natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Occasionally, however, the Commission set unrealistically tight deadlines for wide-ranging reforms. 
Ibland satte dock kommissionen orealistiskt korta tidsfrister för breda och omfattande reformer.
High compliance does not mean that all important conditions were complied with. 
Hög efterlevnad betyder inte att alla viktiga villkor var uppfyllda.
In addition, we observed that Member States tended to leave compliance with the more important conditions until towards the end of the programme period. 
Vi kunde dessutom se att medlemsstater tenderade att inte uppfylla viktiga villkor förrän i programperiodens slut.
XVIII The programmes were successful in prompting reforms. 
XVIII Programmen var framgångsrika när det gällde att få igång reformer.
Countries mostly continued with the reforms that were sparked by the programme conditions. 
Länderna gick oftast vidare med de reformer som initierats som en följd av programvillkoren.
They were offset by alternative reforms, which were often not equivalent in terms of potential impact. 
De ersattes av alternativa reformer som ofta inte var likvärdiga i fråga om potentiella effekter.
XIX In four of the five countries, the current account adjusted faster than expected. 
XIX I fyra av de fem länderna justerades bytesbalansen snabbare än väntat.
This is largely explained by the unexpected improvement in income balance, and to a lesser extent by the unexpected improvement in trade balance. 
Det förklaras till största delen av den oväntade förbättringen av inkomstsaldot och i mindre utsträckning av den oväntade förbättringen av handelsbalansen.
Executive summary 10 Our recommendations (a) The Commission should establish an institution-wide framework allowing the rapid mobilisation of the Commission’s staff and expertise if a financial assistance programme emerges. 
Sammanfattning 10 Våra rekommendationer a) Kommissionen bör inrätta en ram som omfattar hela institutionen för att snabbt kunna mobilisera sin personal och expertis om ett program för ekonomiskt bistånd ska sättas upp.
The Commission should also develop procedures in the context of the ‘two-pack’ regulations. (b) The forecasting process should be subject to more systematic quality control. (c) To ensure the factors underlying programme decisions are internally transparent, the Commission should enhance record-keeping and pay attention to it during quality reviews. (d) The Commission should ensure that proper procedures are in place for the quality review of programme management and of the content of programme documents. (e) For budget monitoring purposes, the Commission should include, in memoranda of understanding, variables that it can collect with short time lags. (f) The Commission should distinguish conditions by importance and target the truly important reforms. (g) For any future programmes, the Commission should attempt to formalise interinstitutional cooperation with other programme partners. (h) The debt management process should be more transparent. (i) The Commission should further analyse the key aspects of the countries’ adjustment. 
Kommissionen bör även utarbeta förfaranden för de förordningar som kallas tvåpacken. b) Prognosprocessen bör bli föremål för en mer systematisk kvalitetskontroll. c) För att försäkra sig om att de faktorer som ligger till grund för programbeslut internt medger öppenhet och insyn bör kommissionen förbättra registerhållningen och bevaka den med hjälp av kvalitetskontroll. d) Kommissionen bör se till att det finns lämpliga förfaranden för kvalitetskontroll av programförvaltningen och innehållet i programdokument. e) För budgetövervakningen bör kommissionen i samförståndsavtalet inkludera variabler som den kan samla in med kort tidsfördröjning. f) Kommissionen bör skilja ut de väsentligaste villkoren och rikta in sig på de verkligt viktiga reformerna. g) För alla framtida program bör kommissionen försöka formalisera det interinstitutionella samarbetet med andra programpartner. h) Skuldförvaltningsprocessen bör medge större insyn. i) Kommissionen bör ytterligare analysera de centrala aspekterna av ländernas sanering.
Introduction 11 The sovereign debt crisis in the EU Member States 01 The financial crisis that hit Europe in 2008 triggered the European sovereign debt crisis. 
Inledning 11 Statsskuldskrisen i EU:s medlemsstater 01 Finanskrisen som drabbade Europa 2008 utlöste statsskuldskrisen i Europa.
The sovereign debt crisis had many causes, including weak banking supervision, poor fiscal policies and the difficulties experienced by large financial institutions (the bailout costs of which were borne by the general public). 
Statsskuldskrisen berodde på många faktorer, bland annat svag banktillsyn, dålig finanspolitik, och de svårigheter som stora finansinstitut upplevde (och kostnaderna för de efterföljande räddningsaktionerna som betalades av allmänheten).
The effects of the crisis are still being felt as this report is published, and the resulting loan programmes have since run into the hundreds of billions, bringing onerous management responsibilities for all concerned. 
Effekterna av krisen är fortfarande påtagliga när denna rapport offentliggörs, och de åtföljande låneprogrammen har sedan dess stigit till hundratals miljarder och medför ett kostsamt förvaltningsansvar för alla berörda.
02 The crisis affected the EU Member States in two waves. 
02 Krisen påverkade EU:s medlemsstater i två vågor.
In the first instance, the contagion of the financial crisis spread through foreign credit and trade channels to a number of non-euro area Member States. 
Först spreds finanskrisen via utländska krediter och utlands-handeln till ett antal medlemsstater utanför euroområdet.
The sharp increase in foreign capital outflows and decrease in exports revealed significant external imbalances for some countries, three of which (Hungary, Latvia and Romania) sought financial assistance from the EU’s balance-of-payments mechanism1, the International Monetary Fund (IMF)2 and other sources3. 
Det kraftigt stigande utflödet av utländskt kapital och den sjunkande exporten avslöjade stora externa obalanser för några länder, varav tre (Ungern, Lettland och Rumänien) sökte ekonomiskt bistånd från EU:s betalningsbalansmekanism1, IMF2 och andra källor3.
03 The second wave of the crisis concerned euro area Member States. 
03 Den andra krisvågen berörde medlemsstaterna i euroområdet.
Although monetary union initially provided some liquidity cushioning, credit agencies started to downgrade several Member States’ sovereign bond ratings in 2009. 
Även om den monetära unionen till en början stod för en viss likviditetsbuffert började kreditvärderingsinstitut sänka kreditbetygen för flera medlemsstaters statspapper under 2009.
Sovereign debt market interest rates increased sharply in some countries4 but decreased in others5. 
Statsskuldrän-tan steg kraftigt i några länder4 men sjönk i andra5.
As a result of the decline in private funding and escalating borrowing costs, the governments of Ireland and Portugal, among others6, applied for external financial assistance. 
Som ett resultat av sjunkande privat finansiering och stigande lånekostnader ansökte bland annat6 regeringarna i Irland och Portugal om externt ekonomiskt bistånd.
04 The purpose of this financial assistance was to help countries repay or finance their maturing debt and deficits. 
04 Syftet med det ekonomiska biståndet var att hjälpa länder att betala tillbaka eller finansiera sina underskott och sina skulder som förföll till betalning.
It provided a cushion to ease implementation of the adjustment programmes that were necessary in each country to correct underlying problems. 
Biståndet var en buffert som skulle underlätta genomförandet av de saneringsprogram som var nödvändiga i varje land för att korrigera underliggande problem.
In broad terms, the mechanisms addressed the need to safeguard the stability of the euro area or the EU as a whole, to limit the risk of contagion and to prevent a sudden shock to the economies of beneficiary Member States. 
Allmänt uttryckt skulle mekanismerna säkra stabiliteten i euroområdet eller hela EU, begränsa risken för spridning och förhindra en plötslig chock riktad mot ekonomierna i de medlemsstater som fick stöd.
The objectives of each programme differed in detail, but the overall aims of financial assistance were to return Member States to sound macroeconomic or financial health and restore their capacity to meet their public-sector (euro area) or balance-of-payments (non-euro area) obligations. 
Alla program hade olika mål på detaljnivå men de övergripande målen för det ekonomiska biståndet var att se till att medlemsstaterna återfick en sund makroekonomisk eller ekonomisk hälsa och att återställa deras förmåga att uppfylla den offentliga sektorns åtaganden (euroområdet) eller betal-ningsbalansåtaganden (länder utanför euroområdet).
Figure 1 provides a timeline of the financial assistance provided to the five Member States covered in our audit. 
Figur 1 visar en tidslinje över det ekonomiska biståndet till de fem medlemsstaterna som vi granskade.
1 Based on Article 143 of the Treaty on the Functioning of the European Union. 
1 Baserat på artikel 143 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.
2 Poland received access to IMF resources in May 2009 through a flexible credit line, but it did not require EU support. 
2 Polen fick tillgång till IMF-medel i maj 2009 via en flexibel kreditfacilitet, men behövde inte stöd från EU.
3 Depending on each programme, other sources of financing were to be provided by the World Bank, the European Bank for Reconstruction and Development, the European Investment Bank, the Czech Republic, Denmark, Finland, Poland, Norway and Sweden. 
3 Beroende på program skulle andra finansieringskällor tillhandahållas av Världsbanken, Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling, Europeiska investeringsbanken, Tjeckien, Danmark, Finland, Polen, Norge och Sverige.
4 Ireland, Greece, Spain, Italy and Portugal. 
4 Irland, Grekland, Spanien, Italien och Portugal.
5 Germany and France. 
5 Tyskland och Frankrike.
6 In the euro area, Greece, Spain and Cyprus also requested financial assistance. 
6 Inom euroområdet begärde Grekland, Spanien och Cypern också ekonomiskt bistånd.
Introduction 12 Timeline of financial assistance 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 HU (Nov ’08 – Nov ’10) LV (Jan ’09 – Jan ’12) RO (Jun ’09 – Jun ’11) RO 2 (Jun ’11–Mar ’13) IE (Dec ’10 – Dec ’13) PT (May ’11 – May ’14) Non-euro area Euro area Note: The start date of each programme is the date on which the memorandum of understanding between the Member State and the Commission was signed. Source: ECA. 
Inledning 12 Tidslinje över ekonomiskt bistånd 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 HU (nov 8–nov 10) LV (jan 9–jan 12) RO (juni 9–jan 11) IE (dec 10–dec 13) RO 2 (juni 11–mars 13) PT (maj 11–maj 14) Länder utanför euroområdet Euroområdet Anm.: Startdatum för varje program är det datum då samförståndsavtalet mellan medlemsstaten och kommissionen undertecknades. Källa: Europeiska revisionsrätten.
05 As the crisis followed a different course in each country, assistance was requested for different reasons. 
05 Eftersom krisen utvecklades på olika sätt i alla länder hade länderna olika skäl till att ansöka om bistånd.
Annex I provides an overview of those reasons. 
Bilaga I innehåller en översikt över de olika skälen.
06 A number of legal instruments were devised for providing financial assistance. 
06 Ett antal rättsliga instrument uppfanns för att tillhandahålla ekonomiskt bistånd.
Non-euro area Member States could take advantage of the existing balance-of-payments mechanism. 
Medlemsstaterna utanför euroområdet kunde utnyttja den befintliga betalningsbalansmekanismen.
Ireland and Portugal were helped by the newly created European Financial Stabilisation Mechanism (EFSM) and the European Financial Stability Facility (EFSF). 
Irland och Portugal fick hjälp från Europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM) och Europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten (EFSF) som nyligen hade inrättats.
Only the balance-of-payments mechanism and the EFSM were established as EU instruments on the basis of the Treaty on the Functioning of the European Union, as the EFSF is an intergovernmental vehicle outside the EU framework. 
Endast betalningsbalansmekanismen och EFSM upprättades som EU-instrument på grundval av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt eftersom EFSF är ett mellanstatligt instrument utanför EU:s ram.
Annex II provides an overview of the legal basis of the three instruments. 
Bilaga II innehåller en översikt över den rättsliga grunden för de tre instrumenten.
The five countries also received financial assistance from the IMF. 
De fem länderna fick även ekonomiskt bistånd från IMF.
07 Assistance to non-euro area countries was managed by the Commission and the IMF. 
07 Biståndet till länder utanför euroområdet förvaltades av kommissionen och IMF.
The European Central Bank (ECB) — the third member of the troika of creditors — was involved in the management of financial assistance to Ireland and Portugal. 
Europeiska centralbanken (ECB) – den tredje medlemmen i trojkan av kreditgivare – deltog i förvaltningen av det ekonomiska biståndet till Irland och Portugal.
This text refers to these institutions as ‘the partners’. 
I denna text hänvisar vi till dessa institutioner som ”samarbetspartner”.
Introduction 13 Design and implementation Programme design 08 Requests for financial assistance from the EU are initiated by Member State authorities. 
Inledning 13 Utformning och genomförande Programmens utformning 08 Ansökningar om ekonomiskt bistånd från EU initieras av myndigheter i medlemsstaterna.
Requests must be submitted to the Commission and to the Economic and Financial Committee (EFC)7 together with a draft economic adjustment programme8. 
Ansökningarna ska lämnas till kommissionen och ekonomiska och finansiella kommittén7 tillsammans med ett förslag till ekonomisanerings-program8.
Commission staff9 prepare the macroeconomic forecasts underpinning each programme and conduct negotiations with the national authorities. 
Personal vid kommissionen9 utarbetar de makroekonomiska prognoser som ligger till grund för alla program och förhandlar med de nationella myndigheterna.
The mandate for those negotiations is set out in advance in a policy brief10. 
Förhandlings-mandatet anges i förväg i ett policy-dokument10.
The Commission will informally contact other stakeholders (the IMF, the EFC and, in the case of euro area countries, the ECB) to obtain a coordinated position on the programme conditions that will accompany the financial assistance (see paragraph 11). 
Kommissionen kontaktar informellt övriga berörda parter (IMF, ekonomiska och finansiella kommittén och, när det gäller länder i euroområdet, ECB) för att få fram en samordnad ståndpunkt om de programvillkor som ska åtfölja det ekonomiska biståndet (se punkt 11).
09 The negotiation visit11 to the country culminates in a set of key documents, listed below. (a) A proposal for a Council decision on the financial assistance, setting out the general economic policy conditions attached to the assistance and the broad financial terms of the loan (financial envelope, instalment arrangements and maximum average maturity12). (b) An explanatory note to the above proposal, presenting the Commission’s assessment of the Member State’s planned economic adjustment programme. 
09 Förhandlingsbesöket11 i landet utmynnar i en uppsättning nyckeldokument: a) Ett förslag till rådets beslut om ekonomiskt bistånd med de allmänna ekonomisk-politiska villkor som är knutna till biståndet och de allmänna finansiella villkoren för lånet (finansieringsram, avbetal-ningsvillkor och längsta genomsnittlig löptid12). b) En förklarande not till förslaget med kommissionens bedömning av medlemsstatens planerade ekonomisaneringsprogram.
The assessment is based on internal Commission forecasts, financial and macroeconomic models, Eurostat data and information obtained from the negotiation visit. (c) A memorandum of understanding, which represents a more detailed commitment by the Member State and is typically signed by the Member State authorities and the Commission. 
Bedömningen bygger på kommissionens interna prognoser, finansiella och makroekonomiska modeller, data från Eurostat och uppgifter som inhämtades under förhandlingsbesöket. c) Ett samförståndsavtal, som är ett mer detaljerat åtagande från medlemsstatens sida och vanligen undertecknas av medlemsstaternas myndigheter och kommissionen.
The memorandum of understanding sets precise economic conditions for the disbursement of each instalment and establishes the Member State’s reporting requirements. (d) A loan agreement, containing the technical and legal details of the loan (such as the average maturity calculation, interest rates, disbursement and repayment arrangements13). 
I samförståndsavtalet anges detaljerade ekonomiska villkor för utbetalning av varje tranch och fastställs medlemsstaternas rapporteringskrav. d) Ett låneavtal med tekniska och juridiska uppgifter om lånet (bland annat beräkning av genomsnittlig löptid, räntesatser och arrangemang för utbetalning och återbetalning13).
7 The EFC was set up to promote coordination in economic and financial policies among the Member States. 
7 Ekonomiska och finansiella kommittén inrättades för att främja samordningen av medlemsstaternas ekonomiska och finansiella politik.
The committee is composed of senior officials from national administrations and central banks, the ECB and the Commission. 
Kommittén består av högre tjänstemän från nationella förvaltningar och centralbanker, ECB och kommissionen.
8 Article 3(2) of Council Regulation (EC) No 332/2002 of 18 February 2002 establishing a facility providing medium-term financial assistance for Member States’ balances of payments (OJ L 53, 23.2.2002, p. 
8 Artikel 3.2 i rådets förordning (EG) nr 332/2002 av den 18 februari 2002 om upprättandet av ett system för medelfristigt ekonomiskt stöd till medlemsstaters betalningsbalans (EUT L 3, 23.2.2002, s.
1) and Article 3(1) of Council Regulation (EU) No 407/2010 of 11 May 2010 establishing a European Financial Stabilisation Mechanism (OJ L 118, 12.5.2010, p. 
1) och artikel 3.1 i rådets förordning (EU) nr 407/2010 av den 11 maj 2010 om inrättandet av en europeisk finansiell stabiliseringsmekanism (EUT L 118, 12.5.2010, s.
The economic adjustment programme is a set of adjustment policies that the country aims to implement to correct underlying problems and re-establish its macroeconomic and financial standing. 
Ekonomi-saneringsprogrammet är en uppsättning sanerings-politiska åtgärder som landet avser att genomföra för att korrigera underliggande problem och återupprätta sin makroekonomiska och finansiella ställning.
9 The programme team, the head of the unit responsible for the programme country, the programme head and the director responsible for the programme country. 
9 Programteamet, den enhetschef som ansvarar för pro-gramlandet, chefen för programmet och den direktör som ansvarar för program-landet.
10 The policy brief analyses the financial and macroeconomic situation of the Member State and the potential impact of any proposed measures on its economy. 
10 I policydokumentet analyseras medlemsstatens finansiella och makroekonomiska situation och de möjliga effekterna av de föreslagna åtgärderna på landets ekonomi.
It also sets out the framework for negotiations with the Member State. 
Där anges också ramen för förhandlingar med medlemsstaten.
The policy brief is approved by the Commissioner responsible after having received the comments from the presidents of the EFC and Eurogroup Working Group (EWG). 
Policy-dokumentet godkänns av den ansvariga kommissionsledamoten efter att ha kommenterats av ordförandena för ekonomiska och finansiella kommittén och Eurogruppens arbetsgrupp.
11 The visits are conducted by senior staff from the Commission and the IMF, plus the ECB in the case of euro area countries. 
11 Besöken görs av högre tjänstemän från kommissionen och IMF, plus ECB när det gäller euroområdets länder.
In general, these visits last between 2 and 3 weeks. 
I allmänhet varar besöken två till tre veckor.
12 Each disbursement of the financial assistance can have a different maturity. 
12 Alla utbetalningar av det ekonomiska biståndet kan ha olika löptider.
The weighted average of these maturities must not exceed the maximum average maturity set in the Council decision. 
Den vägda genomsnittliga löptiden får inte överstiga den längsta genomsnittliga löptid som anges i rådets beslut.
Introduction 14 10 As the IMF and the EU14 remain responsible for their own lending decisions, two separate sets of programme documents are prepared, one by each of the two institutions. 
Inledning 14 10 Eftersom IMF och EU14 behåller ansvaret för sina egna utlåningsbeslut utarbetas två uppsättningar dokument, en av varje institution.
In the EU, the ultimate decision on granting financial assistance rests with the Council. 
För EU fattas det slutliga beslutet om att bevilja ekonomiskt bistånd av rådet.
Conditions 11 Programme conditions explicitly link the approval or continuation of financing to the implementation of a range of measures, generally those which are important to programme objectives. 
Villkor 11 I programvillkoren kopplas tydligt godkännande av finansieringen eller fortsatt finansiering till genomförandet av ett antal åtgärder, oftast sådana som är viktiga för programmålen.
The programme conditions may also include key data targets that will sound warning bells if policies veer off track (e.g. the inflation target)15. 
Programvillkoren kan också innehålla centrala referensvärden som utlöser varningssignaler om politiken avviker från den utstakade linjen (t.ex. inflationsmål)15.
13 The conditions set effectively build on the Member State’s economic adjustment programme and the partners’ analysis. 
13 De fastställda villkoren bygger på medlemsstatens ekonomisanerings-program och samarbetspartnernas analys.
Thus, each programme will have a different set of conditions focusing on fiscal consolidation, structural reforms to promote economic growth and/or financial sector reforms or support (see Table 1). 
Alla program har därför olika uppsättningar villkor för budgetkon-solidering, strukturella reformer för att främja ekonomisk tillväxt eller reformer av och stöd till finanssektorn (se tabell 1).
14 All the assistance programmes targeted fiscal consolidation through the adoption of fiscal policies to reduce government deficits and make debt sustainable. Apart from this primary objective, fiscal consolidation is important in the programme context because it can, inter alia: (a) facilitate internal adjustment through various channels (such as a direct reduction in aggregate demand, or the impact of public-sector wages and employment on private-sector labour costs16); (b) facilitate external adjustment by reducing an excessive current-account deficit; (c) help tackle inflation by affecting prices through a range of channels (such as its impact on aggregate demand or on demand for money); (d) free up resources for other sectors if the economy is financially constrained; and (e) inspire confidence — under specific conditions — within the economy and thus have an expansionary effect17. 13 A borrowing contract is also signed for each instalment. 
14 Alla stödprogrammen var inriktade på budgetkonsolidering med hjälp av antagande av budgetpolitik för att minska underskotten i den offentliga sektorns finanser och få en hållbar skuldutveckling. Utöver detta primära mål är budgetkonsolidering viktig för programmen eftersom den bland annat kan a) underlätta intern justering via olika kanaler (såsom direkt minskning av den aggregerade efterfrågan eller 13 Ett lånekontrakt undertecknas också för varje tranch.
14 EFSM funding to Ireland and Portugal was provided in conjunction with EFSF funding, and identical economic conditions applied to both lending sources. 
14 Finansieringen från EFSM till Irland och Portugal lämnades tillsammans med finansiering från EFSF, och samma ekonomiska villkor gällde för båda finansieringskällorna.