natgillin/translations-raw huggingface dataset:
However, no specific measures have yet been taken and a request will be made concerning the introduction of a system to remedy this shortcoming. 
Ngra konkreta tgrder har emellertid nnu inte vidtagits. Det kommer att begras att ett system fr att rda bot p denna bristfllighet inrttas.
Paragraphs 44, 53. 
Punkterna 44 och 53.
Item 3 7 0 8: on the basis of the invoices submitted and in the absence of a specific text on the nature of expenditure, it is on occasion very difficult to establish whether or not an item of expenditure has had a direct link with the role and the functioning of the European Parliament and whether or not the financing thereof out of budget heading 3 7 0 8 is justified. 
Budgetpunkt 3 7 0 8: Det r ibland mycket svrt att, endast p grundval av de fakturor som lmnas in och i avsaknad av en text i vilken det preciseras hur utgifterna skall vara, faststlla om en utgift str i direkt frbindelse med Europaparlamentets roll och verksamhet och om den r berttigad att ersttas p grundval av budgetpunkt 3 7 0 8.
C 181/16 EN Official Journal of the European Communities 28.6.2000 However, the observation made in connection with the manage-mentofItems3705and3706asregardsthefutureneedfor Members to present, in addition to paid invoices, documents indicating the nature of the expenditure or, in the case of information activities, the substance and the scope of the activity, is still valid for item 3 7 0 8. 
C 181/16 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28.6.2000 Inom ramen fr frvaltningen av punkterna 3 7 0 5 och 3 7 0 6 faststlls emellertid att ledamterna i framtiden, utver uppvisande av betalda fakturor, kommer att behva lgga fram bevismaterial fr utgiftens typ, eller nr det gller informationsverksamhet, fr verksamhetens innehll och omfattning.
Although ParliamentŐs staff have hitherto merely checked whether or not expenditure which is eligible for reimbursement under the rules is accordance with the Financial Regulation, they will in future be responsible for making sure that they also have in their possession documents establishing the nature of the expenditure and confirming that it is in order. 
Om enheterna hittills har inskrnkt sig till att kontrollera om de utgifter som enligt bestmmelserna r ersttningsberttigade r frenliga med budgetfrordningen, kommer de i framtiden att se till att ocks f tillgng till bevismaterial som rttfrdigar vad det r frga om fr utgift och om den r frenlig med bestmmelserna.
Official Journal of the European Communities ISSN 0378-6986 C 353 Volume 43 8 December 2000 Page 1 English edition Notice No 2000/C 353/01 EN [©] Information and Notices Contents I Information Court of Auditors Special Report No 14/2000 on "Greening the CAP" together with the Commission's replies 
Europeiska gemenskapernas officiella tidning ISSN 1024-3046 C 353 43. rgngen 8 december 2000 Sida 1 Svensk utgva Informationsnummer 2000/C 353/01 SV [Š] Meddelanden och upplysningar Innehllsfrteckning I Meddelanden revisionsrtten Srskild rapportnr 14/2000 om en grnare gemensam jordbrukspolitik, samt kommissionens svar
8.12.2000 EN Official Journal of the European Communities C 353/1 I (Information) COURT OF AUDITORS SPECIAL REPORT No 14/2000 on ‘Greening the CAP’ together with the Commission’s replies (pursuant to Article 248(4), second subparagraph of the EC Treaty) (2000/C 353/01) CONTENTS SUMMARY............................................... .................. 
8.12.2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 353/1 I (Meddelanden) REVISIONSRTTEN SRSKILD RAPPORT nr 14/2000 om en grnare gemensam jordbrukspolitik, samt kommissionens svar (i enlighet med artikel 248.4 i EG-frdraget) (2000/C 353/01) INNEHLLSF RTECKNING SAMMANFATTNING..........................................................
COMs unreformed by ‘Mac Sharry’. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
INLEDNING................................................................. DE GEMENSAMMA MARKNADSORGANISATIONERNAS MILJ INVERKAN SEDAN 1992. . .
Planning . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
Arealuttag. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Implementation and control. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
Boskap . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Gemensamma marknadsorganisationer som inte reformerades under Mac Sharry . . . . . . . .
Commission implementation and control. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
Planering. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Member State implementation and control. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
Uppfljning ..............................................................
Commission follow-up . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
BILAGAIOCHII.............................................................
CONCLUSIONSANDRECOMMENDATIONS....................................... 
Kommissionenssvar.........................................................
Page 2 4 7 7 8 10 12 13 14 14 18 26 26 26 31 32 32 32 35 41 
Sida 2 4 7 7 8 10 12 13 14 14 18 26 26 26 31 32 32 32 35 41
C 353/2 EN Official Journal of the European Communities SUMMARY The intensification of agricultural production, encouraged partly by high support under the common agricultural policy (CAP) and partly by agronomic trends, has created environmental problems which give cause for concern. 
C 353/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning SAMMANFATTNING Intensifieringen av jordbruksproduktionen, som har uppmuntrats dels genom omfattande std inom ramen fr den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP), dels genom odlingstekniska trender har lett till miljproblem som ger anledning till oro.
The European Environment Agency’s report ‘Environment in the European Union at the turn of the century’ which was recently published, gives a detailed analysis of the environmental damage caused by certain agricultural practices. 
Europeiska miljbyrns rapport om miljn i Europeiska unionen vid sekelskiftet som nyligen publicerades innehller en detaljerad analys av de miljskador som vissa jordbruksmetoder orsakar.
The Court’s present report deals with environmental shortcomings of changes made to the common organisations of the markets (COMs) for arable crops and livestock by the 1992 reform of the CAP. 
Denna rapport frn revisionsrtten behandlar miljmssiga brister i de frndringar i de gemensamma organisationerna av marknaden fr jordbruksgrdor och boskap som gjordes i och med 1992 rs reform av den gemensamma jordbrukspolitiken.
Furthermore it considers problems encountered in achieving the environmental benefits which the new ‘accompanying measures’ (agri-environmental (AE) Council Regulation (EEC) No 2078/92 and afforestation (AF) Council Regulation (EEC) No 2080/92) were designed to bring about. 
Rapporten behandlar ven de problem man mtt p vgen mot de miljmssiga frdelar som enligt intentionerna skulle uppns tack vare de nya kompletterande tgrderna (miljprogrammen fr jordbruket, frordning (EEG) nr 2078/92, och beskogningsprogrammen, frordning (EEG) nr 2080/92).
Among other policy objectives, the environmental aim of reducing institutional prices for arable crops (see paragraphs 10 to 16) was to reduce the incentive for intensifying production. 
Bland vriga ml fr GJP-reformen mrktes strvan att skona miljn genom att snka de institutionella priserna fr jordbruksgrdor (se punkterna 10Đ16) i syfte att ta bort incitamentet till intensivare produktion.
However, area aid payments which compensate farmers for income losses due to price reductions, the devaluation of some national currencies against the ecu, high prices on the world market in the years following the reform, all diminished the intended reduction of incentives for more intensive production methods. 
Den avsedda minskningen av incitamenten till mer intensiva produktionsmetoder har emellertid kommit att motverkas av tre faktorer: dels det arealstd jordbrukarna fr som kompensation fr inkomstminskningar p grund av snkta priser, dels frsvagningen av vissa medlemsstaters valutor i frhllande till ecun, dels de hga vrldsmarknadspriserna under ren efter reformen.
In the livestock sector (see paragraphs 19 to 26), the reform introduced a premium per animal linked to stocking density limits, but the aim of extensifying production was not achieved. 
I boskapssektorn (se punkterna 19Đ26) infrdes genom reformen ett bidrag per djur knutet till grnser i frga om djurtthet, men mlet med detta Đ en mer extensiv produktion Đ uppnddes inte.
In addition, lower feed prices due to lower cereal prices have encouraged intensive raising of livestock indoors. 
Dessutom har lgre foderpriser p grund av lgre spannmlspriser uppmuntrat till intensiv boskapsuppfdning inomhus.
The reform also did not address the serious nitrate pollution problems in regions of intensive pig and poultry production due to inadequate waste disposals. 
Dessutom saknade reformen tgrder fr att komma till rtta med de allvarliga problemen med nitratfrorening i regioner med intensiv uppfdning av svin och fjderf p grund av bristfllig avfallshantering.
The problems are aggravated by the unsatisfactory application of the Community’s Nitrates Directive by Member States. 
Problemen frvrras av att medlemsstaterna tillmpar gemenskapens nitratdirektiv p ett otillfredsstllande stt.
Furthermore Community aid continued to support certain forms of agricultural production which have environmentally negative side-effects: for example the production of tobacco, sugar beet, milk, wine, fruit and vegetables, fibre flax and artificially dried fodder (see paragraphs 27 to 30). 
Vidare ges EU-std fortfarande till former av jordbruksproduktion med negativa biverkningar fr miljn, exempelvis produktion av tobak, sockerbetor, mjlk och vin, frukt och grnsaker, samt p konstgjord vg torkat foder (se punkterna 27Đ30).
The ‘accompanying measures’ to the changes made by the 1992 reform to the COMs, included: an agri-environment measure, which aimed at compensating farmers for using environmentally beneficial but costly farming techniques; and an afforestation measure, which aimed at compensating farmers for relevant expenses and loss of agricultural income resulting from planting trees on their farmland. 
De kompletterande tgrderna till frndringarna i 1992 rs reform av de gemensamma marknadsorganisationerna omfattade en tgrd inom miljprogrammen fr jordbruket som var avsedd att erstta jordbrukare fr att de anvnder miljvnliga men dyra jordbruksmetoder, och en beskogningstgrd som var avsedd att erstta jordbrukarna fr relevanta utgifter och bortfall av jordbruksinkomster till fljd av trdplantering p deras jordbruksmark.
These measures introduced explicit environmental objectives to the CAP: i.e. to reduce the polluting effects of agriculture, to favour an environmentally beneficial extensification of farming, to contribute to a countryside management compatible with environmental balance and to combat the greenhouse effect. 
I och med dessa tgrder formulerades uttryckliga miljml fr GJP, dvs. att minska jordbrukets frorenande effekter, att frmja extensifiering av jordbruket fr att gynna miljn, att bidra till en landsbygdsfrvaltning som r frenlig med en milj i jmvikt och att motverka vxthuseffekten.
However, neither the Community nor the Member States targeted the use of Community funds according to pre-established environmental priorities (see paragraphs 37 to 69). 
Emellertid har varken gemenskapen eller medlemsstaterna sett till att EU-medlen har anvnts enligt de i frvg faststllda miljprioriteringarna (se punkterna 37Đ69).
In approving programmes the Commission has deployed insufficient resources causing shortcomings in some approvals and in programme management. 
Vid godknnande av program har kommissionen inte avsatt tillrckliga resurser, ngot som har lett till brister i frga om vissa godknnanden och i administrationen av program.
Detailed implementing regulations were introduced only after four years in the case of AE, and not at all in the case of AF. 
Detaljerade genomfrandebestmmelser infrdes frst efter fyra r fr miljprogrammen fr jordbruket Đ och inte alls fr beskogningsprogrammen.
The effectiveness of some programmes is hampered by inadequacies in programme design. In some cases aid rates are too low to attract farmers to environmentally friendly farming techniques; in other cases, because aid rates are based on the average cost to farmers of compliance with programme requirements, farmers received rates of aid significantly in excess of their actual costs (see paragraphs 54 to 60). 
I en del fall r stdsatserna fr lga fr att kunna locka jordbrukarna att anvnda miljvnliga jordbruksmetoder, och i andra fall har jordbrukarna erhllit std som r betydligt hgre n deras faktiska kostnader p grund av att stdsatserna baseras p genomsnittliga kostnader fr de jordbrukare som uppfyller programkraven (se punkterna 54Đ60).
Aid should only be given if the farmer’s commitments go beyond levels marked by the Nitrate Directive and good farming practice. 
Std br endast ges om jordbrukarens taganden gr lngre n de niver som faststlls i nitratdirektivet och enligt god jordbrukarsed.
The 8.12.2000 8.12.2000 EN Official Journal of the European Communities C 353/3 Member States’ failure to fully implement the Nitrate Directive and the absence of adequate ‘Codes of Good Agricultural Practice’ for much of Europe’s farmland, create a risk of widespread local incompatibility of AE measures with the EC Treaty’s ‘polluter pays principle’: i.e., the European taxpayer is meeting some costs which should properly be borne by farmers. 
Det faktum att medlemsstaterna inte helt och hllet uppfyllt nitratdirektivet och avsaknaden av god jordbrukarsed fr stora delar av Europas jordbruksmark medfr en risk fr att 8.12.2000 8.12.2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 353/3 lokala tgrder inom miljprogrammen fr jordbruket i stor utstrckning inte fljer EG-frdragets princip att frorenaren skall betala, det vill sga de europeiska skattebetalarna str fr vissa kostnader som egentligen jordbrukarna borde bra.
There is also poor coordination between the various Community schemes which have an impact on the environmental performance of agriculture (see paragraphs 61 to 70). 
Dessutom r samordningen dlig mellan de olika EU-ordningar som inverkar p jordbrukets miljprestanda (se punkterna 61Đ70).
With respect to the implementation and control of programmes (see paragraphs 71 to 81), the AE measure in particular is very demanding of European and national administrative infrastructures. 
Nr det gller genomfrande och kontroll av program (se punkterna 71Đ81) stller i synnerhet miljprogrammen fr jordbruket mycket hga krav p den administrativa infrastrukturen p europeisk och nationell niv.
Control problems stem from weaknesses in the coordination of AE measures with the integrated administrative and control system (IACS) and from failures to address the specific control risks generated by the AE and AF measures. 
Kontrollproblemen bottnar dels i svagheter i samordningen mellan tgrder inom dessa program och det integrerade systemet fr administration och kontroll (IACS), dels underltenhet att lsa de srskilda kontrollproblem som prglar miljprogrammen fr jordbruket och beskogningsprogrammen.
For example it is very difficult to verify that farmers are respecting limits on their use of fertiliser, in most programmes one of the necessary conditions to receive aid. 
Som exempel kan nmnas att det r vldigt svrt att kontrollera att jordbrukarna inte verskrider grnserna fr anvndning av gdningsmedel Đ ngot som i de flesta programmen r ett av villkoren fr att de skall kunna f std.
On evaluation (see paragraphs 82 to 89), the failure to set quantitative objectives and the widespread lack of baseline surveys of the pre-programme environmental state both at Community level and Member State level, makes it difficult to monitor progress in achieving environmental goals against harmonised, measurable criteria since the programmes started. 
Nr det gller utvrdering (se punkterna 82Đ89) har underltenheten att uppstlla kvantitativa ml och det faktum att det ver lag saknas referensunderskningar som visar miljtillstndet p EU-niv och medlemsstatsniv vid programstarten, tillsammans gjort det svrt att utifrn harmoniserade och mtbara kriterier flja utvecklingen mot miljmlen sedan programmen inleddes.
In terms of conclusions and recommendations (see paragraphs 90 to 102) the Community has not yet succeeded in significantly ‘greening’ agriculture. 
I sina slutsatser och rekommendationer (se punkterna 90Đ102) finner revisionsrtten att gemenskapen nnu inte har lyckats miljanpassa GJP.
In view of the most recent Agenda 2000 changes to the CAP, which continue the trend towards prioritising the environment within agriculture policy, the Court holds the view that the existing optional ‘eco-conditionality’ rules should have been made mandatory throughout the European Union. 
Mot bakgrund av de senaste freslagna ndringarna av GJP i Agenda 2000, varigenom utvecklingen mot att ge miljn allt hgre prioritet inom jordbrukspolitiken fortstter, anser revisionsrtten att de befintliga frivilliga reglerna om miljvillkor borde ha gjorts tvingande inom hela Europeiska unionen.
Improvements are needed from Member States in the design, implementation, control, monitoring and evaluation of programmes. The Commission must improve programme approval and follow-up on the spot by ensuring it has sufficient staff with the right skills, in order to properly discharge its responsibilities. 
Kommissionen mste, fr att kunna fullgra sina skyldigheter p ett tillfredsstllande stt, frbttra sina insatser fr programgodknnande och fr uppfljning p plats genom att se till att dess personal r tillrckligt stor och har rtt kompetens.
A thorough review of all environmentally relevant measures which impact on agriculture should be conducted so as to secure better coordination between the various Community initiatives. 
En grundlig genomgng av alla fr miljn relevanta tgrder med inverkan p jordbruket br gras med syftet att skerstlla bttre samordning mellan de olika gemenskapsinitiativen.
C 353/4 EN Official Journal of the European Communities 8.12.2000 INTRODUCTION 1. 
C 353/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8.12.2000 INLEDNING 1.
The Treaty of Rome stipulates at Article 33 (ex Article 39(1)(a)) (1) that the CAP should ensure ‘... the optimum utilisation of the factors of production, in particular labour’. 
Enligt artikel 33 i Romfrdraget (tidigare artikel 39.1 a) (1) skall GJP trygga Ó...ett optimalt utnyttjande av produktionsfaktorerna, srskilt arbetskraftenÓ.
Due to the increasing cost of labour and rising land prices due to urbanisation, employment in agriculture decreased and production methods became more intensive. 
P grund av kade arbetskraftskostnader och stigande markpriser p grund av urbaniseringen har sysselsttningen inom jordbruket minskat och produktionsmetoderna blivit mer intensiva.
Up to the 1980s high price support and other production-related aids reinforced these trends and gave strong incentives for mechanisation and the abundant use of agro-chemicals (nitrate and phosphate fertilisers, herbicides, insecticides and fungicides). 
Fram till 1980-talet frstrktes denna utveckling av hga prisstd och andra produktionsrelaterade std vilka ven gav starka incitament till mekanisering och ondigt stor anvndning av kemikalier (gdningsmedel baserade p nitrat och fosfat, ogrsbekmpningsmedel, insektsmedel och fungici-der).
It is true that nowadays less than 5 % of the EU population feeds the rest. 
Numera frsrjer mindre n 5 % av EU:s befolkning resten av befolkningen med livsmedel.
The price, however, is the concentration of intensive agriculture in zones of comparative advantages (e.g. good soil fertility, favourable climatic conditions, close proximity to sources of inputs and markets) and a tendency for abandoning agriculture on marginal land and/or in Artificalfertiliserconsumption (i.e. nitrogen, phosphate and potassium-based), 1988 to 1997. 
Priset r emellertid att intensivt jordbruk koncentreras till omrden med komparativa frdelar (dvs. nringsrik jord, gynnsamma klimatfrhllanden, nrhet till insatsvaror och marknader) och att jordbruk p perifer mark och/ eller i avlgsna regioner tenderar att lggas ned.
Both tendencies give cause for environmental concern. 2. 
Bda dessa tendenser ger anledning till oro fr miljn. 2.
Concentration and intensification of agriculture have led to a situation where the average use of nitrogenous fertilisers reaches 34 tonnes per square mile in Germany and the United Kingdom compared to 7,6 tonnes in the United States of America(2), although the use of nitrogen fertilisers significantly declined between 1988 and 1992 (see Table 1). 
Koncentrationen och intensifieringen av jordbruket har lett till en situation dr den genomsnittliga anvndningen av kvvegdsel uppntt 34 ton per kvadratmile i Tyskland och Frenade kungariket, jmfrt med 7,6 ton i USA (2), ven om anvndningen av kvvegdsel minskade mellan 1988 och 1992 (se tabell 1).
These nitrates, due to natural rainfall and increased irrigation, enter both the surface and underground water systems causing eutrophication which endangers aquatic life. 
Naturligt regn och den kade konstbevattningen gr att dessa nitrater hamnar i bde ytvattnet och grundvattnet och orsakar eutrofiering (vergd-ning), vilket hotar de vattenlevande djuren och vxterna.
The accumulation of nitrates above the 50 ml per litre limit set by the Community’s Drinking Water Directive means that such water should not be used for human consumption, since higher levels can endanger human health. 
Nitrathalter ver 50 milliliter per liter, vilket r grnsvrdet enligt gemenskapens dricksvattendirektiv, innebr att vattnet inte br anvndas fr mnsklig konsumtion eftersom hgre niver kan orsaka hlsorisker fr mnniskan.
Water pollution is a serious environmental concern particularly in regions of water shortage. 
Vattenfrorening r ett allvarligt miljproblem, srskilt i regioner med vattenbrist.
1988 1989 1990 416 412 396 1991 1992 373 347 607 543 3120 2 906 1993 326 496 2 758 575 1 742 4 571 688 1 911 532 264 245 346 321 2 043 16 815 1994 320 476 2 789 530 1 917 4 661 730 1 896 530 258 249 365 326 2 153 17 200 1995 1996 315 325 442 437 2 862 2 814 540 539 1 868 1 867 4 813 4 841 747 756 1 887 1 883 517 508 247 253 253 253 364 325 318 302 2 242 2 193 17 414 17 298 (1000t) 1997 297 396 2 733 485 1 816 4 369 761 1 884 496 234 243 312 307 2 096 16 385 Belgo-Luxembourg Economic Union Denmark 610 F. R. of Germany (including ex-GDR from 1991) 3 108 Greece 628 Spain 2 057 France 5 909 Ireland 680 Italy 2 198 Netherlands 641 Austria 328 Portugal 289 Finland 498 Sweden 391 United Kingdom 2 450 European Union (15 countries) 20 203 Source: Eurostat New Cronos database; statistics on agricultural inputs. 
Tabell 1 Konstgdselfrbrukning (dvs. kvve-, fosfat-och kaliumbaserade) 1988 1989 416 412 (i miljoner ton) 1996 1997 325 297 642 607 543 496 3073 3120 2906 2758 2789 2862 2814 2733 1990 1991 1992 1993 396 373 347 326 1994 1995 Belgien-Luxemburg Ekonomisk union Danmark Tyskland (inklusive f.d. sttyskland frn 1991) Grekland 610 632 3 108 2 972 628 668 320 315 476 442 437 396 686 668 638 575 530 540 539 485 Spanien 2057207320141929172617421917186818671816 Frankrike Irland Italien Nederlnderna sterrike Portugal Finland Sverige Frenade kungariket Europeiska unionen (15 lnder) Klla: Eurostat New Cronos databas; statistik ver insatsvaror inom jordbruket.