natgillin/translations-raw huggingface dataset:
19 We visited five Member States (Bulgaria, Czechia, Ireland, Italy (Puglia), Lithuania), selected on the basis of the amount they spent on energy efficiency and the aim to have a geographical balance. 
19 Vi besökte fem medlemsstater (Bulgarien, Tjeckien, Irland, Italien (Apulien) och Litauen) som valdes ut på grundval av de belopp som använts för energieffektivitet och för att säkerställa geografisk balans.
These Member States allocated some €2.9 billion of their 2014-2020 European Regional Development Fund and Cohesion Fund budget in this field. 
Dessa medlemsstater anslog omkring 2,9 miljarder euro av sina budgetar för perioden 2014–2020 från Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden till detta område.
20 Our audit work involved reviewing and assessing: (a) national and regional needs assessments and national energy efficiency action plans, (b) operational programmes, and project selection procedures, (c) monitoring systems and project data on energy savings. 
20 Vårt revisionsarbete inbegrep granskning och bedömning av följande: a) Nationella och regionala behov och nationella handlingsplaner för energieffektivitet. b) Operativa program och förfaranden för projekturval. c) Övervakningssystem och uppgifter om projektens energibesparingar.
We assessed how these investments fit with EU energy efficiency policy. 
Vi bedömde hur dessa investeringar lämpar sig för EU:s energieffektivitetspolitik.
We also followed-up on our special report 21/2012 on energy efficiency in public buildings, at the Commission and in the three Member States we visited at the 13 14 time (Czechia, Italy and Lithuania), to assess to what extent the Commission and Member States implemented our recommendations from this report12. 
Vi följde också upp vår särskilda rapport 21/2012 om energieffektivitet i offentliga byggnader genom att besöka kommissionen och återvända till de tre medlemsstater som vi då hade besökt (Tjeckien, Italien och Litauen), för att bedöma i vilken utsträckning kommissionen och medlemsstaterna genomförde våra rekommendationer i rapporten12.
12 See special report 21/2012: “Cost-effectiveness of cohesion policy investments in energy efficiency”: www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR12_21/SR12_21_EN.PDF 
12 Se särskild rapport 21/2012: Kostnadseffektiviteten i de sammanhållningspolitiska investeringarna i energieffektivitet, https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR12_21/SR12_21_SV.PDF
Observations Improved Commission’s guidance on needs assessment has had a limited impact on overall targeting 22 Partnership agreements and operational programmes allow a clear targeting of the investments when based on sound needs assessments, which include: (a) an assessment of the energy consumption and the potential for energy savings in all sectors to identify the target building categories and beneficiaries; (b) an identification of the barriers to investments and areas needing further support included in the Member States’ NEEAPs; (c) an assessment of which form of support (e.g. grants or financial instruments) is best suited to address the identified needs and stimulate deep renovation. 
Iakttagelser Kommissionens förbättrade vägledning om behovsbedömning har haft en begränsad inverkan på den övergripande inriktningen 22 Partnerskapsavtal och operativa program kan rikta investeringarna på ett tydligt sätt när de baseras på riktiga behovsbedömningar där följande ingår: a) En bedömning av energiförbrukningen och energibesparingspotentialen inom alla sektorer för att identifiera vilka kategorier av byggnader och stödmottagare som investeringarna ska riktas mot. b) Fastställande av hindren för investeringar och de områden i medlemsstaternas nationella handlingsplaner för energieffektivitet som behöver ytterligare stöd. c) En bedömning av vilka stödformer (t.ex. bidrag eller finansieringsinstrument) som är bäst lämpade för att åtgärda de fastställda behoven och uppmuntra totalrenovering.
The Member States we visited had not identified a clear basis for targeting EU funds 23 The Commission issued extensive guidance to Member States on how to assess their needs and design their programmes financing energy efficiency investments in buildings. 
De medlemsstater som vi besökte hade inte fastställt någon tydlig grund för hur de skulle rikta EU-medlen 23 Kommissionen gav medlemsstaterna omfattande vägledning om hur de skulle bedöma sina behov och utforma sina program för finansiering av energieffektivitetsinvesteringar i byggnader.
Figure 6 provides a roadmap of key steps the Commission recommended managing authorities to follow. 15 
Figur 6 innehåller en färdplan med de centrala steg som kommissionen rekommenderade att de förvaltande myndigheterna följde. 16
Figure 6 – Roadmap to implement a programme for financing energy renovation of buildings using Cohesion policy funding 16 Source: European Commission (2014), “Technical Guidance on Financing the energy renovation of buildings with Cohesion policy funding”, p. 
Figur 6 – Färdplan för genomförande av ett program för att finansiera energirenovering av byggnader med sammanhållningspolitiska medel 1. Upprätta program och fastställa mål och prioriteringar 2. Definiera behöriga byggnader och slutmottagare 3.
24 All the five Member States we visited identified, in their partnership agreements and operational programmes, the need to increase the energy efficiency of their building stocks, in particular residential buildings. 
18 24 Samtliga fem medlemsstater som vi besökte angav, i sina partnerskapsavtal och operativa program, behovet av att höja energieffektiviteten i sina byggnadsbestånd, framför allt i bostadshus.
Most of these planning documents referred to needs assessment included in the NEEAPs or other national energy strategic documents. 
De flesta av dessa planeringsdokument hänvisade till behovsbedömningen i de nationella handlingsplanerna för energieffektivitet eller andra nationella energistrategiska dokument.
25 The five Member States did not include in their NEEAPs all the information recommended in the Commission’s guidance note and template13, such as the expected and achieved energy savings for each measure, including EU-funded ones. 
25 De fem medlemsstaterna hade inte med all den information som rekommenderades i kommissionens vägledning och mall13 i sina nationella handlingsplaner för energieffektivitet, såsom förväntade och uppnådda energibesparingar för varje åtgärd, inklusive sådana som finansierades av EU.
The 2012 Energy Efficiency Directive did not require Member States to put in place the measures included in their NEEAPs or to report the energy savings. 
Energieffektivitetsdirektivet från 2012 krävde inte att medlemsstaterna verkställde de åtgärder som ingick i deras nationella handlingsplaner för energieffektivitet eller rapporterade om energibesparingarna.
26 Table 1 provides an overview of the main elements of the needs assessments for the five operational programmes we examined: Table 1 – Main elements of the needs assessments for the five operational programmes we examined 17 Operational programme Was there a classification of buildings by energy consumption? 
26 I tabell 1 ges en översikt av huvuddragen i behovsbedömningarna för de fem operativa program som vi granskade: Tabell 1 – Huvuddrag i behovsbedömningarna för de fem operativa program som vi granskade Operativt program Klassificerades byggnaderna enligt energiförbrukning? Kvantifierades potentiella energibesparingar och investeringsbehov?
Were potential energy savings and investments needs quantified? Was there a clear justification for using EU funds? Bulgaria Regions in Growth No No Yes Czechia Integrated Regional No No Yes Ireland Southern & Eastern Regional Yes Yes No (see Box 1) Italy (Puglia) Regional No No Yes Lithuania Investment for growth and jobs Yes Yes Yes Source: ECA. 
Bulgarien Regions in Growth Nej Nej Ja Tjeckien Integrated Regional Nej Nej Ja Irland Southern & Eastern Regional Ja Ja Nej (se ruta 1) Italien (Apulien) Regional Nej Nej Ja 13 COM(2013) 762 final: Genomförande av direktivet om energieffektivitet – vägledning från kommissionen, och SWD(2013) 180 final: Guidance for National Energy Efficiency Action Plans, avsnitt 3.2.4 och 3.2.5.
18 Box 1 In Ireland the use of EU funds on a previously nationally funded scheme did not lead to a scale-up in energy efficiency Since 2000 Ireland has had in place a nationally-funded “Better Energy Warmer Homes Scheme”, targeting low-income households at risk of energy poverty, i.e. unable to afford proper heating. 
Kunde användningen av EU-medel tydligt motiveras? Litauen Investment for growth and jobs Ja Ja Ja Ruta 1 I Irland ledde användningen av EU-medel till ett system som tidigare finansierats nationellt inte till högre energieffektivitet Sedan 2000 har Irland haft ett nationellt finansierat system för varmare bostäder med bättre energi (Better Energy Warmer Homes Scheme).
When in 2014, EU funds started to co-finance this scheme, Ireland reduced national funding for the scheme so that the total funding allocated to the scheme remains stable at around €20 million per year (see Figure 7). 
Under 2014 började systemet medfinansieras med EU-medel. Irland minskade då den nationella finansieringen till systemet så att den totala finansiering som anslås till systemet ligger kvar på omkring 20 miljoner euro om året (se figur 7).
This use of EU funds is not consistent with a significant scale-up or acceleration of investments in energy efficiency, but essentially substituted national funding. 
Användningen av EU-medel har inte lett till någon betydande ökning eller acceleration av investeringarna i energieffektivitet, utan ersatte i grund och botten den nationella finansieringen.
Figure 7 – Funding allocation to the Better Energy Warmer Homes Scheme in Ireland over time (2011-2017 period) Source: ECA. 
Figur 7 – Anslag till projektet Better Energy Warmer Homes Scheme i Irland under perioden 2011–2017 Källa: Revisionsrätten.
25 20 15 10 5 0 2011 2012 2013 Total funds 2014 National funds 2015 2016 2017 EU funds 27 For Czechia and Italy (Puglia) these findings are similar to those reported in our special report 21/2012, where we observed that 2007-2013 operational programmes had not benefited from proper needs assessments. 
25 20 15 10 5 0 2011 2012 2013 Totala medel 2014 Nationella medel 2015 2016 2017 EU-medel i miljoner euro 20 27 För Tjeckien och Italien (Apulien) liknar dessa siffror de som rapporterades i vår särskilda rapport 21/2012, där vi noterade att de operativa programmen för 2007– 2013 inte hade genomgått riktiga behovsbedömningar.
Those assessments did not identify the specific sectors where energy savings could be achieved and the options for achieving those savings in a cost-effective manner, thereby justifying the chosen measures and their cost. 
Vid bedömningarna identifierades inte i vilka särskilda sektorer energibesparingar kunde uppnås och alternativen för att uppnå besparingarna på ett kostnadseffektivt sätt, för att på så sätt motivera de valda åtgärderna och kostnaden för dem.
28 On this basis, we recommended the Commission make 2014-2020 Cohesion policy funding subject to the establishment of a proper needs assessment at million euro 
28 Därför rekommenderade vi att kommissionen skulle kräva ett det görs en riktig behovsbedömning på programnivå för att anslå sammanhållningspolitiska medel 2014–2020.
However, three (Bulgaria, Czechia and Italy (Puglia)) of the five Member States we visited in 2019 still did not base their operational programmes on a robust assessment of energy consumption nor quantify potential energy savings and corresponding investments needs. 
Tre (Bulgarien, Tjeckien och Italien (Apulien)) av de fem medlemsstater som vi besökte 2019 grundade dock fortfarande inte sina operativa program på en grundlig bedömning av energiförbrukningen eller kvantifierade potentiella energibesparingar och motsvarande investeringsbehov.
In Lithuania the situation has improved as national authorities now quantify investment needs and potential energy savings. 
I Litauen har situationen förbättrats eftersom de nationella myndigheterna nu kvantifierar investeringsbehoven och de potentiella energibesparingarna.
Member States are aware of barriers to investment, which have not been addressed 29 Energy efficiency improvements generate significant reductions in energy bills but many energy efficiency investments in buildings do not happen due to market barriers14. 
Medlemsstaterna är medvetna om investeringshinder som inte har åtgärdats 29 Förbättrad energieffektivitet leder till avsevärt sänkta energikostnader, men många investeringar i energieffektivitet i byggnader förverkligas aldrig på grund av marknadshinder14.
These include lack of awareness and expertise on energy efficiency financing and benefits, high initial costs, regulatory barriers in multi-ownership buildings (often requiring unanimity for housing associations), and the split incentive or owner/tenant dilemma15. 
Det rör sig bland annat om bristande kännedom och expertis om finansiering av energieffektivitet och dess fördelar, höga inledande kostnader, rättsliga hinder när det gäller byggnader med flera olika ägare (som ofta kräver enhällighet i bostadsrättsföreningar) och delade incitament eller dilemmat ägare/hyresgäst15.
This refers to a situation where the building owner pays for the energy efficiency upgrades but is unable to recover savings from reduced energy use that accrue to the tenant. 
Här avses en situation där den som äger byggnaden betalar för att uppgradera energieffektiviteten men inte kan tillgodogöra sig besparingarna från hyresgästens minskade energianvändning.
As a result, the owner may have little incentive to invest in energy efficiency improvements. 
Ägaren kan därför anse sig sakna rimliga incitament för att investera i förbättrad energieffektivitet.
30 In Bulgaria, Czechia and Lithuania, managing authorities and project beneficiaries told us that difficulty in reaching agreement in multi-ownership buildings was a key obstacle to improving energy efficiency. 
30 I Bulgarien, Litauen och Tjeckien berättade de förvaltande myndigheterna och projektmottagare att i byggnader med flera olika ägare var det ofta problem med att uppnå enighet som hindrade att energieffektiviteten förbättrades.
31 Other barriers, hindering in particular the take up of Energy Performance Contracting mechanisms, relate to public procurement rules, as there is legal uncertainty on the essential elements of such contracts and difficulties in distinguishing between works, supply and services16, and on recording these contracts in public sectors’ national accounts. 
21 31 Andra hinder, som framför allt hindrade användningen av mekanismer för avtal om energiprestanda, hör ihop med reglerna för offentlig upphandling eftersom det föreligger rättslig osäkerhet kring de huvudsakliga inslagen i sådana avtal och är svårt att särskilja mellan arbeten, varor och tjänster16 och att redovisa avtalen i de nationella räkenskaperna för den offentliga sektorn.
The Commission is working on lifting these barriers: in 2017 Eurostat published a guidance note17 clarifying how to record these contracts in national accounts. 
Kommissionen arbetar med att undanröja dessa hinder och under 2017 offentliggjorde Eurostat en anmärkning till vägledningen17 för att klargöra hur dessa avtal skulle redovisas i de nationella räkenskaperna.
This note was complemented in 2018 by further guidance prepared together with the EIB18. 
Anmärkningen kompletterades 2018 med ytterligare vägledning som utarbetades tillsammans med EIB18.
32 None of the five operational programmes we examined described the barriers hampering energy efficiency investments in their territory and the measures taken to overcome them. 
32 Inget av de fem operativa program som vi granskade beskrev hindren för investeringar i energieffektivitet inom det egna territoriet och de åtgärder som vidtas för att få bukt med dem.
However, two of the five Member States we visited reported specific initiatives to lift some barriers: o Lithuania decided that a simple majority of the owners could agree on energy efficiency upgrades in multi-apartment buildings, and provided 100 % public support for upgrades for low-income people (see Box 2); o in 2018, Czechia started to allow housing cooperatives to apply for EU funding for energy efficiency investments and in 2019 started a national publicity campaign to raise awareness about energy efficiency financing. 
Två av de fem medlemsstater som vi besökte rapporterade emellertid om specifika initiativ för att avlägsna vissa hinder: o I Litauen hade man bestämt att det räckte med enkel majoritet bland ägarna för att godkänna uppgraderingar av energieffektiviteten i flerfamiljshus, och man gav låginkomsttagare statligt stöd för hela kostnaden för uppgraderingar(se ruta 2). o Under 2018 började Tjeckien låta bostadskooperativ ansöka om EU-medel för investeringar i energieffektivitet och under 2019 inleddes en nationell informationskampanj för att öka medvetenheten om energieffektivitetsfinansiering.
Grants remain the main form of support for energy efficiency investments funded by the EU and are not reserved for deep renovation 33 Energy efficiency investments generate benefits for both owners (an increase in value) and the occupants (a reduction in energy costs). 
Bidrag är fortfarande den viktigaste formen av EU-finansierat stöd till investeringar i energieffektivitet och beviljas inte bara för totalrenoveringar 33 Investeringar i energieffektivitet ger fördelar för både ägarna (värdeökning) och de boende (sänkta energikostnader).
Before using significant levels of grant support, Member States should consider using financial instruments and innovative market mechanisms such as energy performance contracting and Energy Efficiency Obligation Schemes. 
Innan medlemsstaterna beviljar omfattande stöd i form av bidrag bör de överväga att använda finansieringsinstrument och innovativa marknadsmekanismer såsom avtal om energiprestanda och kvotpliktsystem för energieffektivitet.
34 The €4.6 billion of investments selected by Member States in energy efficiency renovation of residential buildings will be financed 72 % through grants and 28 % through financial instruments. 
22 34 De 4,6 miljarder euro i investeringar som medlemsstaterna valt ut för energieffektivitetsrenovering av bostadshus kommer till 72 % att finansieras med stöd och till 28 % med finansieringsinstrument.
35 All five Member States we visited mentioned in their partnership agreements the intention to explore the use of financial instruments to support energy efficiency investments in buildings. 
35 Samtliga fem medlemsstater som vi besökte nämnde i sina partnerskapsavtal att de hade för avsikt att undersöka hur finansieringsinstrument kan stödja investeringar i energieffektivitet i byggnader.
However, so far only Lithuania has used EU funds to put in place such an instrument for residential buildings (see Box 2). 20 
Hittills är det bara Litauen som har använt EU-medel för att inrätta ett sådant instrument för bostadshus (se ruta 2).
21 Box 2 Good practice – Lithuania using financial instruments for energy efficiency upgrades to multi-apartment buildings Drawing on the 2007-2013 positive experience in using financial instruments for such investments, in the 2014-2020 period Lithuania set up a financial instrument providing preferential loans for €314 million to housing associations. 
Ruta 2 God praxis – Litauen använder finansieringsinstrument för uppgraderingar av energieffektiviteten i flerfamiljshus De positiva erfarenheterna från perioden 2007–2013 och användningen av finansieringsinstrument för sådana investeringar gjorde att Litauen för perioden 2014–2020 upprättade ett finansieringsinstrument som erbjöd förmånslån på 314 miljoner euro till bostadsrättsföreningar.
It is used for the renovation of some 4 000 multi-apartment buildings which is the objective of the national programme for the energy renovation of residential buildings, which started in 2004. 
Instrumentet används för att renovera omkring 4 000 flerfamiljshus, vilket är det nationella programmets mål för energirenoveringen av bostadshus som inleddes 2004.
Loans are provided over an average 20-years payback period with a 3 % fixed interest rate. 
Lånen ges med en genomsnittlig återbetalningsperiod på 20 år med en fast ränta på 3 %.
Loans are blended with a grant, from national funds, which ranged over time between 15 % up to 40 % of the loan amount. 
Lånen blandas med ett bidrag, som består av nationella medel, som varierar över tiden mellan 15 % och upp till 40 % av lånebeloppet.
36 The Commission recommended Member States to use EU Cohesion policy funding, especially when provided as grants, to support primarily deep renovation going beyond minimum energy performance requirements and resulting in significant energy savings (typically more than 60 %19). 
36 Kommissionen rekommenderade medlemsstaterna att använda sammanhållningspolitiska EU-medel, särskilt när de erbjuds som bidrag, för att först och främst stödja totalrenoveringar som går längre än minimikraven för energiprestanda och leder till avsevärda energibesparingar (i regel mer än 60 %19).
37 Table 2 provides an overview of the types of beneficiaries, forms of support and public aid rates used under the five operational programmes we examined: Table 2 – Type of beneficiaries, forms of support and public aid rates for the five operational programmes we examined Operational programme Type of beneficiaries Form of support Public aid rate Bulgaria Regions in Growth Private owners Grant 100 % Czechia Integrated Regional Private owners Grant 30 % or 40 % (depending on energy savings) Ireland Southern & Public and private owners Grant 100 % 19 See 2010 Energy Performance of Buildings Directive and COM(2013) 225 final “Financial support for energy efficiency in buildings”. 22 Eastern Regional Italy (Puglia) Regional Public entities Grant 100 % (or 90 % for beneficiaries co-financing 10 % of the project) Lithuania Investment for growth and jobs Private owners Loans combined with grants 15 % - 40 % grant 100 % grant for low-income households Source: ECA based on data provided by visited managing authorities. 
23 Tabell 2 – Typ av stödmottagare, stödformer och andel offentligt stöd för de fem operativa program som vi granskade Operativt program Typ av stödmottagare Stödform Andel offentligt stöd Bulgarien Regions in Growth Privata ägare Bidrag 100 % Tjeckien Integrated Regional Privata ägare Bidrag 30 % eller 40 % (beroende på energibesparing) Irland Southern & Eastern regional Allmännyttiga och privata ägare Bidrag 100 % Italien (Apulien) Regional Offentliga organ Bidrag 100 % (eller 90 % för stödmottagare som medfinansierar 10 % av projektet) Litauen Investment for growth and jobs Privata ägare Lån kombinerade med bidrag Bidrag på 15–40 % Bidrag på 100 % för låginkomsthushåll Källa: Revisionsrätten, på grundval av uppgifter från de förvaltande myndigheter som besöktes.
38 The use of different rates of public aid in Lithuania is a good practice to increase the leverage of private funding and reduce the risk of deadweight. 
38 Användningen av olika stora andelar offentligt stöd i Litauen är en bra metod för att öka tillgången till privat finansiering och minska risken för dödviktseffekter.
Through this modulation, higher grant aid rates are provided for projects involving greater energy savings, the installation of individual meters, and for low-income households (which helps to address energy poverty). 
Genom denna anpassning beviljas högre stödnivåer för projekt som innebär större energibesparingar, installation av individuella mätare och gäller låginkomsthushåll (vilket hjälper till att åtgärda energifattigdom).
39 In Czechia only one quarter of beneficiaries submitted projects eligible for the 40 % public aid rate, which required at least 40 % energy savings and a “B” energy rating after works. 
39 I Tjeckien var det bara en fjärdedel av stödmottagarna som lämnade in projekt som hade rätt till offentligt stöd motsvarande 40 %, vilket krävde minst fyrtioprocentiga energibesparingar och en energiklass på ”B” efter arbetena.