till jämförbara nivåer genom att kostnaderna för paneler och annan utrustning minskat med 81 % sedan slutet av 2009.
EU policies on electricity generation from renewables 07 The Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU) provides for the EU and its Member States to have shared competence in the field of energy. 
EU:s politik för produktion av förnybar el 07 Enligt fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) har EU och medlemsstaterna delad befogenhet på energiområdet.
However, Member States retain the right to decide how best to exploit their energy resources, which energy sources to use and how to structure their energy supply. 
Medlemsstaterna har dock fortfarande rätt att själva bestämma hur deras energiresurser ska utnyttjas, vilka energikällor som ska användas och hur de ska organisera sin energiförsörjning.
Article 194 TFEU lists the four core objectives of EU energy policy, which include the development of new and renewable forms of energy. (including 27 of the EU Member States and the EU itself) and 23 accession members (including Austria). 
I artikel 194 beskrivs de fyra främsta målen i EU:s energipolitik, varav ett är att utveckla nya och förnybara energikällor.
08 The policy objectives specifically relating to the development of renewable energy were defined in the 2009 Renewable Energy Directive (RED I)10. 
08 De politiska målen som specifikt rör utvecklingen av förnybar energi finns fastställda i direktivet om förnybar energi från 200910.
RED I obliged Member States to ensure that, for the EU as a whole, a minimum of 20 % of the gross final energy consumption will come from renewables by the end of 2020 (see Box 2). 
Enligt detta direktiv måste medlemsstaterna se till att minst 20 % av den slutliga energianvändningen (brutto) i EU som helhet ska komma från förnybara energikällor senast 2020 (se ruta 2).
11 Box 2 National targets for the share of gross final energy consumption from renewables With the view to achieving the 2020 global EU target of 20 %, RED I set specific national targets for the share of gross final energy consumption coming from renewables. 
11 Ruta 2 Nationella mål för hur stor andel av den slutliga energianvändningen (brutto) som ska komma från förnybara energikällor För att målet om 20 % senast 2020 för hela EU ska uppnås innehåller direktivet om förnybar energi specifika nationella mål för hur stor andel av den slutliga energianvändningen (brutto) som ska komma från förnybara energikällor.
These national targets ranged from 10 % to 49 %, and were defined taking due account of variables such as the renewable shares achieved in 2005, flat rate contribution11 and GDP per capita. 
De nationella målen varierar mellan 10 och 49 % och fastställdes med vederbörlig hänsyn till sådana variabler som andel förnybar el 2005, schablonbidrag11 och BNP per capita.
To monitor the progress towards the targets, RED I presented a mathematical formula to specify intermediate biennial targets that prescribed an indicative renewable trajectory12 for each Member State. 
För att övervaka arbetet mot målen innehåller direktivet en matematisk formel för att räkna ut delmål för två år i taget som anger ett vägledande förlopp12 när det gäller förnybar el för varje medlemsstat.
If a Member State fails to meet its national target by 2020, the Commission may take legal action through an infringement procedure. 
Om en medlemsstat inte uppnår sitt nationella mål till 2020 kan kommissionen vidta rättsliga åtgärder i form av ett överträdelseförfarande.
10 Directive 2009/28/EC of the European Parliament and of the Council of 23 April 2009 on the promotion of the use of energy from renewable sources and amending and subsequently repealing Directives 2001/77/EC and 2003/30/EC (OJ L 140, 5.6.2009, p. 
10 Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG av den 23 april 2009 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven 2001/77/EG och 2003/30/EG (EUT L 140, 5.6.2009, s.
11 By the ‘flat rate contribution’ it is meant a fixed number of percentage points of increase in renewables attributed to each Member State, based on a set of objective criteria (most importantly GDP per capita). 
11 Med schablonbidrag avses ett fast antal procentenheter i ökning av den förnybara energin för varje medlemsstat. Ökningen baseras på en uppsättning objektiva kriterier (i första hand BNP per capita).
In general terms, this factor ensures that renewable energy targets reflect the economic strength of the Member States rather than the potential for, or the cost of increasing, the share of renewable energy. 
Faktorn ska säkerställa att målen för förnybar energi återspeglar medlemsstatens ekonomiska styrka snarare än potentialen, eller kostnaden, för att öka andelen förnybar energi.
09 On 30 November 2016, the Commission published the ‘Clean Energy for all Europeans’13. 
09 Den 30 november 2016 offentliggjorde kommissionen paketet om ren energi för alla i EU13.
Of the eight legislative proposals in the package four entered into force in 2018. 
Av de åtta lagförslagen i paketet trädde fyra i kraft under 2018.
Political agreement on the remaining four was reached during November and December 2018. 
För de resterande fyra nåddes politisk enighet i november och december 2018.
RED II set a binding EU target of at least 32 % by 203014, with an option to increase the target again in 2023. 
I det andra direktivet om förnybar energi fastställs ett bindande EU-mål på minst 32 % till 203014, med möjlighet att höja målet ytterligare 2023.
However, at least 32 % will have to be achieved without setting binding national targets. 
Målet om minst 32 % ska dock uppnås utan att några bindande nationella mål har fastställts.
National support schemes and other measures for meeting the 2020 targets 10 RED I encouraged Member States to set up national support schemes for renewables, based on incentives for private sector investors, in order to achieve their 2020 targets (see Box 3). 
Nationella stödsystem och andra åtgärder för att nå målen för 2020 10 För att målen för 2020 skulle uppnås uppmuntrades medlemsstaterna i det första direktivet om förnybar energi att inrätta nationella stödsystem för förnybar el, som främst bestod av incitament till investeringar från den privata sektorn (se ruta 3).
RED I also required renewable electricity to be granted ‘priority access’ to the network as a way of guaranteeing the sale of the electricity produced. 
Enligt det direktivet skulle även förnybar energi ges ”prioriterad tillgång” till näten som ett sätt att garantera att elen som producerades blev såld.
12 13 COM(2016) 860 final, ‘Clean Energy For All Europeans’. 
13 COM(2016) 860, Ren energi för alla i EU.
It proposed four regulations: on energy union governance (entered into force 24.12.2018), the internal market for electricity (scheduled to enter into force in May 2019), risk-preparedness in the electricity sector (scheduled to enter into force in May 2019), and the establishment of a European Union Agency for cooperation among energy regulators (scheduled to enter into force in May 2019). 
I meddelandet föreslogs fyra förordningar: en om styrningen av energiunionen (trädde i kraft den 24 december 2018), en om den inre marknaden för el (träder i kraft i maj 2019), en om riskberedskap inom elsektorn (träder i kraft i maj 2019) och en om inrättande av en EU-byrå för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter (träder i kraft i maj 2019).
It also proposed four directives: on the energy performance of buildings (entered into force 9.7.2018), renewable energy (RED II) and energy efficiency (both entered into force 24.12.2018) and common rules for the internal market in electricity (scheduled to enter into force in May 2019). 
Här fanns även förslag till fyra direktiv: ett om byggnaders energiprestanda (trädde i kraft den 9 juli 2018), ett nytt om förnybar energi (det andra direktivet om förnybar energi) och ett om energieffektivitet (båda trädde i kraft den 24 december 2018) och ett med gemensamma regler för den inre marknaden för el (träder i kraft i maj 2019).