natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Additional resources are exploited to satisfy the increased demand from the population and agriculture, exacerbating the already fragile environment by reducing groundwater levels and, in some circumstances, accelerating the desertification processes... . 
Ytterligare resurser utnyttjas fr att tillfredsstlla den kade efterfrgan frn befolkningen och jordbruket, vilket frvrrar den redan mtliga miljn genom att det snker grundvattennivn och under vissa frutsttningar pskyndar kenspridningen.
It is estimated that about 50 % of major wetlands in Europe have “endangered status” due to groundwater overexploitation’ (7). 
Enligt uppskattningar r ungefr 50 % av de strsta vtmarkerna i Europa i fara p grund av att grundvattnet verutnyttjas (7).
‘At one time during the period 1990 to 1995 [a major drought], 25 % of the population in Spain, especially in the south of the country, was suffering restriction of domestic water supply’ (8). 
Vid ett tillflle under perioden 1990Đ1995 drabbades 25 % av Spaniens befolkning, srskilt i sdra Spanien, av restriktioner angende hushllens vattenfrsrjning p grund av en allvarlig torkaÓ (8).
Diffuse phosphorus loads from agriculture are in some countries quite significant. 
Diffusa fosforutslpp frn jordbruket r i vissa lnder ganska omfattande.
In the United Kingdom, for example, the agricultural contribution is as high as 43 %, in Germany 46 % ... and in Denmark 38 %’ (9). 
I Frenade kungariket uppgr exempelvis jordbrukets bidrag till s mycket som 43 %, i Tyskland 46 % och i Danmark 38 %Ó (9).
‘Water quality is a significant factor in exposure to health risks. 
ÓVattenkvaliteten r en viktig faktor i frga om exponering fr hlsorisker.
In general, water pollution has declined in the European Union, although concerns remain over localised quality problems, and particularly nitrate contamination of groundwater resources ... . 
Generellt har vattenfroreningarna minskat i EU, ven om vissa lokala kvalitetsproblem, och i synnerhet nitratfroreningar av grundvattenresurser, fortfarande vcker oro.
A Europe-wide assessment of drinking water quality and estimation of related health risks faces serious difficulties due to scarcity and comparability of appropriate data’ (10). 
En bedmning som omfattar hela Europa dr man bedmer dricksvattenkvalitet och drmed sammanhngande hlsorisker mter allvarliga svrigheter p grund av bristen p lmpliga uppgifter och uppgifternas bristande jmfrbarhetÓ (10).
C 353/37 (1) Ibid., p. 
(1) Ibid, s.
(9) Ibid., pp. 165 and 166. 
(9) Ibid, s. 165 och 166.
(10) Ibid., p. 
(10) Ibid, s.
C 353/38 EN Official Journal of the European Communities 8.12.2000 14. 
C 353/38 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8.12.2000 14.
‘Progress on [Directive] 91/414[/EEC] [the Community Directive combating pesticide contamination] has been glacially slow — seven years after adoption analysis is complete on only one active substance out of approximately 800’ (1). 
ÓFramstegen med direktiv 91/414/EG [direktiv som skall bekmpa froreningar p grund av pesticider] har varit extremt lngsamma Đ sju r efter antagandet har analysen fullgjorts p endast en aktiv substans av ungefr 800Ó (1).
‘Agriculture is the main source of nitrogen loading to water bodies. 
ÓJordbruket r den viktigaste kllan till kvveupptagningen i vatten.
High inputs of nitrogen to water bodies can cause significant ecological changes’ (2). 
Stora mngder kvve i vattnet kan orsaka betydelsefulla miljfrndringar (2).
‘Despite documented decreases in fertiliser use, livestock numbers and manure production, European agriculture still adds much more nitrogen to the soil than is required for crop growth. 
Trots en dokumenterad minskning av anvndningen av gdningsmedel, antalet boskapsdjur och produktionen av naturgdsel tillstter det europeiska jordbruket mycket mer kvve till jorden n vad som krvs fr att grdorna ska vxa.
When this nitrogen leaches out of the soil and reaches a water body it can cause problems’ (3). 
Nr detta kvve lcker ut ur jorden och nr ett vattendrag kan det orsaka problem (3).
The implementation of the Nitrate Directive has been unsatisfactory in the majority of Member States’ (4). 
Genomfrandet av nitratdirektivet har varit otillfredsstllande i de flesta av medlemsstaterna (4).
‘Nitrate concentrations in EU rivers have shown little change since 1980, contributing to eutrophication in coastal waters. 
Koncentrationen av nitrat i floder inom EU har inte frndrats mycket sedan 1980, vilket har bidragit till eutrofiering av vattnet vid kusterna.
It has been estimated that the supply of manure (in EU-12) exceeds 170 kg N per ha – a threshold set by the Nitrate Directive for zones which are identified to be vulnerable to the leaching of nitrate – in around 13 % (or almost 1 million) of the farms for EU-12, ranging from 63 % in the Netherlands to less than 10 % in France, Ireland and Italy’ (6). 
Det har uppskattats att utbudet av naturgdsel (i EU med 12 medlemsstater) verskrider 170 kg N per hektar Đ en grns som faststlldes i nitratdirektivet fr omrden som har definierats som srbara fr kvvelckage Đ vid ungefr 13 % (eller nstan en miljon) av jordbruksfretagen i ett EU med 12 medlemsstater vilket varierar mellan 63 % i Nederlnderna och mindre n 10 % i Frankrike, Irland och Italien (6).
‘The most serious situation was observed in regions where intensive livestock and arable farming takes place (e.g. Brittany, Paris basin, and Rhone valley)’ (7). 
Den allvarligaste situationen observerades i regioner med intensiv boskapsuppfdning och intensivt jordbruk (exempelvis Bretagne, Parisregionen och Rhonedalen)Ó (7). MARKRESURSER 16.
‘Intensive industrial agriculture gives rise to severe (and increasing) pressures on agricultural soils, which represent approximately 40 % of the European Union’s total soil resource. 
ÓIntensivt industriellt jordbruk leder till allvarliga (och kande) pfrestningar p jordbruksmarken, vilken utgr ungefr 40 % av EU:s totala markresurser.
The major impacts on soil are: increased susceptibility to wind and water erosion as a consequence of agricultural practices (long exposure of ploughed soil, loss of organic matter, cultivation on steep slopes, etc.); loss of grazing cover and erosion due to overgrazing; loss of fertility due to deep ploughing, elimination of crop residues, monoculture and elimination of mixed cultivation/animal farming; soil compaction by heavy machines, with increased run-off. 
De viktigaste effekterna fr marken r fr det frsta kad mottaglighet fr vind-och vattenerosion till fljd av jordbruksmetoder (exponering av pljd mark under lng tid, frlust av organiskt material, odling i branta backar), fr det andra frlust av vxttcke p betningsmark och erosion p grund av verbetning, fr det tredje minskad brdighet p grund av djuppljning, eliminering av skrderester, monokultur och avskaffande av blandat jordbruk och djuruppfdning och fr det fjrde sammanpressning av marken av tunga maskiner, vilket medfr en kad avrinning.
These problems, initially focused on zones with fertile soil in Europe, are now widespread at continental level, as industrial agriculture has spread to regions with less fertile and more vulnerable soils, such as the Mediterranean area’ (8). 
Dessa problem som till en brjan koncentrerades till omrden med brdig jord i Europa har nu spritt sig ver hela kontinenten i och med att det industriella jordbruket har spritt sig till regioner med mindre brdig och mer srbar jord, ssom MedelhavsomrdetÓ (8).
‘Agriculture causes acidifying emissions (ammonia) and the development in livestock will bring this sector to the very top of the contributors to acidification over the next decade’ (9). 
ÓJordbruk orsakar frsurande utslpp (ammoniak) och utvecklingen inom boskapssektorn kommer att gra denna sektor till en av dem som bidrar mest till frsurningen under det kommande rtiondetÓ (9).
Strategies for soil protection, and systems for monitoring of soil, are not adequately developed at European or national level’ (10). 
Strategierna fr markskydd och metoderna fr vervakning av jord r inte tillrckligt utvecklade p vare sig europeisk eller nationell nivÓ (10).
‘Erosion is a major cause of degradation and the effects are increasing. 
ÓErosionen r en av de viktigaste orsakerna till utarmning och effekterna blir allt vrre.
All European countries are affected to some extent: about 12 % of the land area of Europe, mainly rural, is affected by water erosion and 4 % by wind erosion...’ 
Alla europeiska lnder r drabbade i ngon utstrckning; ungefr 12 procent av det europeiska landomrdet Đ huvudsakligen landsbygd Đ r drabbat av vattenerosion och 4 % av vinderosion...
‘The major causes are unsustainable agricultural practices and overgrazing... . 
De viktigaste orsakerna r ohllbara jordbruksmetoder och verbetning...
The loss of plant nutrients and organic matter via eroded sediment reduces the fertility and productivity of the soil. 
Fr-lusten av nringsmnen och organiskt material genom eroderade sediment minskar jordens brdighet och produktivitet.
This leads to a vicious circle whereby farmers apply more fertilisers to compensate for the loss of fertility. 
Detta leder till en ond cirkel dr jordbrukarna anvnder mer gdningsmedel fr att kompensera fr den frsmrade br-digheten.
Soil, once eroded, tends to be more susceptible to further erosion, and thus the cycle intensifies. 
Nr jorden vl r eroderad r den knsligare fr ytterligare erosion, och drigenom pskyndas frloppet.
The loss of applied nutrients in this way, represents an enormous cost to the agricultural community. 
Denna frlust av tillsatta nringsmnen utgr en enorm kostnad fr jordbruket.
It has been calculated that in Austria, potential loss of organic matter in agricultural soil due to erosion could be more than 150 000 tonnes per year, while potential loss of nutrients, such as nitrogen and phosphorus, could be more than 15 000 and 8 000 tonnes per year respectively’ (12). 
Man har rknat ut att den potentiella frlusten av organiskt material i jordbruksmarken i sterrike p grund av erosion skulle kunna uppg till mer n 150 000 ton per r, och den potentiella frlusten av nringsmnen som kvve och fosfor kan uppg till mer n 15 000 respektive 8 000 ton per r (12).
‘In parts of the Mediterranean region, erosion has reached a stage of irreversibility and in some places soil erosion has practically stopped through lack of soil. With a very slow rate of soil formation, (1) Ibid., p. 
I delar av Medelhavsomrdet har erosionen gtt s lngt att den r oterkallelig och p vissa platser har erosionen (1) Ibid, s.
(2) Ibid., p. 
(2) Ibid, s.
(3) Ibid., p. 
(3) Ibid, s.
(4) Ibid., p. 
(4) Ibid, s.
(5) Ibid., p. 
(5) Ibid, s.
(6) Ibid., p. 
(6) Ibid, s.
(7) Ibid., p. 
(7) Ibid, s.
(8) Ibid., pp. 186 and 7. 
(8) Ibid, s. 186Đ187.
(9) Ibid., p. 31. 
(9) Ibid, s. 31.
(11) Ibid., p. 
(11) Ibid, s.
(12) Ibid., p. 
(12) Ibid, s.
8.12.2000 EN Official Journal of the European Communities C 353/39 any soil loss of more than 1 tonne/ha/year can be considered irreversible within a time span of 50 to 100 years. 
8.12.2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 353/39 praktiskt taget upphrt p grund av bristen p jord.
Losses of 30 to 40 tonnes/year in individual storms that may happen once every one or two years are measured regularly in the European Union, with losses of more than 100 tonne/ha in extreme events... . 
Frluster p 30Đ40 ton/r i enskilda ovder som kan intrffa en gng varje eller vartannat r uppmts regelbundet i EU, med frluster p mer n 100 ton/ha i extremfall...
Soil losses are high in Spain, where loss of soil in agricultural land reached a peak of an average 28 tonne/ha/year, in the period 1990 to 1995, while the total area affected was 18 % of the total land in 1995. 
Jordfrlusterna r stora i Spanien, dr frlusten p jordbruksmarker ndde en kulmen p i genomsnitt 28 ton/ha/r under perioden 1990Đ1995, och det totala drabbade omrdet var 18 % av totala landytan 1995.
Substantial losses have been calculated for Austria, where an average of more than 9 tonnes ha/year in agricultural land losses affected an area of approximately 8 % of the total land... . 
Avsevrda frluster har berknats fr sterrike, dr i genomsnitt mer n 9 ton/ha/r i frluster p jordbruksmark drabbade ett omrde p ungefr 8 % av den totala landytan...
The EU Mediterranean countries have severe soil erosion problems, which can reach the ultimate stage and lead to desertification. 
EU-lnderna i Medelhavsomrdet har allvarliga problem med jorderosion, som kan n slutskedet och leda till kenspridning.
At present rates of erosion, considerable areas in the Mediterranean and the Alps, currently not at risk, may reach a state of ultimate physical degradation, beyond a point of no return within 50 to 75 years. 
Med den nuvarande erosionstakten kan stora omrden i Medelhavsomrdet och Alperna, som fr nrvarande inte r i fara, inom 50Đ75 r n stadiet av slutlig fysisk utarmning, p ett oterkalleligt stt.
Some smaller areas have already reached this stage’ (1). 
Ngra sm omrden har redan ntt detta stadiumÓ (1).
‘Below the broad framework of the 5EAP, there is also no legislation at an EU level which directly addresses soil protection’ (2). 
ÓDet finns ingen lagstiftning inom EU p lgre niv n den vergripande ramen som utgrs av femte tgrdsprogrammet fr miljn som direkt behandlar markskyddÓ (2).
‘Modern intensive agricultural practices of specialising in either arable or livestock farming has resulted in declining organic content of soils in some rural areas due to the rupture of traditional organic and nutrient cycling associated with mixed farming systems’ (3). 
ÓModerna intensiva jordbruksmetoder med specialisering p antingen grdor eller boskapsuppfdning har lett till ett minskande organiskt innehll i jorden i vissa landsbygdsomrden p grund av att man bryter de traditionella organiska och nringsmssiga tervinningscykler som fungerar vid blandat lantbrukÓ (3).
AGRI-ENVIRONMENTAL MEASURES 22. 
MILJ TGRDER INOM JORDBRUKET 22.
‘Agri-environmental schemes, though important for the conservation of farmed environments of high nature value, for improved genetic diversity and for protection of agro-ecosystems, present a number of weaknesses: competition with mainstream production support payments; insufficient administrative capacity; budget limitations (in 1997 only 3,7 % of the total CAP budget, or 5 % if Member State contributions were included; in some countries, a national co-financing contribution of 25 % has proven difficult); the Regulation (EEC) No 2078/92 schemes remain viable only through additional measures for farmers (for example LEADER programmes); payments were not guaranteed to continue in the future; there was no comprehensive evaluation or monitoring of results’ (4). 
ÓMiljordningar inom jordbruket r visserligen viktiga fr bevarande av jordbruksmiljer med hgt naturvrde, fr strre genetisk mngfald och fr skydd av ekosystem inom jordbruket, men de har ett antal svagheter: De konkurrerar med allmnna produktionsstdsbetalningar; de har otillrcklig administrativ kapacitet; de har en begrnsad budget (1997 endast 3,7 % av den totala GJP-budgeten, eller 5 % om medlemsstaternas bidrag rknas in; i vissa lnder har det visat sig svrt att uppn en nationell medfinansiering p 25 %); ordningar enligt frordning (EEG) nr 2078/92 frblir genomfrbara endast genom ytterligare tgrder fr jordbrukare (till exempel Leader-programmen); det fanns ingen garanti fr fortsatta betalningar i framtiden; det har inte gjorts ngon vergripande utvrdering eller uppfljning av resultatenÓ (4).
‘A recent study has concluded that ... agri-environment measures may delay adverse developments and repair some damage but it is “highly unlikely” that the production-oriented systems can be reoriented, and that other agricultural measures are not focused on environmental benefits’ (5). 
ÓI en frsk underskning har man kommit fram till att miljtgrder fr jordbruket kan frdrja ogynnsam utveckling och reparera vissa skador men det r Őhgst osannoliktŐ att produktionsinriktade system kan omorienteras, och att andra jordbrukstgrder inte inriktas p miljmssiga frdelarÓ (5).
AFFORESTATION MEASURES 24. 
BESKOGNINGSTGRDER 24.
Council Regulation (EEC) No 2080/92 have been applied differently in Member States. 
ÓBeskogningsprogram som inletts enligt rdets frordning (EEG) nr 2080/92 har genomfrts p olika stt i olika medlemsstater.
Four EU countries (Spain, the United Kingdom, Ireland and Portugal) have actively implemented these programmes, accounting for more than 80 % of the total area afforested under the Regulation. 
Fyra EU-lnder (Spanien, Frenade kungariket, Irland och Portugal) har aktivt genomfrt dessa program och svarar fr mer n 80 % av den totala yta som beskogats inom ramen fr frordningen.
In many cases, fast-growing species, including exotic species, have been used, often at the expense of habitats of high biodiversity value’ (6). 
I mnga fall anvnds snabbvxande, ven exotiska arter, ofta p bekostnad av vrdefulla biotoper med stor biologisk mngfaldÓ (6).
‘Under afforestation measures, 700 000 ha of new forest will be created and 300 000 ha of forest will be improved in the European Union. 
ÓGenom beskogningstgrderna kommer 700 000 hektar ny skog att skapas och 300 000 hektar skog att frbttras inom EU.
This implementation, however, often disregards the choice of tree species and the impacts on soil, water, landscape and biodiversity, and so it has not necessarily been environmentally beneficial ... . 
Vid detta genomfrande nonchaleras ofta valet av trdarter och inverkan p jord, vatten, landskap och biologisk mngfald, och drfr har det inte ndvndigtvis varit frdelaktigt fr miljn.
In a recent study it was stated that the concerns of zonal afforestation plans, such as the selection of locally adapted tree species, have not been met and impacts on soil, water and biotopes must be expected’ (7). 
I en frsk underskning slogs fast att kraven p omrdesplaner fr beskogning, ssom valet av lokalt anpassade trdarter, inte har uppfyllts och att man mste vnta sig att detta inverkar p jord, vatten och biotoperÓ (7).
‘Ireland and Spain, in seeking to extend their forest cover rapidly for either commercial or watershed-management purposes, have often run into conflicts over the landscape impact largely related to the loss of open field or moorland landscapes and the planting of monocultures or coniferous trees’ (8). 
ÓIrland och Spanien har frskt snabbt ka den skogbevuxna ytan fr kommersiella syften eller fr avrinningsomr-desfrvaltning, och har d ofta sttt p konflikter angende inverkan p landskapet som till stor del gller frlust av ppna flt eller hedlandskap och plantering av monokultur eller barrtrdÓ (8).
(1) Ibid., p. 
(1) Ibid, s.
(8) Ibid., p. 
(8) Ibid, s.
C 353/40 EN Official Journal of the European Communities THE OUTLOOK 27. 
C 353/40 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning FRAMTIDSUTSIKTER 27.
‘Despite reforms of the CAP introducing certain environmental measures, there remains a prospect of agricultural polarisation: a combination of intensive farming and land marginalisation — both impacting on the environment’ (1). 
ÓTrots att reformerna av GJP innebar att vissa miljtgrder infrdes finns det fortfarande en risk fr att jordbruket polariseras; en kombination av intensivt jordbruk och marginalisering av mark Đ vilka bda inverkar p miljnÓ (1).
‘Environmentally damaging subsidies, which are another example of failure to integrate environmental cost into market prices [an aim of 5EAP], are still large in agriculture’ (2). 
ÓDe miljmssigt skadliga subventionerna, som r ytterligare ett exempel p att man misslyckats med att infrliva miljkostnader i marknadspriserna [vilket r ett av mlen med det femte tgrdsprogrammet fr miljn], r fortfarande stora inom jordbruketÓ (2).
‘It is possible that, as a result of the Agenda 2000 measures, farmers producing cereal crops will reduce their use of certain inputs, such as plant protection products and artificial fertiliser ... in the beef farming sector ... 
ÓDet r mjligt att jordbrukare som producerar spannml till fljd av Agenda 2000-tgrder kommer att minska anvndningen av vissa insatsvaror, som vxtskyddsmedel och konstgdning inom sektorn fr ntkreatursuppfdning.
There must be a concern that polarisation between intensification and marginalisation will continue’ (3). 
Man mste tnka p att polariseringen mellan intensifiering och marginalisering kommer att fortsttaÓ (3).
‘As regards future pressures and impacts on biodiversity likely to occur towards the year 2010, the main assumptions are as follows ... eutrophication will continue to be an important pressure ... intensification of agriculture can be expected to continue on a large scale in plains, notably in the Atlantic plains, and to occur locally in several regions ... in northern countries intensification of forestry and afforestation will continue ... land abandonment, mainly affecting grassland ecosystems, is likely to affect largely southern regions, with a consequent erosion of soil and an increase in fire risks. 
ÓVad gller framtida pfrestningar och den inverkan p den biologiska mngfalden som troligen kommer att intrffa framt 2010 gller fljande antaganden: Eutrofieringen kommer att fortstta att vara en stor pfrestning; intensifieringen av jordbruket kan frvntas fortstta i stor skala p slttland, framfr allt slttland vid Atlantkusten, och upptrda lokalt i flera regioner; i de nordliga lnderna kommer intensifieringen av skogsbruket och beskogningen att fortstta; mark kommer att verges, vilket huvudsakligen drabbar ekosystem i grsbevuxna omrden, och framfr allt de sdra regionerna, med en drp fljande jorderosion och en kad brandrisk.
Land abandonment and marginalisation also concern continental and sub-continental middle mountains’ (4). 
Markvergivande och marginalisering av mark omfattar ven kontinentala och subkontinentala hglandsomrden (4).
‘Even measures to create protected areas or to promote environmentally friendly agricultural production cannot prevent influences and impacts if the areas of land involved are small’ (5). 
Inte heller tgrder fr att skapa skyddade omrden eller frmja miljvnlig jordbruksproduktion kan frhindra pverkan och effekter om de berrda landytorna r smÓ (5).
‘Results of the 1999 CAP reform are expected to have both positive and negative impacts on biodiversity, but the full implications cannot yet be foreseen’ (6). 
ÓResultatet av GJP-reformen 1999 frvntas f bde positiva och negativa effekter p den biologiska mngfalden, men dess fulla betydelse kan nnu inte frutsesÓ (6).
‘Rural policies, and notably agri-environmental rural policies, have a great potential for environmental integration in a spatial context or framework within which it is possible to discern the actual impact of the shifts in policy response. 
ÓLandsbygdspolitiken, och framfr allt politiken fr miljtgrder inom jordbruket, har mycket stora mjligheter att integrera miljn inom ett omrde eller en ram dr det r mjligt att urskilja den faktiska effekten av att politiken frndras.
A significant step in this direction is Agenda 2000 which introduces rural policies, including agri-environmental rural policies, and investment in environmentally sound techniques, as a second pillar of the CAP’ (7). 
Ett viktigt steg i denna riktning utgrs av Agenda 2000 som innebr att landsbygdspolitik, inklusive miljpolitik inom jordbruket, och investeringar i miljmssigt sunda tekniker infrs som en andra pelare i GJPÓ (7).
‘It will also be important to ensure that adequate mechanisms are in place for monitoring the impact of rural development and agri-environmental measures given the paucity of data relating to the current measures’ (8). 
ÓDet kommer ven att vara viktigt att se till att det finns lmpliga mekanismer fr uppfljning av effekten av landsbygdsutvecklingen och miljtgrderna fr jordbruket mot bakgrund av bristen p uppgifter rrande de nuvarande tgr-dernaÓ (8).
8.12.2000 (1) Ibid., p. 
8.12.2000 (1) Ibid, s.