natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Firstly, it directly funds activities such as institution building, the setting up of management systems and training. 
För det första direktfinansie‐ ras verksamhet såsom institutionsuppbyggnad, införande av förvaltningssystem och utbildning.
Secondly, it also supports capacity building through funding programmes similar to those under the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) and the Structural and Cohesion Funds in order to enable candidate countries to ‘learn by doing’ as they implement such programmes before their accession. 
För det andra stöds kapa‐ citetsuppbyggnad via finansiering av program som liknar dem inom Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) och inom struktur‐ och sammanhållningsfonderna så att kandidatländerna ”lär genom att göra” när de genomför programmen före anslutningen.
Since 2001 the Commission has provided pre-accession assistance to Croatia through several instruments (see Figure 1)4. 
Kommissionen har sedan 2001 gett föranslutningsstöd till Kro‐ atien via flera instrument (se figur 1)4.
Initially, this was provided through the Community assistance for reconstruction, development and stabilisation (CARDS) programme. 
Inledningsvis gavs stö‐ det genom gemenskapens biståndsprogram för återuppbygg‐ nad, utveckling och stabilisering (CARDS).
The Phare programme, the Commission’s main pre-accession instrument, was introduced in Croatia in 2005. 
Phareprogrammet, kommissionens viktigaste föranslutningsinstrument, infördes i Kroatien 2005.
It was complemented by the Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), financing infrastructure projects in the transport and environment sectors and the precursor of the EU Cohesion Fund, and the special accession programme for rural development (Sapard) which was similarly intended as a precursor for the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD). 
Det kompletterades av det strukturpolitiska föranslutningsinstrumentet Ispa som finansierade infrastruk‐ turprojekt inom transport och miljö och föregick EU:s Samman‐ hållningsfond, och av det särskilda föranslutningsprogrammet för jordbruket och landsbygdens utveckling Sapard som på samma sätt var avsett att föregå Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU).
From 2007 these three instruments were replaced by the Instrument for Pre-Accession (IPA), which provides funding of approximately 150 million euro per annum through five components (see Table 1). 
Från 2007 ersattes dessa tre instrument av instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA) som varje år bidrar med 150 miljoner euro via fem delar (se tabell 1).
Following accession EU funding to Croatia will greatly increase. 
Efter anslutningen kommer EU‐finansieringen till Kroatien att öka betydligt.
4 EU assistance to Croatia started in 1991, immediately after the outbreak of armed conflict in former Yugoslavia. 
4 EU:s stöd till Kroatien startade 1991, omedelbart efter det att den väpnade konflikten i f.d.
Over the period 1991–2000, 382 million euro was provided through the European Commission Humanitarian Office (1991–98), and through the Obnova (Croatian word for ‘rebuilding’) programme 1998–2000, which focused on the return and reintegration of refugees and displaced persons, reconstruction of infrastructure, economic revitalisation of war-affected areas and demining. 
Under perioden 1991–2000 gavs 382 miljoner euro genom Europeiska kommissionens kontor för humanitärt bistånd (1991–1998) och genom programmet Obnova (kroatiska för ”återuppbyggnad”) 1998–2000 som var inriktat på att flyktingar och fördrivna personer skulle återvända och återintegreras, att infrastruktur skulle återuppbyggas, att ekonomin i krigsdrabbade områden skulle återställas och på minröjning.
8 TABLE 1 Component I. Transition assistance and institution building II. 
8 TABELL 1 Del I. Övergångsstöd och institutionsuppbyggnad II.
Cross-border cooperation III. 
Gränsöverskridande samarbete III.
Regional development IV. 
Regional utveckling IV.
Human resources development V. Rural development Total Totals (2007–13) 299 105 379 104 184 1 071 IPA ASSISTANCE TO CROATIA 2007–13 (MILLION EURO) Source: COM(2009) 543 final of 14 October 2009 — Instrument for Pre-Accession Assistance (IPA) — Multiannual indicative financial framework for 2011–13. Special Report No 14/2011 – Has EU assistance improved Croatia's capacity to manage post-accession funding? 
Utveckling av mänskliga resurser V. Landsbygdsutveckling Totalt Totalt (2007–2013) 299 105 379 104 184 1 071 IPA‐STÖD TILL KROATIEN 2007–2013 (MILJONER EURO) Källa: KOM(2009) 543 slutlig av den 14 oktober 2009 – Instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA) – Flerårig vägledande finansieringsram för perioden 2011–2013. Särskild rapport nr 14/2011 – Har EU‐stödet förbättrat Kroatiens kapacitet att förvalta stöd efter anslutningen?
9 FIGURE 1 EU EXPENDITURE IN CROATIA BEFORE AND AFTER ACCESSION Source: European Court of Auditors. Special Report No 14/2011 – Has EU assistance improved Croatia's capacity to manage post-accession funding? 
9 FIGUR 1 EU‐UTGIFTER I KROATIEN FÖRE OCH EFTER ANSLUTNING Källa: Europeiska revisionsrätten. Särskild rapport nr 14/2011 – Har EU‐stödet förbättrat Kroatiens kapacitet att förvalta stöd efter anslutningen?
EU assistance to Croatia is planned by the Commission in conjunction with the Croatian authorities. 
EU‐stödet till Kroatien planeras av kommissionen tillsammans med de kroatiska myndigheterna.
The accession partnerships and the national programme for integration of Croatia into the EU are the main elements of the political framework for assistance. 
Partnerskapen för anslut‐ ning och det nationella programmet för Kroatiens integration i EU är de viktigaste delarna i den politiska ramen för stödet.
EU funding is allocated to the assistance priorities set out in the multiannual indicative planning documents (MIPDs) established by the Commission in close consultation with the national authorities. 
EU‐medlen fördelas till den prioriterade stödverksamhet som anges i de fleråriga vägledande planeringsdokument som upp‐ rättas av kommissionen i nära samarbete med de nationella myndigheterna.
The Croatian authorities draw up relevant project proposals and, together with the Commission, short-list and refine the proposals into mature projects ready for implementation. 
De kroatiska myndigheterna upprättar lämpli‐ ga projektförslag och gör, tillsammans med kommissionen, ett slutligt urval med förslag som finslipas till färdigutvecklade projekt som är redo att genomföras.
Projects are generally required to be completed within a 3-or 4-year time-frame. 
Projekten ska i allmänhet vara avslutade inom en tidsram på tre till fyra år.
They are implemented through grant schemes, contracts (for services, supplies or public works) or twinning contracts5. 
De genom‐ förs genom bidragsordningar, kontrakt (för tjänster, varor el‐ ler byggentreprenader) eller kontrakt om partnersamverkan5.
As regards the assistance under the Instrument for pre-accession assistance in rural development (IPARD), the projects are selected solely by the Croatian competent agency. 
När det gäller stöd inom instrumentet för föranslutningsstöd för landsbygdsutveckling (IPARD) väljer det behöriga organet i Kroatien själv ut projekten.
EU assistance to Croatia has been managed in three ways. 
EU‐stödet till Kroatien har förvaltats på tre sätt.
Under the CARDS programme, it was predominantly managed centrally by the Commission. However, for the more recent instruments the Commission has conferred management powers on accredited Croatian authorities for managing EU funding6, subject to ex ante checks by the EU Delegation in Croatia over tendering and contracting (decentralised management with ex ante controls). 
Inom CARDS‐ programmet förvaltades det till största delen centralt av kom‐ missionen. För de senaste instrumenten har kommissionen istället delegerat befogenheterna att förvalta EU‐medel6 till ackrediterade kroatiska myndigheter. EU:s delegation i Kroa‐ tien ska dock göra förhandskontroller vid upphandling och kontraktstilldelning (decentraliserad förvaltning med för‐ handskontroller).
The third, most advanced, management mode is when the national authorities are assessed by the Commission to have sufficient management capacity to manage EU assistance without any ex ante checks by the EU Delegation (decentralised management without ex ante controls). 
Den tredje och mest avancerade förvalt‐ ningsformen är när kommissionen bedömer att de nationella myndigheterna har tillräcklig förvaltningskapacitet för att för‐ valta EU‐stöd utan att EU:s delegation gör förhandskontroller (decentraliserad förvaltning utan förhandskontroller).
This is the management mode which most closely corresponds to the way in which EU funding is managed after accession, but in most areas the Commission has not yet approved its introduc-tion7. 
Detta är den förvaltningsform som närmast motsvarar förvaltningen av EU‐medel efter anslutning, men på de flesta områden har kommissionen ännu inte godkänt att den införs7.
Annex II sets out the different management modes for each instrument and component. 
I bilaga II visas de olika förvaltningsmetoderna för varje instrument och del.
5 Twinning is an instrument designed by the Commission to facilitate the transfer of know-how from EU Member States' administrations to the administrations of recipient countries. 
5 Partnersamverkan är ett instrument som utformats av kommissionen för att underlätta överföringen av know‐how från administrationer i EU:s medlemsstater till administrationer i mottagarländer.
They complement the transfer of know-how through service contracts with consultancy companies for technical assistance. 
Den är ett komplement till överföringen av know‐how genom tjänstekontrakt med konsultföretag för tekniskt stöd.
6 Before the Commission grants conferral of management powers, the authorities have to undergo an accreditation process by the government of Croatia. 
6 Innan kommissionen beviljar delegering av förvaltningsbefogenheter ska Kroatiens regering låta myndigheterna undergå en ackrediteringsprocess.
7 The area of rural development is an exception in this regard. 
7 Landsbygdsutveckling är ett undantag i detta avseende.
Decentralised management with ex ante checks is not applicable to the special accession programme for agriculture and rural development (Sapard) and the Instrument for pre-accession assistance in rural development (IPARD). 
Decentraliserad förvaltning med förhandskontroller ska inte tillämpas på det särskilda föranslutningsprogrammet för jordbruket och landsbygdens utveckling (Sapard) och på instrumentet för föranslutningsstöd för landsbygdsutveckling (Ipard).
The candidate country is required to obtain conferral of management powers for decentralised management without ex ante checks before starting implementation of measures under these two programmes. 
Förvaltningsbefogenheterna för decentraliserad förvaltning utan förhandskontroller ska ha delegerats till kandidatlandet innan åtgärder inom dessa två program kan börja genomföras.
10 Special Report No 14/2011 – Has EU assistance improved Croatia's capacity to manage post-accession funding? 
10 Särskild rapport nr 14/2011 – Har EU‐stödet förbättrat Kroatiens kapacitet att förvalta stöd efter anslutningen?
11 AUDIT SCOPE AND METHODOLOGY 8. 
11 REVISIONENS INRIKTNING OCH OMFATTNING SAMT REVISIONSMETOD 8.
The audit was carried out between June 2010 and June 2011. 
Revisionen ägde rum mellan juni 2010 och juli 2011.
It aimed at answering the overall question: ‘Has EU pre-accession assistance been effective in supporting Croatia prepare for managing EU funds after accession?’ 
Målet var att besvara följande övergripande fråga: ”Har EU:s föranslutningsstöd varit ändamålsenligt när det gäl‐ ler att hjälpa Kroatien att förbereda förvaltningen av EU‐medel efter anslutningen?”
The audit focused on the following two key areas: (a) Has the Commission planned EU assistance in a way which satisfactorily helps Croatia to prepare for managing EU funds after accession? (b) Have the EU-financed projects achieved the intended results in terms of strengthening Croatia’s capacity for managing EU funds? 
Revisionen inriktades på följande två nyckelområden: a) Har kommissionen planerat EU‐stödet så att det på ett till‐ fredsställande sätt hjälper Kroatien att förbereda sig inför förvaltning av EU‐medel efter anslutningen? b) Har de planerade resultaten för de EU‐finansierade projek‐ ten uppnåtts när det gäller att förstärka Kroatiens kapaci‐ tet att förvalta EU‐medel?
It was also not the aim of the audit to make an overall assessment of Croatia’s readiness for EU membership. 
Syftet var inte heller att göra en över‐ gripande bedömning av i vilken utsträckning Kroatien är redo för EU‐medlemskap.
The audit findings are based on: (a) an analysis of the documents relating to the programming and implementation of the pre-accession assistance; (b) the audit of a sample of 16 projects financed by IPA Components I, III and IV and by the previous financial instruments CARDS, Phare, ISPA and Sapard (see Annex III). 
Granskningsresultaten bygger på följande åtgärder: a) Analys av dokumenten om programplaneringen och ge‐ nomförandet av föranslutningsstödet. b) Granskning av ett urval med 16 projekt som finansiera‐ des genom IPA‐delarna I, III och IV och de tidigare finan‐ sieringsinstrumenten CARDS, Phare, ISPA och Sapard (se bilaga III).
The total value of EU assistance to these projects amounted to 96,6 million euro, which represents approximately 11 % of overall funding over the audit period8. 
Det totala värdet av EU‐stödet till dessa projekt var 96,6 miljoner euro, vilket motsvarar ungefär 11 % av den sammanlagda finansieringen under granskningsperio‐ den8.
The projects were assessed on the basis of documentary and interview evidence and on-the-spot visits which took place in October 2010 to eight of them; (c) interviews with Commission staff in Brussels and Zagreb; (d) interviews with the Croatian ministries, agencies and regional and local authorities involved in the management of EU funds in Slavonski Brod, Split, Tovarnik, Vinkovci, Zadar and Zagreb. 
Projekten bedömdes på grundval av revisionsbevis i form av dokument och intervjuer och efter besök på plats i oktober 2010 då åtta projekt besöktes. c) Intervjuer med kommissionspersonal i Bryssel och Zagreb. d) Intervjuer med kroatiska ministerier, organ och regiona‐ la och lokala myndigheter som deltar i förvaltningen av EU‐medel i Slavonski Brod, Split, Tovarnik, Vinkovci, Zadar och Zagreb.
8 Overall EU assistance to Croatia from 2001 to 2009 amounted to 860 million euro (see Table 3). Special Report No 14/2011 – Has assistance improved Croatia's capacity to manage post-accession funding? 
8 Sammantaget uppgick EU‐stödet till Kroatien mellan 2001 och 2009 till 860 miljoner euro (se tabell 3). Särskild rapport nr 14/2011 – Har EU‐stödet förbättrat Kroatiens kapacitet att förvalta stöd efter anslutningen?
12 MAP LOCATION OF THE PROJECTS AUDITED Source: Eurostat. Special Report No 14/2011 – Has EU assistance improved Croatia's capacity to manage post-accession funding? 
12 K A R TA DE GRANSKADE PROJEKTENS BELÄGENHET Källa: Eurostat. Särskild rapport nr 14/2011 – Har EU‐stödet förbättrat Kroatiens kapacitet att förvalta stöd efter anslutningen?
In designing its framework for managing pre-accession funds the Commission took account of lessons drawn from previous enlargements. 
Då kommissionen utformade sin ram för förvaltning av för‐ anslutningsmedel tog den hänsyn till erfarenheterna av tidi‐ gare utvidgningar.
Thus the introduction of IPA in 2007 brought together all pre-accession financial assistance under one instrument rather than it being dispersed across three different instruments (Phare, ISPA and Sapard) as was previously the case. 
När IPA infördes 2007 samlades sålunda allt föranslutningsstöd inom ett instrument i stället för att som tidigare ha varit spritt över tre olika instrument (Phare, ISPA och Sapard).
Prior to IPA separate mechanisms covered the coordination of the different instruments, but under IPA a more coherent system is in place for coordinating the planning of EU-funded capacity-building activities. 
Före IPA fanns det separata mekanismer för att samordna de olika instrumenten men IPA har ett mer konsekvent system för att samordna planeringen av de EU‐finansierade åtgärderna för kapacitetsuppbyggnad.
Within the Commission, the Directorate-General for Enlargement (Enlargement DG) has been assigned the lead role in coordinating IPA assistance with three other directorates-general: the Directorate-General for Regional Policy (Regional Policy DG) for Component III (Regional development); the Directorate-General for Employment, Social Affairs and Inclusion (Employment, Social Affairs and Inclusion DG) for Component IV (Human resources development); and the Directorate-General for Agriculture and Rural Development (Agriculture and Rural Development DG) for Component V (Rural development). 
Inom kommissionen har general‐ direktoratet för utvidgning (GD Utvidgning) huvudansvaret för att samordna IPA‐stödet med tre andra generaldirektorat: generaldirektoratet för regionalpolitik (GD Regionalpolitik) för del III (Regional utveckling), generaldirektoratet för sys‐ selsättning, socialpolitik och inkludering (GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering) för del IV (Utveckling av mänsk‐ liga resurser) och generaldirektoratet för jordbruk och lands‐ bygdsutveckling (GD Jordbruk) för del V (Landsbygdsutveck‐ ling).
The four directorates-general coordinate their activities related to the programming and implementation of the assistance, as well as to the negotiation of chapters, both informally and then through formal inter-service consultations. Special Report No 14/2011 – Has assistance improved Croatia's capacity to manage post-accession funding? 
De fyra generaldirektoraten samordnar sin verksamhet både när det gäller programplaneringen och genomförandet av stöd och förhandlingarna om kapitel, både informellt och senare genom formella samråd mellan avdelningarna. Särskild rapport nr 14/2011 – Har EU‐stödet förbättrat Kroatiens kapacitet att förvalta stöd efter anslutningen?
The Commission has also strengthened the link between the planning and implementation of EU pre-accession assistance and the pre-accession negotiation process. 
Kommissionen har även förstärkt kopplingen mellan plane‐ ringen och genomförandet av EU:s föranslutningsstöd och för‐ handlingsprocessen före anslutning.
This has been done by introducing into this process benchmarks to be met before the closure of chapters. 
Detta har skett genom att det i processen har införts riktmärken som ska uppnås innan kapitlen kan stängas.
This new approach has been applied to the chapters where there is EU pre-accession funding, notably Chapter 11 (Agriculture and rural development) and Chapter 22 (Regional policy and coordination of structural instruments), and has led to a greater focus on Croatia’s progress in building up its capacity in these areas with the help of EU pre-accession assistance. 
Denna nya arbetsmetod har tillämpats på de kapitel där det förekommer föranslutningsstöd från EU, det vill säga kapitel 11 (Jordbruk och landsbygdsutveckling) och kapitel 22 (Regionalpolitik och samordning av strukturinstru‐ ment) och har lett till större fokusering på Kroatiens framsteg när det gäller att bygga upp sin kapacitet på dessa områden med hjälp av föranslutningsstödet från EU.
Thus, for example, Chapter 11 benchmarks include the capacity of the paying agency and this has also been a key focus of EU assistance (see also paragraph 37). 
Exempelvis ingår i riktmärkena i kapitel 11 det utbetalande organets kapacitet, vilket också har varit ett centralt mål för EU‐stödet (se även punkt 37).
Nevertheless, this benchmark approach could have been more widely applied in Croatia than has actually been the case. 
Denna användning av riktmärken skulle dock kunna ha haft en bredare tillämpning i Kroatien än vad som i själva verket har varit fallet.
For example, the establishment of sufficient capacity in Croatian authorities for them to be authorised to manage pre-accession assistance without ex ante control by the EU Delegation has not been used as a benchmark for Chapter 22. 
Till exempel har fastställandet av att de kroatiska myndigheterna har tillräcklig kapacitet för att god‐ kännas för förvaltning av föranslutningsstöd utan förhands‐ kontroll av EU‐delegationen inte använts som ett riktmärke för kapitel 22.
THE IPA PROGRAMMING PROCEDURES ARE WELL DESIGNED AND HAVE PRIORITISED THE STRENGTHENING OF CROATIA’S ADMINISTRATIVE CAPACITY ALTHOUGH PROCUREMENT STILL NEEDS ATTENTION 14. 
IPA:S PROGRAMPLANERINGSFÖRFARANDEN ÄR VÄL UTFORMADE OCH PRIORITERAR FÖRSTÄRKNING AV KROATIENS ADMINISTRATIVA KAPACITET MEN MER UPPMÄRKSAMHET MÅSTE ÄGNAS ÅT UPPHANDLING 14.
A significant shortcoming of the EU assistance to prepare candidate countries for the 2004 and 2007 enlargements was that the economic and social cohesion programmes financed by Phare were only annual programmes9. 
En stor brist i EU‐stödet för att förbereda kandidatländerna inför utvidgningarna 2004 och 2007 var att de program för social och ekonomisk sammanhållning som finansierades ge‐ nom Phare endast varade ett år9.
Croatia has benefited from the approach introduced under IPA which provides for multiannual operational programmes akin to those used under the Structural Funds. 
Kroatien har haft nytta av den arbetsmetod som infördes med IPA och som föreskriver fleråriga operativa program liknande dem som används inom strukturfonderna.
This has both improved the possibilities for ‘learning by doing’ by establishing planning procedures closer to those applicable post accession and also enabled better planning of specific capacity-building interventions. 
Möjligheterna att ”lära genom att göra” har förbättrats genom att det har införts planeringsförfaranden som ligger närmare dem som ska tillämpas efter anslutningen, och det har också blivit möjligt att planera specifika kapaci‐ tetsuppbyggande åtgärder bättre.
Under IPA, the Regional Policy DG and the Employment, Social Affairs and Inclusion DG have also been able to provide their expertise to assist the Croatian authorities in this multiannual planning process more easily than was the case for the previous two accessions. 
Med IPA har det också varit lättare för GD Regionalpolitik och GD Sysselsättning, social‐ politik och inkludering att bidra med sina erfarenheter för att stödja de kroatiska myndigheterna i denna fleråriga plane‐ ringsprocess än vad det var vid de två tidigare utvidgningarna.
9 See European Court of Auditors Special Report No 5/2004 concerning Phare support to prepare candidate countries for managing the Structural Funds (OJ C 15, 20.1.2005, p. 
9 Se Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 5/2004 om Pharestöd för att förbereda kandidatländerna för förvaltningen av strukturfonderna (EUT C 15, 20.1.2005, s.
14 Special Report No 14/2011 – Has EU assistance improved Croatia's capacity to manage post-accession funding? 
14 Särskild rapport nr 14/2011 – Har EU‐stödet förbättrat Kroatiens kapacitet att förvalta stöd efter anslutningen?
A key step towards better post-accession management of funding by Croatia has been the Commission’s introduction of a more rigorous approach to ensuring Croatia has the capacity for managing its pre-accession funding than was the case for previous candidate countries10. 
Ett avgörande steg mot bättre medelsförvaltning i Kroatien efter anslutningen var när kommissionen införde en striktare metod för säkerställande av att landet har kapacitet att för‐ valta sina föranslutningsmedel jämfört med vad som gällde för tidigare kandidatländer10.