natgillin/translations-raw huggingface dataset:
GENERAL EXPENDITURE ALLOWANCE — SECRETARIAL ASSISTANCE ALLOWANCE Points 1.27 to 1.38 Although accurate, the Court’s observation concerning the exchange rate laid down by the rules for conversions between the ecu and national currencies when these allowances are paid (points 1.27 to 1.29) is essentially of historical interest, since, with the introduction of the euro, exchange differences will no longer exist for the currencies of the Member States eligible to take part in EMU. 
ERSÄTTNING FÖR ALLMÄNNA UTGIFTER – SEKRETARIATSERSÄTTNING Punkt 1.27–1.38 Revisionsrättens iakttagelse om den omräkningskurs som enligt föreskrifterna skall gälla för omräkningen av ecu till nationella valutor när dessa ersättningar betalas ut (punkt 1.27–1.29) är i allt väsentligt av historiskt intresse, eftersom det inte kommer att finnas några kursdifferenser mellan valutorna i de länder som kvalificerat sig för den ekonomiska och monetära unionen efter det att euron en gång införts.
As the Court acknowledges, the use of a fixed annual exchange rate was dictated by the ‘legitimate requirement that the pay of assistants should be shielded from exchange risks’. 
Såsom revisionsrätten framhållit betingades bruket av en fast årlig omräkningskurs av den ”berättigade önskan att skydda ersättningen mot valutarisken”.
The lump-sum general expenditure allowance is intended to cover a whole range of expenses which Members have to bear, chiefly in their country of origin, such as office management 
Schablonersättningen för allmänna utgifter är avsedd att täcka en hel rad kostnader som ledamöterna har att betala, huvudsakligen i sina ursprungsländer.
C 243/14 Official Journal of the European Communities 3.8.98 EN costs, telecommunications and postal charges, the cost of data-processing equipment, etc. Its lump-sum nature is justified by the wide range of expenditure it covers and as a means of avoiding the substantial management costs and delays inevitable in a system based on the submission of supporting documents by 626 Members from 15 Member States and combined with non-cumulation rules which differ from country to country. 
C 243/14 Europeiska gemenskapernas officiella tidning 3.8.98 SV märks utgifter för kontorskostnader, avgifter för telekommunikationer och porto, avgifter för datorutrustning osv. Att denna ersättning har karaktären av ett schablonbelopp får sitt berättigande mot bakgrund av att de kostnader den avses täcka är av så olika slag och dessutom på grund av att detta är ett sätt att undvika de avsevärda administrativa kostnader och förseningar som ofrånkomligen vore förenade med ett system baserat på att 626 ledamöter från 15 medlemsstater vore ålagda att lämna in verifierande dokument och dessutom med beaktande av att de antikumulativa bestämmelserna varierar från det ena landet till det andra.
The Court of Auditors’ observations concerning the secretarial assistance allowance relate to the rules themselves, rather than their implementation.Parliament would stress the following points: — whereas Parliament has the responsibility to ensure that expenditure for assistants is properly executed, the recruitment of assistants creates a private law relationship between the Member and his assistant or assistants which in no way renders Parliament liable as an institution. 
Parlamentet skulle vilja understryka följande punkter: — medan parlamentet har ansvaret för att se till att utbetalningen av ersättning till assistenter sker i vederbörlig ordning, så är anställandet av assistenterna en privaträttslig fråga mellan den enskilda ledamoten och hans eller hennes assistent(er), varvid parlamentet på inget sätt har något ansvar i egenskap av institution.
It follows that Parliament’s administration, if it wishes to avoid the risk of being deemed by a national judge to be the assistants’ direct employer, cannot intervene to check that these private law contracts are consistent with the applicable national laws (civil, commercial, fiscal and social), — the flexible nature of the regulatory framework (employment contracts, service contracts, single payments on the basis of invoices, etc.) is designed to offer Members the scope to bring the arrangements for meeting their assistance requirements into line with the constantly changing nature of their duties and the specific tasks allotted to them. 
Därav följer att Europaparlamentet, såvida parlamentet vill undvika risken för att parlamentet av en nationell domare skall betraktas som direkt arbetsgivare i förhållande till assistenterna, inte kan ingripa för att se efter att dessa privaträttsliga avtal följer de gällande nationella lagarna (civil-, handels-och skatterättsliga samt på sociallagstiftningens område), — den flexibla ramen av bestämmelser (anställningsavtal, avtal om tillhandahållande av tjänster, betalning på en gång mot uppvisande av räkning etc) avser att garantera ledamöterna en möjlighet att anpassa sina behov av stödtjänster enligt hur deras ämbetsplik-ter ständigt utvecklas och enligt de särskilda uppgifter de får sig tilldelade.
As the Court points out, this regulatory framework is being revised, in cooperation with the Commission and Council, with a view to incorporating into the Conditions of employment of other servants a new category of staff, i. e. Members’ assistants. 
Detta sker i samverkan med kommissionen och rådet och avsikten är då att en ny personalkategori skall tas med i de anställningsvillkor som gäller för andra anställda, nämligen kategorin parlamentsledamöternas assistenter.
That reform should make the arrangements for managing assistants more transparent and more efficient, as the Court concedes (point 1.38). 
Denna reform kommer, såsom revisionsrätten själv medgivit, att öka insynen i administrationen av assistenterna och göra den mera effektiv (1.38).
The Court indicates the possibility of Members receiving certain travel allowances from the Member States in addition to allowances from Parliament for the same purpose. This is not a widespread practice. 
Revisionsrätten har antytt möjligheten av att ledamöterna får vissa reseersättningar från de nationella parlamenten samtidigt som de för samma ändamål får ersättningar från Europaparlamentet. Detta förekommer inte särskilt ofta.
Nevertheless, Parliament is ready to introduce into its rules a provision prohibiting such duplicate payments and to ensure that the appropriate checks are carried out. 
Parlamentet är ändå berett att införa regler som förbjuder dubbla utbetalningar av detta slag och se till att lämplig tillsyn utövas.
Parliament is aware of no cases where national parliaments are paying or have paid additional secretarial assistance allowance to Members of the European Parliament, except where a Member has a dual mandate. 
Europaparlamentet känner inte till något enda fall där nationella parlament betalar ut eller skulle ha betalat ut sekretariatsersättning till ledamöter av Europaparlamentet, utom i de fall att en ledamot har ett dubbelt mandat.
CONCLUSIONS Points 1.39 to 1.44 Parliament notes the Court’s overall conclusions that the existing administrative and accounting procedures ensure compliance with the rules adopted by Parliament. 
SLUTSATSER Punkt 1.39–1.44 Parlamentet noterar revisionsrättens övergripande slutsatser om att de administrativa rutinerna och bokföringsrutinerna i sin nuvarande utformning säkerställer att de bestämmelser som tillämpas av Europaparlamentet tillämpas korrekt.
The Court’s observations should be read in the context in which the current allowance systems operate: namely, the absence of a common statute for Members and of a common level of remuneration, and the particular working conditions of Members of a supranational parliamentary institution. 
Revisionsrättens iakttagelser bör läsas mot bakgrunden av det sammanhang där det nuvarande systemet för ersättningar fungerar, nämligen att ledamöterna av Europaparlamentet inte har några gemensamma anställningsvillkor och ingen gemensam lönenivå, varvid det dessutom bör tas hänsyn till de speciella villkor som ledamöterna av en övernationell parlamentsinstitution har att arbeta under.
3.8.98 Official Journal of the European Communities C 243/15 EN Parliament believes that the measures taken during the 1997 financial year have improved the current system as will the proposal from the Commission for a new legal framework for Members’ assistants. 
3.8.98 Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 243/15 SV Parlamentet anser att de åtgärder som vidtogs under budgetåret 1997 har inneburit förbättringar i det nuvarandet systemet vilket också kommer att bli följden av kommissionens förslag om en ny rättslig ram för ledamöternas assistenter.
Parliament is continuing its review of the current allowances system, which it began in 1995, with a view to increasing transparency and improving the checks and the coherence of the system. 
Parlamentet kommer att fortsätta sin översyn av det nuvarande systemet för ersättningar, vilken inleddes 1995.
It will consider the recommendations from the Court where they are practicable. 
Parlamentet kommer att ta revisionsrättens rekommendationer i beaktande i de fall de låter sig genomföras i praktiken.
Notwithstanding its continued commitment to improve the present rules, Parliament will continue its work on the draft common statute for Members, in order to provide a sound and fair basis for the remuneration of its Members in the future. 
Trots att parlamentet på fortlöpande basis engagerat sig för att förbättra de nuvarande föreskrifterna kommer parlamentet att fortsätta sitt arbete med ett förslag till gemensamma anställningsvillkor för ledamöterna för att dessa i fortsättningen skall få en sund och rättvis grundval för sin avlöning.
3.11.98 Official Journal of the European Communities C 335/1 EN I (Information) COURT OF AUDITORS SPECIAL REPORT No 11/98 concerning the development of the PHARE and TACIS private sector for the 1991 to 1996 period (Programmes in support of SMEs, regional development and the reorganisation of businesses) together with the CommissionŐs replies (submitted pursuant to Article 188 (4) (2) of the EC Treaty) (98/C 335/01) Acronyms AIDR Ń Agency for Industrial Development and Revitalisation BCC Ń Business Communication Centre EBRD Ń European Bank for Reconstruction and Development BSC Ń Business Support Centre Desiree Ń Commission management database DPS Ń Development of the private sector ESC Ń Enterprise Support Centre GKRP Ń State SME Support Committee LEA Ń Local Enterprise Agency MSDC Ń Market Skills Development Centre NIS Ń Newly independent States PARD Ń Polish Agency for Regional Development CCEE Ń Countries of Central and Eastern Europe RDA Ń Regional Development Agency RIC Ń Regional Investment Company RIF Ń Regional Investment Fund SES Ń Subcontracting Exchange for Slovakia SMEDA Ń Small and Medium-sized Enterprise Development Agency SSTA Ń State Sport and Tourism Administration Struder Ń Structural development for selected regions EU Ń European Union PMU Ń Programme management unit 
3.11.98 Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 335/1 SV I (Meddelanden) REVISIONSRÄTTEN SÄRSKILD RAPPORT nr 11/98 om utvecklingen av den privata sektorn i Phare-och Tacis-länderna under perioden 1991—1996 (Program för stöd till SMF, regional utveckling och omstrukturering av företag), samt kommissionens svar (Framlagd i enlighet med artikel 188c.4 andra stycket i EG-fördraget) (98/C 335/01) Förkortningar AIDR — Agency for Industrial Development and Revitalisation BCC — Kontoret för företagssamarbete EBRD — Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling BSC — Business Support Center Desiree — Kommissionens förvaltningstekniska databas DSP — Utveckling av den privata sektorn ESC — Enterprise Support Centre EU — Europeiska unionen GKRP — Statlig kommitte ́ för stöd till SMF (små och medelstora företag) LEA — Local Enterprise Agency MSDC — Market Skills Development Center NEI — De nya oberoende staterna PARD — Polish Agency for Regional Development CÖE — Länderna i Central-och Östeuropa RDA — Regional Development Agency RIC — Regional Investment Company RIF — Regional Investment Fund SES — Subcontracting Exchange for Slovakia SMEDA — Small and Medium size Enterprise Development Agency SSTA — State Sport and Tourism Administration Struder — Structural Development for selected Regions UGP — Programförvaltningsenhet
C 335/2 Official Journal of the European Communities 3.11.98 EN 1. 
C 335/2 Europeiska gemenskapernas officiella tidning 3.11.98 SV 1.
CONTENTS INTRODUCTION ............................................... 
INNEHÅLLSFÖRTECKNING INLEDNING....................................................
The objectives of the PHARE and TACIS programmes.................. The political context . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
UNDERSÖKNINGENS INRIKTNING OCH SYFTE ................... Reviderade program .............................................. Revisionens syfte och omfattning ...................................
The development of the private sector ............................. 
Förberedelse och förvaltning av programmen ..........................
SUMMARY OF THE MAIN OBSERVATIONS ....................... 
Bedömning av de genomförda åtgärderna.............................
THE PREPARATION AND MANAGEMENT OF THE PROGRAMMES . . 
FÖRBEREDELSE OCH FÖRVALTNING AV PROGRAMMEN . . . . . . . . .
The flow of information .......................................... 
Förberedelsens kvalitet, tidsåtgång för genomförandet och åtgärdernas spridning .......................................................
The monitoring and evaluation of programmes ........................ 
Spridande av information ..........................................
The choice and conception of instruments ............................ Technical assistance .............................................. 
Uppföljning och utvärdering av programmen .......................... EFFEKTIVITETEN I GENOMFÖRANDEMETODERNA ............... Val och utformning av instrument ..................................
Cooperation between the various parties ............................. 
Samarbete mellan de olika medverkande .............................
External constraints on the projects ................................. 
Mätning av effekterna ............................................
Budgetary implementation ......................................... 
Genomförande av budgeten ........................................
The management of aid ........................................... 
Förvaltning av stödet .............................................
The effect of the aid . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
Punkt Sida 1.1 — 1.6 3 1.1 3 1.2 — 1.6 3 1.2 — 1.3 3 1.4 5 1.5 — 1.6 5 2.1 — 2.7 5 2.1 — 2.4 5 2.5 — 2.7 6 3.1 — 3.9 6 3.1 — 3.5 6 3.6 — 3.7 7 3.8 — 3.9 7 4.1 — 4.27 8 4.1 — 4.11 8 4.12 — 4.16 9 4.17 — 4.20 10 4.21 — 4.27 10 5.1 — 5.22 11 5.1 — 5.11 11 5.12 — 5.16 13 5.17 — 5.22 14 6.1 — 6.34 14 6.1 — 6.4 14 6.5 — 6.8 15 6.9 — 6.10 16 6.11 — 6.14 18 6.15 — 6.19 18 6.20 — 6.34 19 7.1 — 7.16 21 7.3 — 7.9 22 7.10 — 7.16 23 Kommissionens svar .................................................................
3.11.98 Official Journal of the European Communities C 335/3 EN 1. 
3.11.98 Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 335/3 SV 1.
INTRODUCTION The objectives of the PHARE and TACIS programmes 1.1. Support for the restructuring of the economies of the countries of Central and Eastern Europe and the newly independent States (NIS) was included from the outset in the Regulation governing the PHARE and TACIS programmes (1). 
INLEDNING Phare-och Tacis-programmens mål 1.1 Stödet till strukturomvandlingen av ekonomierna i länderna i Central-och Östeuropa (CÖE) och i de nya oberoende staterna (NEI) skrevs redan från början in i förordningen för Phare-och Tacis-programmen (1).
This aid comprises various sectoral components, one of the most important of which is the development of the private sector. 
Stödet omfattar diverse sektorsinriktade åtgärder, där en av de viktigaste är utveckling av den privata sektorn.
As from 1994, a distinction was established between the strategies pursued by PHARE and TACIS, as a result of which PHARE countries aiming to join the EU received, for example, more sustained aid in the regional development sector. 
Från och med 1994 har strategierna för Phare och Tacis differentierats, och de länder i Phare-programmet som kommer att anslutas till EU har till exempel fått intensivare stöd inom sektorn för regional utveckling.
Since the Copenhagen European Council meeting of June 1993, relations between the European Union and the PHARE countries (2) have been conducted with a view to their accession. 
Politisk bakgrund Phare-programmet 1.2 Sedan Europeiska rådet i Köpenhamn i juni 1993 präglas förbindelserna mellan Europeiska unionen och Phare-länderna (2) av en kommande anslutning till unionen.
The Essen and Madrid European Council meetings (December 1994 and December 1995 respectively) subsequently stressed PHAREŐs key role as a financial instrument in the Ôpre-accession strategyŐ, while association agreements, known as ÔEurope agreementsŐ, were signed between the European Union and most of the Central and East European countries. 
Därefter har Europeiska rådet vid sina möten i Essen (december 1994) och i Madrid (december 1995) understrukit Phares nyckelroll som finansieringsinstrument i strategin för att förbereda anslutningen, medan vissa associeringsavtal, så kallade ”Europaavtal” har ingåtts mellan Europeiska unionen och de flesta central-och östeuropeiska länderna.
A structured dialogue was established at the Head of State (3) and ministerial levels and, in May 1995, the Commission published a White Paper on the preparedness of the associated States of Central and Eastern Europe for inclusion in the UnionŐs single market. 
En strukturerad dialog har etablerats, såväl på statschefs-(3) som på ministernivå, och i maj 1995 lade kommissionen fram en ”Vitbok om åtgärderna för att förbereda de associerade staterna i Central-och Östeuropa för deras integration i unionens inre marknad”.
Under Agenda 2000 (15 July 1997), the PHARE programme remains the main instrument for preparing these States for membership, but with an emphasis on two major areas: institutional support (30 % of resources) and the financing of investment (70 % of resources) (4). 
Tillsammans med Agenda 2000 (15 juli 1997), är Phare-programmet det viktigaste instrumentet för att förbereda anslutningen, men här koncentreras interventionsåtgärderna till två stora områden, nämligen institutionellt stöd (30 % av medlen) och finansiering av investeringar (70 % av medlen) (4).
1.3. The central role of the development of the private sector in the PHARE programme has been emphasised several times (5). 
1.3 Den centrala plats som utvecklingen av den privata sektorn bör inta i Phare-programmet har vid upprepade tillfällen bekräftats på nytt (5).
This is reflected in its share of the budget: ECU 999 million (6) for 1991 to 1997, or 14 % of the total PHARE budget for that period (see Table 1). 
Detta visar sig i de omfattande budgetåtagandena: 999 miljoner ecu (6) mellan 1991 och 1997, eller 14 % av den totala tilldelningen till Phare för perioden (se Tabell 1).
(1) Council Regulation (EEC) No 3906/89 of 18 December 1989 (OJ L 375, 23.12.1989), as last amended by Council Regulation (EC) No 753/96 of 22 April 1996 (OJ L 103, 26.4.1996. 
(1) Rådets förordning (EEG) nr 3906/89 av den 18 december 1989 (EGT L 375, 23.12.1989), senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 753/96 av den 22 april 1996 (EGT L 103, 26.4.1996).
Council Regulation (EEC) No 2053/93 of 19 July 1993 (OJ L 187, 29.7.1993); Council Regulation (EC) No 1279/96 of 25 June 1996 (OJ L 165, 4.7.1996). 
Rådets förordning (EEG) nr 2053/93 av den 19 juli 1993 (EGT L 187, 29.7.1993). Rådets förordning (EG) nr 1279/96 av den 25 juni 1996 (EGT L 165, 4.7.1996).
(2) Albania, Bosnia Herzegovina, Bulgaria, Croatia, Estonia, Hungary, Latvia, Lithuania, Poland, Romania, Slovakia, Slovenia, the Czech Republic and the FYRM. 
(2) Albanien, Bosnien-Hercegovina, Bulgarien, Estland, Kroatien, Lettland, Litauen, Polen, Rumänien, Slovakien, Slovenien, Tjeckien, Ungern och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien.
(3) European Councils of Cannes and Madrid in June and December 1995 respectively. 
(3) Europeiska råden i Cannes i juni 1995 och i Madrid i december 1995.
(4) The entry into force of the accession partnerships in March 1998 formalised these new tendencies. 
(4) Ikraftträdandet i mars 1998 av partnerskapen för anslutning formaliserar de nya riktlinjerna.
(5) In particular, the CommissionŐs report on the implementation of the PHARE programme in 1992 to 1993 (20 February 1995), Commission communication to the Council and the European Parliament concerning industrial cooperation with the Countries of Central and Eastern Europe (14 March 1995) and the CommissionŐs report on the implementation of the PHARE programme in 1994 (20 July 1995). 
(5) Bland annat i kommissionens rapport om genomförandet av Phare-programmet 1992-1993 (20 februari 1995), i kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om det industriella samarbetet med länderna i Central-och Östeuropa (14 mars 1995) och i kommissionens rapport om genomförandet av Phare-programmet 1994 (20 juli 1995).
(6) Source: Desiree database. 
(6) Källa: Databasen Desiree.
TOTAL ALLOC. PSD ALLOC. 2% 100% 35% 100% 18% 100% 28,00 8% 344,00 100% SLOVENIA (SL) 21,05 18% 116,00 100% 21,10 134,60 SLOVAKIA (SR) 16 % 100% 22 % 100% 12 % 100% 44000 Mio ECU 33000 22000 11000 00 PSD DSP 800 800 700 700 600 600 500 500 ALBANIA (AL) 7,00 453,90 BULGARIA (BG) 72,50 12% 580,50 100% FYROM (MA) 8,80 6% 143,00 100% BOSNIA-HERZEGOVINA EX-CZECHOSLOVAKIA CZECH ESTONIA LITHUANIA (LI) 35,70 229,30 16% 100% 31 % 164,50 10 % 998,93 14 % (BH) 3,00 251,81 POLAND (PL) 196,20 1372,35 (CS) 1% 70,00 100% 199,00 ROMANIA (RO) 14% 147,40 100% 804,21 REPUBLIC (CZ) (ES) (HU) 148,50 680,04 OTHERS (AU) TACIS GLOBAL AND PSD ALLOCATIONS (1992 to 1997) ARM AZ BYI GGEE KKAZ KIG MMOD MG RU TJA TMU UAR UZ AU Pays Country TOTAL TOTAL TACIS PROGRAMMES FOR 1992 to 1997 GLOBAL (NATIONAL PROGRAMMES) AND PRIVATE SECTOR DEVELOPMENT: ALLOCATIONS BY COUNTRY PSD ALLOC. 
C 335/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 3.11.98 TABELL 1 PHARE — TILLDELNINGAR TILL UTVECKLING AV DEN PRIVATA SEKTORN (UPS) OCH TOTALA TILLDELNINGAR (1991—1997) UTVECKLING AV PRIVATA SEKTORN xxxxxxxxxxx TOTAL TILLDELNING 1 800 1800 8 000 1 600 1600 1 400 1400 1 200 1200 1 000 1000 Mio E8C0U0 600 3 000 800 600 400 2 000 400 22000 00 1000 AL BG BH CS CZ EE HU LV LT MA PL RO SI SK AU 00 UNGERN TOTAL TOTALT LETTLAND (LV) 20,98 174,60 TOTALT 998,93 7 316,19 AL BG BA CS CZ EE HU LV LT MK PL RO SI SK ÖVR PHARE-PROGRAM 1991—1997 TOTALT OCH UTVECKLING AV DEN PRIVATA SEKTORN (UPS): TILLDELNING PER LAND Tilldelning UPS Tot tilldeln Tilldelning UPS Tot tilldeln 2% 100 % 16 % 100 % 12% 3,00 100 % 251,81 1% 100 % 14 % 100 % 70,00 199,00 RUMÄNIEN (RO) 147,40 804,21 35% 100 % 18 % 100 % 8% 100 % 16% 100 % 22% 100 % 10 % 100 % 44000 Mio ECU 33000 22000 11000 00 UTVECKLING AV PRIVATA SEKTORN xxxxxxxxxxx TOTAL TILLDELNING 800 800 700 700 600 600 500 500 ALBANIEN BULGARIEN (BG) 72,50 580,50 BOSNIEN-OCH F.D. TJECKOSLOVAKIEN TJECKIEN (CZ) 28,00 344,00 ESTLAND (EE) 21,10 134,60 milj. ecu 12% 100 % 14 % 100 % (AL) 7,00 453,90 LITAUEN (LT) 35,70 229,30 HERCEGOVINA (BA) (CS) (HU) 148,50 680,04 ÖVRIGA (ÖVR) 164,50 1659,39 2 500 2 500 2 000 2 000 F.D. JUGOSL.