natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Such provisions would, therefore, need to be amended. (3) Appropriate ex ante evaluations are needed to prevent job losses of the type experienced in the case of MSIF following completion of the investments or after the closure of enterprises, and to examine the viability of the projects. Furthermore, the Italian authorities stated thatgreatcareshouldbetakenwhenusingtheavailablestatisticson the impacts on employment of productive investments co-financed by the ERDF within the context of the Objective 1 CSF for the programming period 1989 to 1993 (creation of 11 200 jobs), since they could be subject to a significant downwards revision in the event of 4 certain projects failing. () In Greece, where the monitoring period is five years, it was difficult toanalysethesustainabilityofthejobs,duetothelackofmecha-nisms for reporting and checking on the situation after the end of the 5 investment period. () For example, in Belgium, the schemes ÔAides  lŐinvestissement en faveur des crations des entreprisesŐ (Aid for investment in the creation of enterprises) and ÔAides  lŐinvestissement en faveur des mesures dŐextension dŐentreprises et de crations de petites entreprisesŐ (Aid for investment in measures for enlarging enterprises and creating small businesses) require that the objectives be achieved two years at the latest after the end of the co-financed investment programme. 
De italienska myndigheterna sade fr vrigt att den tillgngliga statistiken ver sysselsttningseffekterna av de investeringar i produktion som medfinansierats av ERUF inom gemenskapsstdramen avseende ml 1 fr programperioden 1989Đ1993 (11 200 skapade arbetstillfllen) br anvndas med stor frsiktighet eftersom antalet arbetstillfllen skulle behva snkas avsevrt om vissa projekt inte uppndde sina 4 ml. () I Grekland, dr kontrollperioden r fem r, visade det sig vara svrt att analysera arbetstillfllenas varaktighet eftersom det saknades faststllda former fr rapportering eller kontroll av lget efter det att en 5 investering slutfrts. () De belgiska stdsystemen ÓStd till fretagsskapande investeringarÓ och ÓStd till fretagsexpanderande och smfretagsskapande investeringarÓ krver exempelvis att mlen skall ha uppntts senast tv r efter det medfinansierade investeringsprogrammets slut.
In Greece, Act No 2601/98 on aid for private investments in the economic and regionaldevelopmentofthecountryrequiresthatatleast50%ofthe jobs be created by the end of the investment programme, 75 % one year after it ends and 100 % two years after it ends. 
I den grekiska lagen 2601/98 ÓStd till privata investeringar fr ekonomisk och regional utveckling av landetÓ krvs att minst 50 procent av arbetstillfllena skall ha skapats d investeringsprogrammet avslutas, 75 procent ett r senare och 100 procent efter nnu ett r.
In the same way, an evaluation report on aid schemes to promote productive investment in Ireland established that five years had been needed to convert thejobsapprovedin1989intorealjobs. 
P liknande stt konstateras det i en utvrderingsrapport om systemen fr std till investeringar i produktion i Irland att det behvdes fem r fr att omvandla de arbetstillfllen som godkndes 1989 till verkliga arbetstillfllen.
C 334/22 EN Official Journal of the European Communities 28.11.2001 77. 
C 334/22 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28.11.2001 77.
However, the guidelines on national regional aid (1), adopted by the Commission in March 1998, stipulate that in order to sup-portregionaldevelopmentandreducethepotentialnegative effects of any relocations, the granting of such aid should be con-ditionalonthemaintenanceoftheinvestmentandthejobscre- ated for a minimum period of five years in the less-favoured region. 
I de Óriktlinjer fr statligt std fr regionala ndamlÓ (1) som kommissionen godknde i mars 1998 krvs dock att ett villkor fr std skall vara att investeringen och de skapade arbetstillfllena vidmakthlls under minst fem r i den berrda mindre gynnade regionen Đ detta fr att frmja den regionala utvecklingen och undvika de negativa konsekvenserna av att fretag flyttar sin verksamhet.
It should be noted that, in connection with aid for productive investment, the guidelines only cover the jobs created and disregard the jobs safeguarded. 
Det br noteras att dessa riktlinjer enbart avser skapade arbetstillfllen, inte arbetstillfllen som bevarats genom std till investeringar i produktion.
Consequently, the two monitoring periods laid down in two separate sets of rules are inconsistent, inthattheydonothavethesamestartingpoint. 
Detta innebr att kontrollperioderna enligt de bda frordningarna inte r samstmmiga eftersom de inte har samma utgngspunkt.
THE EUROPEAN SOCIAL FUND (ESF) INTERVENTIONS TO COMBAT LONG-TERM UNEMPLOYMENT 78. 
EUROPEISKA SOCIALFONDENS INSATSER MOT LNGTIDSARBETSL SHET 78.
This part of the report deals with specific measures financed by the European Social Fund and focused on the problem of long-term unemployment (2). 
Denna del av rapporten handlar om srskilda tgrder som finansieras av Europeiska socialfonden och avser problemet med lngtidsarbetslshet (2).
Long-term unemployment 79. 
Lngtidsarbetslshet 79.
The long-term unemployed target group had already been identified by the Commission and the Member States as a politically sensitive and particularly difficult population to help back into employment. 
Kommissionen och medlemsstaterna hade redan identifierat mlgruppen lngtidsarbetslsa som en population som r politiskt knslig och srskilt svr att terintegrera i arbetslivet.
Recognising this priority, the Commission drafted, with effect from the first reform of the Structural Funds, specificguidelinesconcerningtheESFinterventionsinthisfield (3). 
Kommissionen erknde denna prioritet och utarbetade srskilda riktlinjer fr ESF:s tgrder p detta omrde (3). Dessa riktlinjer trdde i kraft i samband med den frsta reformen av strukturfonderna.
Although the long-term unemployment situation has generally improved in recent years, long-term unemployment has persisted at high levels despite the sums spent on reducing it by the Member States and the European Union. 
Lget i frga om lngtidsarbetslshet har visserligen ver lag frbttrats under de senaste ren, men andelen lngtidsarbetslsa r fortfarande stor trots att medlemsstaterna och EU satsat mycket pengar p att minska den.
The long-term unemployment rate in the total working population (see Table 6) remained stable or increased in most Member States up to 1998. 
De lngtidsarbetslsas andel av den totala arbetskraften (se tabell 6) var stabil eller kade i de flesta medlemsstaterna fram till 1998.
Spain has the highest rate for long-term unemployment as a percentage of the total working population (7,3 %), followed by Italy (6,9 %) and Belgium (5 %). 
I frhllande till den totala arbetskraften har Spanien den hgsta lngtidsarbetslsheten (7,3 %), och drefter kommer Italien (6,9 %) och Belgien (5 %).
In certain Member States long-term unemployment rates are higher in the group of persons less than 25 years old (e.g. 18,8 % in Italy) (see Table 6). 
I vissa medlemsstater r lngtidsarbetslsheten hgre bland personer under 25 r (t.ex. 18,8 % i Italien) (se tabell 6).
Long-term unemployment as a percentage of total unemployment was, as can be seen in Table 7, in 1999 highest in Italy (61,4 %) and Belgium (60,5 %) and was above 50 % in three other countries (Greece, Germany and Ireland). 
Lngtidsarbetslshetens andel av den totala arbetslsheten r 1999 var, som framgr av tabell 7, strst i Italien (61,4 %) och i Belgien (60,5 %); ven i tre andra lnder var andelen ver 50 procent (Grekland, Tyskland och Irland).
In seven Member States (1) OJ C 74, 10.3.1998, paragraph 4.14. (2) The Court uses in this part (the ESF and long-term unemployment) the statistics issued by the CommunityŐs statistical unit, Eurostat. 
I sju medlemsstater (Belgien, 1 (2) EGT C 74, 10 mars 1998, punkt 4.14. () I denna del (ESF och lngtidsarbetslshet) anvnder sig revisionsrtten av statistik som utgivits av gemenskapens statistikbyr Đ Eurostat.
Long-term unemployed: persons out of work for more than a year. 
Lngtidsarbetslshet: personer som har varit arbetslsa under mer n ett r.
Very long-term unemployed: persons out of work for more than two 3 years (see Table 8). () Guidelines concerning European Social Fund intervention in respect of action against long-term unemployment and occupational integration of young people (OJ C 45, 24.2.1989, p. 
Extremlngtidsarbetslsa: personer som har varit arbetslsa 3 under mer n tv r (se tabell 8). () Guidelines concerning European Social Fund intervention in respect of action against long-term unemployment and occupational integration of young people, EGT C 45, 24.2.1989, s.
(Belgium, Germany, Greece, France, Luxembourg, Austria and Sweden) the trends show an increase in the ratio of long-term unemploymenttototalunemployment.Table8showsthenum-ber of long-term unemployed in the EU Member States. 
Tyskland, Grekland, Frankrike, Luxemburg, sterrike och Sverige) kar lngtidsarbetslshetens andel av den totala arbetslsheten.
The largest fractions were in Italy and Belgium, where three quarters of the long-term unemployed have been unemployed for more than two years. 
Andelen extremlngtidsarbetslsa i hela gruppen lngtidsarbetslsa var strst i Italien och Belgien, dr tre fjrdedelar av de lngtidsarbetslsa hade varit utan arbete i mer n tv r.
In Germany, Spain, Ireland and the United Kingdom the relevant percentage is over 60 % (see Table 8). 
I Frenade kungariket, Spanien, Tyskland och Irland var andelen ver 60 procent (se tabell 8).
According to the JER for 1999 (4) the number of persons unemployed for more than two years was higher in 1998 than in 1994 (5,2 million against 4,8 million). 
Enligt den gemensamma rapporten om sysselsttningen fr 1999 (4) var de som hade varit utan arbete i ver tv r fler 1998 n de var 1994 (5,2 miljoner jmfrt med 4,8 miljoner).
Combating long-term unemployment was one of the major objectives of the Community support framework 2(5) programmes. The measures targeting long-term unemployment include a wide range of different actions (training, employment aids, guidance, etc). 
Kampen mot lngtidsarbetslshet var ett av huvudmlen fr programmen i gemenskapsstdram 2 (5). tgrderna mot lngtidsarbetslshet inbegriper ett brett spektrum av insatser (utbildning, anstllningsstd, vgledning m.m.).
In Objectives 1, 2 and 6 there are also measures to combat long-term unemployment, even though the links between measures against social exclusion, unemployment in general and long-term unemployment are not necessarily clear. 
Ml 3 r huvudinstrumentet fr kampen mot lngtidsarbetslsheten. ven ml 1, ml 2 och ml 6 innefattar tgrder mot lngtidsarbetslshet, men kopplingarna mellan tgrder mot social utslagning, arbetslshet i allmnhet och lngtidsarbetslshet r inte ndvndigtvis tydliga.
Also, the Integra (6) strand within the Community employment initiative provides assistance for the jobless, including the long-term unemployed. 
Drutver lmnar ven delprogrammet Integra (6) inom gemenskapens initiativ Employment std till arbetslsa, dribland lngtidsarbetslsa.
Operations funded through Objective 3 to help people back to work fall into two broad categories: Ń vocational training and guidance measures (supply side), Ń the development of support, training and employment schemes and employment subsidies (demand side). 
De tgrder fr att hjlpa arbetslsa att finna arbete som finansieras inom ramen fr ml 3 tillhr endera av tv allmnna kategorier: Ń Yrkesutbildning och vgledning (tillgngssidan). Ń Utveckling av system fr std, utbildning och sysselsttning samt anstllningsstd (efterfrgesidan).
85. lation (EEC) No 2084/93, Article 1(1)(a), on the 1994 to 1999 ESF (7) provides that Objective 3 ESF interventions should concentrate on assisting the unemployed and persons exposed to long-term unemployment, bringing them back into the labour market through training, counselling and guidance, or employment subsidies. 
85. genom frordning (EEG) nr 2084/93 av den 20 juli 1993 om ESF under perioden 1994Đ1999 (7), sgs att ESF:s insatser inom ramen fr ml 3 skall inriktas p att hjlpa arbetslsa och lngtidsarbetslsa personer tillbaka in p arbetsmarknaden genom utbildning, rdgivning och vgledning eller genom anstllningstd.
Similar importance is given to the new ESF Regulation (8) on the issue of long-term unemployment (Articles 2 and 3). 
I den nya frordningen om ESF (8) ges frgan om lngtidsarbetslshet motsvarande vikt (artiklarna 2 och 3).
(4) COM(1999) 442 of 8 September 1999. 
(4) KOM(99) 442, 8.9.1999.
(5) Programming period 1994 to 1999. 
(5) Programperiod 1994Đ1999.
(6) StrandwithintheCommunityEmploymentinitiativewiththeobjec-tive of improving access to the labour market and employability of vulnerable groups (communication to the Member States 96/C 200/ 7 06). () Council Regulation (EEC) No 4255/88 as amended by Regulation 8 (EEC) No 2084/93 (OJ L 193, 31.7.1993, p. 
(6) Ett delprogram inom gemenskapens initiativ Employment vars ml r att frbttra tilltrdet till arbetsmarknaden och sysselsttningsmjligheterna fr utsatta grupper (meddelande till medlemsstaterna 96/C 7 200/06). () Rdets frordning (EEG) nr 4255/88, ssom ndrad genom frordning (EEG) nr 2084/93 av den 20 juli 1993 (EGT L 193, 31.7.1993, 8 s.
40). () Regulation (EC) No 1784/1999 of the European Parliament and the Council of 12 July 1999 on the European Social Fund (OJ L 213, 13.8.1999, p. 
40). () Europaparlamentets och rdets frordning (EG) nr 1784/1999 av den 12 juli 1999 om Europeiska socialfonden (EGT L 213, 13.8.1999, s.
5). Council Regulation (EEC) No 4255/88 as amended by Regu- 
5). I artikel 1.1 a i rdets frordning (EEG) nr 4255/88, ndrad
C 334/24 EN Official Journal of the European Communities 28.11.2001 Table 7 Long-term unemployment as share of total unemployment ratio European Union Belgium Denmark Germany Greece Spain France Ireland Italy Luxembourg Netherlands Austria Portugal Finland Sweden United Kingdom Source: Eurostat New Cronos 5/2000. 
C 334/24 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28.11.2001 Tabell 7 Lngtidsarbetslshetens andel av den totala arbetslsheten Europeiska unionen Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Luxemburg Nederlnderna sterrike Portugal Finland Sverige Frenade kungariket Klla: Eurostat New Cronos 5/2000.
1994 1995 1996 1997 1998 1999 Ń Ń 48,2 49,0 48,0 46,0 58,3 62,4 61,3 60,5 61,7 60,5 32,1 28,1 26,5 27,2 27,3 20,5 44,3 48,7 47,8 50,1 52,6 51,7 50,5 51,2 56,7 55,7 54,9 54,9 52,7 54,6 52,9 51,8 50,0 46,3 37,5 40,2 38,2 39,6 41,7 38,7 64,3 61,4 59,5 57,0 Ń 55,9 61,5 63,6 65,6 66,3 59,6 61,4 29,6 23,2 27,6 34,6 31,3 32,3 49,4 46,8 50,0 49,1 47,9 43,5 Ń 27,5 25,6 28,7 29,5 31,7 43,4 50,9 53,1 55,6 44,7 41,2 Ń 37,0 35,9 29,8 28,1 22,7 Ń Ń 19,1 34,2 37,8 29,5 45,4 43,6 39,8 38,6 32,8 29,8 
1994 1995 1996 1997 1998 1999 Ń Ń 48,2 49,0 48,0 46,0 58,3 62,4 61,3 60,5 61,7 60,5 32,1 28,1 26,5 27,2 27,3 20,5 44,3 48,7 47,8 50,1 52,6 51,7 50,5 51,2 56,7 55,7 54,9 54,9 52,7 54,6 52,9 51,8 50,0 46,3 37,5 40,2 38,2 39,6 41,7 38,7 64,3 61,4 59,5 57,0 Ń 55,9 61,5 63,6 65,6 66,3 59,6 61,4 29,6 23,2 27,6 34,6 31,3 32,3 49,4 46,8 50,0 49,1 47,9 43,5 Ń 27,5 25,6 28,7 29,5 31,7 43,4 50,9 53,1 55,6 44,7 41,2 Ń 37,0 35,9 29,8 28,1 22,7 Ń Ń 19,1 34,2 37,8 29,5 45,4 43,6 39,8 38,6 32,8 29,8
248 301 383 140 157 195 46 54 75 61 91 113 181 212 193 124 150 138 31 29 27 27 34 28 231 231 305 136 128 136 48 42 80 47 62 90 303 326 366 234 234 257 28 42 43 40 49 66 329 383 448 232 239 295 96 144 150 Ń 3 1 775 2 028 1193 1244 209 282 373 502 Total <12 months 12 Ń 23 months > 24 months Total <12 months 12 Ń 23 months > 24 months Total <12 months 12 Ń 23 months > 24 months Total <12 months 12 Ń 23 months > 24 months Total <12 months 12 Ń 23 months >24months Ń Total 1779 <12 months 1248 12 Ń 23 months 211 > 24 months 320 
248 301 383 140 157 195 46 54 75 61 91 113 181 212 193 124 150 138 31 29 27 27 34 28 231 231 305 136 128 136 48 42 80 47 62 90 303 326 366 234 234 257 28 42 43 40 49 66 329 383 448 232 239 295 96 144 150 Ń 3 1 775 2 028 1193 1244 209 282 373 502
C 334/26 EN Official Journal of the European Communities 28.11.2001 Financial and budgetary aspects 86. 
C 334/26 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28.11.2001 Ekonomiska och budgetmssiga aspekter 86.
ESF mainstream assistance to the Member States to combat long-term unemployment is granted to programmes and projects included in the operational programmes (OPs) under various Objectives (1 to 6), Community initiatives and pilot projects. 
ESF:s huvudsakliga bistnd till medlemsstaterna i deras kamp mot lngtidsarbetslsheten lmnas till program och projekt som ingr i tgrdsprogrammen fr de olika mlen (1 till 6), i gemenskapsinitiativ och i pilotprojekt.
ESF interventions operate mainly in the fields of vocational training, employmentaids,educationaladviceandguidanceactivitiesand Article 6 projects (innovative actions). 
ESF:s insatser avser frmst yrkesutbildning, anstllningsstd, rdgivning och vgledning rrande utbildning och artikel 6Đprojekt (innovativa tgrder).
The amount estimated for ESF expenditure from 1994 to 1999 was approximately 48 000 million euro (1). 
Det uppskattade beloppet fr ESF:s utgifter mellan 1994 och 1999 var ungefr 48 miljarder euro (1).
Objective 3, which is specially designed for the fight against long-term unemployment, absorbs 13 000 million euro, more than 28 % of the ESF resources. Measures to combat long-term unemployment within Objective 3 amount to 5 600 million euro, more than 40 % of the Objective 3 resources. 
Ml 3, som srskilt avser kampen mot lngtidsarbetslshet, svarar fr 13 miljarder euro, dvs. 28 procent av ESF:s medel. tgrderna mot lngtidsarbetslshet inom ml 3 uppgr till 5,6 miljarder euro, dvs. ver 40 procent av ml 3Đmedlen.
Specific data on the amounts for employment aid and fighting long-term unemployment within Objectives 1, 2 and 6 are not readily available. 
Det saknas lttillgngliga uppgifter om hur mycket pengar som lggs p kampen mot lngtidsarbetslshet och p anstllningsstd inom ml 1, ml 2 och ml 6.
However, according to data from the Commission for seven and eight Member States respectively, the measures to combat long-term unemployment within Objective 1 absorb 2 800 million euro and employment aid 3 600 million euro and represent 19 % and 18,5 % respectively based on the available data (see Table 9). 
Enligt uppgifter frn kommissionen avseende sju respektive tta medlemsstater uppgr ml 1Đtgrderna mot lngtidsarbetslshet till 2,8 miljarder euro och ml 1Đanstllningsstdet till 3,6 miljarder euro, vilket motsvarar 19 respektive 18,5 procent av totalbeloppet fr de berrda lnderna (se tabell 9).
It is difficult for the Commission to provide an overall picture of actual actions and expenditure on long-term unemployment at a European Union level since there is no management by policy objective or target group. 
Det r svrt fr kommissionen att ge en vergripande bild p EU-niv av de tgrder som vidtas och de resurser som satsas p kampen mot lngtidsarbetslshet, eftersom det saknas styrning per politiskt ml eller per mlgrupp.
The Ôsupply sideŐ, that is, initiatives to raise prospects for the long-term unemployed by improving their skills and motivation, representsabout74%oftheESFspending(2).TheÔdemandsideŐ initiatives, which represent about 21 %, are mainly concerned with increasing demand for labour, some of these directly through subsidies or other incentives to encourage employers. 
ÓTillgngssidanÓ, dvs. initiativ avsedda att frbttra framtidsutsikterna fr de lngtidsarbetslsa genom att ka deras kompetens och motivation, str fr omkring 74 procent av ESF:s utgifter (2). Initiativen p ÓefterfrgesidanÓ, som svarar fr ungefr 21 procent, syftar i huvudsak till att ka efterfrgan p arbetskraft, i vissa fall direkt Đ genom bidrag eller andra incitament som riktar sig till arbetsgivarna.
The employment aid is aimed towards heterogeneous target groups, since most Member States have no specific measures targeting long-term unemployment only. 
Mlgrupperna fr anstllningsstdet r heterogena eftersom de flesta medlemsstaterna saknar specifika tgrder som avser enbart lngtidsarbetslshet.
Rather, this target group consists of all unemployed people, irrespective of the duration of their unemployment, as well as those who are threatened with long-term unemployment. 
Detta gr att tgrderna snarare inriktas p samtliga arbetslsa personer, oavsett hur lnge de har varit utan arbete, och dessutom p dem som riskerar att drabbas av lngtidsarbetslshet.
Pilot and demonstration projects designed to combat long-term unemployment have been financed through Article 6 of amended Regulation (EEC) No 4255/88. 
Pilot-och demonstrationsprojekt avsedda fr kampen mot lngtidsarbetslshet har finansierats inom ramen fr artikel 6 i den ndrade frordning (EEG) nr 4255/88.
Total appropriations allocated to the Article 6 projects for the period 1994 to 1999 amount to approximately 150 million euro. 
Totalanslaget till artikel 6Đprojekt under 1994Đ1999 uppgr till omkring 150 miljoner euro.
(1) Commission:The11thannualreportoftheStructuralFunds(1999), COM(2000) 698. 
(1) Kommissionen: Strukturfonderna 1999 Đ elfte rsrapporten. KOM(2000) 698.
(2) Fighting against longĐterm unemployment; European Commission DG V; ISBN 92-828-2958-8, pp. 10 and 14. 
(2) Fighting against long-term unemployment: Europeiska kommissionen, GD V: ISBN 92Đ828Đ2958Đ8, s. 10 och 14.
Ń The Structural Funds in 1996 - Eighth annual report. funds 1996 report) 5/2000) expenditure funds 1996 report) sion 5/2000) 58 601 expenditure 401 900 268 100 1 682 100 11 133 4 092 000 Not available 900 260 22,0 % 249 458 216 363 828 412 62,1 % 80,7 % 49,2 % 2 283 0,6 % 0,0 % 0,7 % 170 300 34,4 % Non-existent Table 9 ESF expenditure during 1994-1999 period ESF Objective 3 ESF measures to ESF Objective 1 expenditure LTUwithin LTUshareof Employment expenditure ESFmeasuresto LTUshareof Employmentaids 1994to1999 Objective3ESF ESFObjective3 Employmentaids aidsshareof 1994to1999 LTUwithinObjec-ESFObjective1 Employmentaids shareofESF (Structural (Commission expenditure withinObjective3 ESFObjective3 (Structural tive1ESF(Commis-expenditure withinObjective1 Objective1 Belgium Denmark Germany Greece 2638100Notavailable39571815,0% Spain 1 480 300 504 398 34,1% 333394 22,5% 6118700 1821762 29,8% 1739515 28,4% France256240056610322,1%165767664,7%525500Non-existent (in million euro) 
28.11.2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 334/27 Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Luxemburg Nederlnderna sterrike Portugal Finland Sverige Frenade kungariket Totalt 401 900 249 458 216363 828 412 62,1 % 80,7 % 49,2 % 2 283 11 133 0,6 % 0,0 % 0,7 % 170 300 58 601 34,4 % ej tillmpligt (1) Berkningen av procentsatsen grundar sig p tillgngliga uppgifter. Klla: Ń Kommissionen 06/2000. Ń Strukturfonderna 1996 Đ ttonde rliga rapporten.
C 334/28 EN Official Journal of the European Communities 28.11.2001 The management of policy and actions by the Commission The European Employment Strategy and the ESF interventions 91. 
C 334/28 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28.11.2001 Kommissionens styrning av strategier och tgrder Den europeiska sysselsttningsstrategin och ESF:s insatser 91.
In the context of the European Employment Strategy long-term unemployment issues are a key component of the employment guidelines. 
Inom ramen fr den europeiska sysselsttningsstrategin r frgor med anknytning till lngtidsarbetslshet centrala komponenter i sysselsttningsriktlinjerna.
The Commission services, mainly the Employment DG, are in charge of analysing and assessing the national action plans sent from the different Member States. 
Kommissionen, huvudsakligen GD Sysselsttning, ansvarar fr att analysera och bedma de nationella handlingsplaner som medlemsstaterna lmnar in.