natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Where planning of the full project life cycle was included in a ‘Cost benefit analysis’, maintenance costs were budgeted for. 
När en planering för projektets hela livscykel hade inklude‐ rats i en ”kostnadsnyttoanalys”, hade man också budgeterat för underhållskostnader.
In those cases there was little risk for project continuity as beneficiaries had anticipated the resources required. 
I de fallen var riskerna små för att projektet inte skulle fortleva, eftersom stödmottagarna hade förutsett vilka resurser som krävdes.
However in three cases, underestimation of maintenance costs posed a risk to projects being put into use or continuing. 
I tre fall innebar dock underskattade underhållskostnader en risk för att projekten inte skulle tas i bruk eller fortsätta.
Failure to factor in maintenance costs meant that beneficiaries were unable to finance operational costs in whole or in part and in one case, caused the project to shutdown after the warranty period (see Box 9). 
Underlåtenhet att ta med underhållskostnader i beräkningen innebar att stödmottagar‐ na inte kunde finansiera hela eller delar av driftskostnaderna och ledde i ett fall till att ett projekt måste läggas ned efter garantiperioden (se ruta 9).
34 BOX 9 IMPACT OF MAINTENANCE COSTS ON PROJECT SUSTAINABILITY e-Government: centre for services to citizens and businesses and infrastructure services in Sicily, Italy The aim of the project was to establish a technological infrastructure, shared by 57 participating bodies, and to implement a number of IT applications for the joint management of a raft of e-Government services. 
34 RUTA 9 UNDERHÅLLSKOSTNADERNAS EFFEKT PÅ PROJEKTENS VARAKTIGHET E‐förvaltning: centrum för tjänster riktade till medborgare och företag och infrastrukturtjäns‐ ter på Sicilien, Italien Syftet med projektet var att skapa en teknisk infrastruktur som skulle delas av 57 deltagande organ och att införa ett antal IT‐applikationer för den gemensamma hanteringen av en mängd e‐förvalt‐ ningstjänster.
The system was developed and became operational in April 2007. 
Systemet utvecklades och togs i drift i april 2007.
As the maintenance costs and its allocation between the participating bodies had not been foreseen at the planning stage, in May 2008, the application was shut down. Special Report No 9/2011 — Have the e-Government projects supported by ERDF been effective? 
Men eftersom man på planeringsstadiet inte hade fastställt underhållskostnaderna och hur de skulle fördelas mellan de deltagande organen, stängdes applikationen i maj 2008. Särskild rapport nr 9/2011 – Har de e‐förvaltningsprojekt som får Eruf‐stöd varit ändamålsenliga?
35 CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS 52. 
35 SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER 52.
The Court concluded that the e-Government projects supported by the ERDF have contributed to the development of electronic public services in the four selected Member States. 
Revisionsrätten drog slutsatsen att de e‐förvaltningsprojekt som fick Eruf‐stöd har bidragit till utvecklingen av elektro‐ niska offentliga tjänster i de fyra utvalda medlemsstaterna.
However, despite the fact that the majority of projects are technically operational, insufficient focus on project results has meant that the benefits obtained were much lower than expected. 
Men trots att merparten av projekten fungerar tekniskt sett, har en bristfällig inriktning på projektresultat inneburit att man har uppnått betydligt färre fördelar än förväntat.
The recommendations below have relevance for the European Commission as responsible for the execution of the budget and for the application of the principle of sound financial management and Member States’ managing authorities in the context of e-Government actions for the remainder of the 2007–13 programme period and for the design of future e-Government or similar schemes. 
Rekommendationerna nedan är av betydelse för Europeiska kommissionen såsom ansvarig för genomförandet av budgeten och för tillämpningen av principen om sund ekonomisk för‐ valtning samt för medlemsstaternas förvaltningsmyndigheter inom ramen för e‐förvaltningsåtgärder under återstoden av programperioden 2007–2013 och för utformningen av framtida program för e‐förvaltning eller liknande program.
The Court’s conclusions and recommendations related to each of the audit subquestions are as follows: HAVE THE CO-FINANCED PROJECTS BEEN SELECTED ACCORDING TO ASSESSED NEEDS? 
Revisionsrättens slutsatser och rekommendationer när det gäller respektive granskningsdelfråga är följande: HAR DE MEDFINANSIERADE PROJEKTEN VALTS UT I ENLIGHET MED EN BEHOVSBEDÖMNING?
Despite the fact that e-Government programming at national level gradually improved during the 2000–06 programme period, weaknesses in early strategies meant that the co-funded projects did not focus on addressing priority needs for e-Government development. Special Report No 9/2011 — Have the e-Government projects supported by ERDF been effective? 
Trots att den nationella programplaneringen av e‐förvaltning successivt förbättrades under programperioden 2000–2006, innebar brister i de första strategierna att de medfinansierade projekten inte var inriktade på att försöka tillgodose priorite‐ rade behov för utvecklingen av e‐förvaltning. Särskild rapport nr 9/2011 – Har de e‐förvaltningsprojekt som får Eruf‐stöd varit ändamålsenliga?
This is mainly due to the following: (a) Early e-Government strategies were prepared mainly in response to political declarations instead of a rigorous needs assessment. 
Detta beror framför allt på följande: a) De första e‐förvaltningsstrategierna utarbetades huvud‐ sakligen som svar på politiska deklarationer och inte ef‐ ter en noggrann behovsbedömning.
As a result strategies and their objectives were unable to address the most important and urgent issues which could unlock and boost e-Government development (see paragraph 20). (b) When projects were preselected centrally, there was little or no evaluation of the costs or benefits of projects or their potential impacts and results (see paragraph 25). (c) In cases where insufficient consideration was given to the capacity of project teams, in terms of skills and resources, to deliver e-Government systems as planned, this resulted in significant scope reductions (see paragraph 26). 
Detta fick till följd att strategierna och målen i dem inte kunde ta itu med de vik‐ tigaste och mest angelägna frågorna, vilket skulle kunna sätta i gång och driva på utvecklingen av e‐förvaltning (se punkt 20). b) När det första urvalet av projekt gjordes centralt gjordes endast en mycket begränsad bedömning eller ingen be‐ dömning alls av projektens kostnader eller nytta eller deras potentiella effekter och resultat (se punkt 25). c) I de fall då man inte tillräckligt beaktade projektteamens kapacitet när det gällde kompetens och resurser att kunna leverera e‐förvaltningssystem enligt planerna resulterade detta i en betydande minskning av projektens omfattning (se punkt 26).
36 RECOMMENDATION 1 (a) Member States should develop strategies for e-Government, which are based upon identified needs, have clear objectives and assign responsibilities to the bodies accountable for the achievement of these objectives. (b) Managing authorities should select e-Government projects for ERDF support on the basis of an assessment of likely project costs and benefits. Special Report No 9/2011 — Have the e-Government projects supported by ERDF been effective? 
36 REKOMMENDATION 1 a) Medlemsstaterna bör ta fram strategier för e‐förvalt‐ ning som bygger på identifierade behov, har tydliga mål och fördelar ansvaret mellan de organ som är ansvariga för att målen uppnås. b) Förvaltningsmyndigheterna bör välja ut e‐förvaltnings‐ projekt för Eruf‐stöd utifrån en bedömning av projek‐ tens sannolika kostnader och nytta. Särskild rapport nr 9/2011 – Har de e‐förvaltningsprojekt som får Eruf‐stöd varit ändamålsenliga?
The projects audited achieved results in the areas of increasing the availability of electronic public services and in the development of technical means within public authorities. 
De granskade projekten uppnådde resultat när det gällde att öka tillgången på elektroniska offentliga tjänster och utveckla tekniska hjälpmedel inom de offentliga myndigheterna.
Project outputs, although generally delivered, were often delivered late or with a reduction in scope due to poor design or lack of an implementation methodology. 
Projektens output levererades visserligen i allmänhet men ofta sent eller i mindre omfattning än planerat på grund av bristfäl‐ lig utformning eller avsaknad av en genomförandemetod.
The main identified systemic problems were as follows: (a) Most project promoters failed to identify and quantify project benefits and as a result objectives were mainly set in terms of outputs. 
De största systemrelaterade problem som revisionsrätten identi‐ fierade var följande: a) Merparten av de projektansvariga varken identifierade el‐ ler kvantifierade projektfördelar och därför fastställdes mål huvudsakligen i termer av output.
In consequence, project benefits (see paragraph 32) were rarely completely achieved and the possibilities given by new technologies were not exploited to the full. 
Detta fick till följd att fördelarna med projekten (se punkt 32) sällan uppnåd‐ des fullständigt, och de möjligheter som ny teknik gav utnyttjades inte fullt ut.
This reduced the potential benefits of projects for end-users (see paragraph 46). 
Detta minskade projektens poten‐ tiella nytta för slutanvändarna (se punkt 46).
Organisational and administrative issues, when addressed, proved more difficult to resolve than technical problems (see paragraph 33 and 34). (b) In many cases, the lack of a project management methodology in addition to inadequate planning impacted negatively on project implementation, causing delays or scope modifications. 
När organi‐ satoriska och administrativa problem behandlades visade de sig ofta vara svårare att lösa än tekniska problem (se punkterna 33 och 34). b) I många fall fick avsaknaden av en projektförvaltningsme‐ tod jämte bristfällig planering negativa effekter på genom‐ förandet av projekten och orsakade förseningar eller änd‐ ringar av projektens omfattning.
Visited projects which used PMM performed better in terms of being completed on time and on budget (see paragraph 40). (c) Most of the EIF principles were well addressed in the design of projects, however consideration should be given to the provision of services in more than one language when this is of assistance to significant user groups (see paragraph 36). 
De projekt som besöktes och som använde PMM klarade sig bättre när det gällde att avslutas i tid och inom budgetramarna (se punkt 40). c) De flesta EIF‐principerna beaktades på ett bra sätt när projekten utformades, men man bör överväga att erbjuda tjänster på mer än ett språk när detta kan vara till hjälp för stora användargrupper (se punkt 36).
37 Special Report No 9/2011 — Have the e-Government projects supported by ERDF been effective? 
37 Särskild rapport nr 9/2011 – Har de e‐förvaltningsprojekt som får Eruf‐stöd varit ändamålsenliga?
38 RECOMMENDATION 2 (a) Managing authorities in Member States should ensure that e-Government projects selected for ERDF funding focus not only on project outputs but also on the changes in processes or organisation necessary to fully benefit from the systems developed. (b) Managing authorities should emphasise the practical application of best practice and strongly recommend the use of an appropriate project management methodology for e-Government projects in receipt of ERDF funding. (c) The Commission should ensure that the EU principles and recommendations enabling trans-European interoperability, in particular the EIF principles, are considered by projects benefiting from the ERDF, in order to increase the European added value of a project and facilitate further EU-wide systems integration. 
38 REKOMMENDATION 2 a) Förvaltningsmyndigheterna i medlemsstaterna bör se till att e‐förvaltningsprojekt som väljs ut för Eruf‐fi‐ nansiering inte bara är inriktade på projektens output utan också på de process‐ och organisationsföränd‐ ringar som är nödvändiga för att man ska kunna dra full nytta av de system som utvecklas. b) Förvaltningsmyndigheterna bör betona att bästa praxis tillämpas i praktiken och starkt rekommendera att en lämplig projektförvaltningsmetod används för e‐för‐ valtningsprojekt som får Eruf‐finansiering. c) Kommissionen bör se till att de EU‐principer och EU‐re‐ kommendationer som möjliggör transeuropeisk inter‐ operabilitet, särskilt principerna för den europeiska in‐ teroperabilitetsramen (EIF), beaktas inom projekt som får Eruf‐stöd, så att man kan öka projektens europeiska mervärde och underlätta en fortsatt EU‐omfattande systemintegration.
Most of the projects audited were technologically sound and the IT applications developed provided electronic services to public bodies, citizens and businesses. 
Merparten av de granskade projekten var tekniskt tillfredsstäl‐ lande och utvecklade IT‐applikationer som erbjöd offentliga organ, företag och medborgare elektroniska tjänster.
In general, the systems co-financed by the ERDF, were appropriately maintained and financially sustainable. Special Report No 9/2011 — Have the e-Government projects supported by ERDF been effective? 
De sys‐ tem som medfinansierades av Eruf underhölls i regel på ett lämpligt sätt och var i allmänhet ekonomiskt hållbara. Särskild rapport nr 9/2011 – Har de e‐förvaltningsprojekt som får Eruf‐stöd varit ändamålsenliga?
However, many projects did not deliver all of the expected benefits to end-users and indeed the quantification of results, in any precise way, was usually not possible. 
Många projekt levererade dock inte alla förväntade fördelar till slutanvändarna, och i regel gick det inte att på ett exakt sätt kvantifiera resultaten.
This situation was mainly due to the following: (a) Organisations rarely reconfigured their processes or structures to take optimum advantage of the possibilities created by the new systems. 
Denna situation berodde framför allt på följande: a) Organisationer konfigurerade sällan om sina processer el‐ ler strukturer för att maximalt kunna utnyttja de möjlig‐ heter som de nya systemen skapat.
In some cases extra work was created by running paper and electronic versions of the same process in parallel (see paragraph 48). (b) Underestimation of maintenance costs or the failure to take them into account at all put a financial strain on projects and in three cases posed a risk to their continued operation (see paragraph 51). (c) There was little or no project follow-up providing management information related to project results. 
I vissa fall skapades extraarbete genom att man använde pappersversioner och elektroniska versioner av samma process parallellt (se punkt 48). b) Underskattning av underhållskostnaderna eller underlå‐ tenhet att alls beakta dem utsatte projekt för en finansiell påfrestning och innebar i tre fall en risk för deras fortlev‐ nad (se punkt 51). c) Det förekom endast ringa eller ingen uppföljning av pro‐ jekt där förvaltningsinformation med anknytning till pro‐ jektresultat gavs.
The lack of such data makes proper project evaluation impossible and prevents the accumulation of experience which can lead to better e-Government project design in the future (see paragraph 49). 
Bristen på sådana uppgifter gör att man inte kan utvärdera projekten på vederbörligt sätt och inte heller samla erfarenhet som kan leda till bättre utformning av e‐förvaltningsprojekt i framtiden (se punkt 49).
39 RECOMMENDATION 3 (a) When selecting e-Government projects, managing authorities should ensure that all significant costs, including maintenance have been sufficiently provided for in the cost-benefit analysis which should underpin the financing decision. (b) The Commission should ensure that managing authorities monitor and evaluate project results and impacts in order to demonstrate the effective use of EU funding and provide important feedback to improve the design of future programmes. Special Report No 9/2011 — Have the e-Government projects supported by ERDF been effective? 
39 REKOMMENDATION 3 a) När förvaltningsmyndigheterna väljer ut e‐förvalt‐ ningsprojekt bör de se till att alla större kostnader, däribland för underhåll, har beaktats tillräckligt i den kostnadsnyttoanalys som bör ligga till grund för finan‐ sieringsbeslutet. b) Kommissionen bör se till att förvaltningsmyndigheter‐ na övervakar och utvärderar projektens resultat och effekter, så att man kan visa att EU‐medlen har använts på ett ändamålsenligt sätt och ge viktig feedback som kan förbättra utformningen av framtida program. Särskild rapport nr 9/2011 – Har de e‐förvaltningsprojekt som får Eruf‐stöd varit ändamålsenliga?
40 This report was adopted by Chamber II, headed by Mr Morten LEVYSOHN, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg at its meeting of 13 July 2011. 
40 Denna rapport har antagits av revisionsrättens avdelning II, med ledamoten Morten LEVYSOHN som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 13 juli 2011.
For the Court of Auditors Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA President Special Report No 9/2011 — Have the e-Government projects supported by ERDF been effective? 
För revisionsrätten Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA Ordförande Särskild rapport nr 9/2011 – Har de e‐förvaltningsprojekt som får Eruf‐stöd varit ändamålsenliga?
41 EXECUTIVE SUMMARY I. E-Government practices and applications have developed rapidly over the last decade as the understanding of its rapidly changing potential and rapid changes in supporting technologies have been progressively understood by public authorities across Europe. 
41 SAMMANFATTNING I. Både när det gäller metoder och tillämp‐ ningar har e‐förvaltningen utvecklats snabbt det senaste årtiondet i takt med att offentliga myndigheter runtom i EU har insett dess snabbt växande möjligheter och de snabba förändringarna i fråga om teknikstöd.
In the years 2000–05, e-Government was mainly about back office automation in transactional services. 
Under perioden 2000–2005 handlade e‐förvaltning i huvudsak om automatise‐ ring av internadministrativa system för transaktionstjänster.
Today it is still about efficiency, administrative burden reduction, and better public services, but the emphasis is shifting towards user-driven public services which enhance transparency, participation and accountability. 
Även om det fortfa‐ rande handlar om att effektivisera, minska de administrativa bördorna och förbättra de offentliga tjänsterna betonar man i dag i allt högre grad användarstyrda offentliga tjänster som ger ökad insyn, delaktighet och ansvarsskyldighet.
All Member States have now committed to ambitious objectives set out in the e-Government Action Plan 2011–151, namely by 2015,50%ofEUcitizensand80%ofEU enterprises will have used e-Government services, while a number of key cross-border services will be available online, enabling citizens mobility and business to benefit from the internal market. 
Samtliga medlemsstater har nu åtagit sig att försöka nå de ambitiösa mål som fast‐ ställs i handlingsplanen för e‐förvaltning 2011–20151, nämligen att senast 2015 ska 50 % av EU‐medborgarna och 80 % av EU‐företagen ha använt e‐förvaltnings‐ tjänster, och en rad gränsöverskridande tjänster ska finnas tillgängliga online för att underlätta medborgarnas rörlighet och för att företagen ska kunna utnyttja förde‐ larna med den inre marknaden.
Solid commitment by Member States to cross-border services has in turn new implications on the way e-Government ERDF projects will be selected in the future. 
Medlems‐ staternas kraftfulla åtaganden till förmån för gränsöverskridande tjänster påverkar i sin tur hur man i framtiden kommer att välja ut de e‐förvaltningsprojekt som får Eruf‐stöd.
1 Council Conclusions of 27 May 2011 adopting the Communication COM(2010) 743 final ‘The European e-Government Action Plan 2011–15 Harnessing ICT to promote smart, sustainable & innovative Government’. 
1 Rådets slutsatser av den 27 maj 2011 om antagande av kommis‐ sionens meddelande KOM(2010) 743 slutlig EU:s handlingsplan för e‐förvaltning 2011–2015 Utnyttja IKT för att skapa en smart, hållbar och innovativ förvaltning.
REPLY OF THE COMMISSION II. 
KOMMISSIONENS SVAR II.
The projects examined by the Court were selected for funding by the managing authorities in the four Member States concerned. 
De projekt som revisionsrätten har under‐ sökt valdes ut för finansiering av förvalt‐ ningsmyndigheterna i de fyra berörda medlemsstaterna.
The 28 projects visited represent 1,9 % of total ERDF allocated to ICT projects overall and 4,2 % of ICT allocations reported in the four Member States concerned. 
De 28 projekt som undersöktes utgör 1,9 % av det totala Eruf‐stödet till IKT‐projekt och 4,2 % av IKT‐stödet i de fyra berörda medlemssta‐ terna.
Furthermore, the Commission would like to point out that e-Government actions receive financial support from other EU programmes, such as framework programmes for research and development. IV. 
Kommissionen påpekar dessutom att e‐förvaltningsåtgärder även får stöd från andra EU‐program, exempelvis ram‐ programmen för forskning och utveckling IV.
The Commission welcomes the Court’s assessment that e-Government projects supported by the ERDF have contributed to the development of electronic public services. 
Kommissionen välkomnar att revisionsrät‐ ten har konstaterat att de e‐förvaltnings‐ projekt som fick stöd från Eruf har bidragit till utvecklingen av elektroniska offentliga tjänster.
The development of e-Government applications followed earlier efforts to use ICT by private enterprises. 
Utvecklingen av e‐förvaltningsansökningar bygger vidare på privata företags tidigare insatser för att använda IKT.
The private sector’s efforts also suffered difficulties in achieving the intended benefits. 
Den privata sektorn hade också svårt att nå de avsedda effekterna.
Such shortcomings are not unusual when major innovations are being introduced. 
Sådana misslyckanden är inte ovanliga när stora innovationer införs.
However, looking at the maximisation of benefits from early e-Government projects, there is today a well advanced level of public eServices available in the Member States. Special Report No 9/2011 — Have the e-Government projects supported by ERDF been effective? 
När man tittar på maximerandet av nyttan med tidiga e‐förvaltningsprojekt finns det emellertid i dag offentliga e‐tjänster i stor omfattning i medlemsstaterna. Särskild rapport nr 9/2011 – Har de e‐förvaltningsprojekt som får Eruf‐stöd varit ändamålsenliga?
42 V. (a) Certain delays or uncertainties in the setting of priorities are not unusual in an area undergoing rapid development. 
42 V. a) Vissa förseningar eller osäkerhet kring pri‐ oriteringar är inte ovanligt på ett område som genomgår en snabb utveckling.
The Commission recognises initial weaknesses at national level to draft coherent and targeted strategies. 
Kom‐ missionen erkänner att det till en början fanns brister på nationell nivå i fråga om utarbetandet av konsekventa och mål‐ inriktade strategier.
This does not mean that all the projects did not address an important need but rather that there were weak mechanisms to prioritise projects and therefore it is difficult to establish that the projects were indeed the most important. 
Det innebär inte att alla projekt missade att ta upp ett vik‐ tigt behov utan snarare att mekanismerna för att prioritera projekt var bristfälliga och att det därför är svårt att slå fast att det faktiskt rörde sig om de viktigaste projekten.
REPLY OF THE COMMISSION Although measurement of project benefits may not have been fully in place at the period of the audited projects, the Commission notes in a more general perspective that under the e-Government Action Plan 2006–10 significant work was done on the effectiveness and efficiency gains achieved from e-Government services. 
KOMMISSIONENS SVAR Även om bedömningen av nyttan med projekten kanske inte var helt klar vid tidpunkten för granskningen konstaterar kommissionen rent allmänt att i enlighet med handlingsplanen för e‐förvaltning 2006–2010 har ett betydande arbete lagts ned för att få e‐förvaltningstjänsterna att ge effektivitetsvinster och andra fördelar.