natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Commission corrective action intends to ensure that Structural Funds spending is dedicated to compliant projects, thereby protecting the EU budget as well as contributing to cohesion policy objectives. 
Syftet med kommissionens korrigerande åtgärder är att se till att strukturfondens utgifter används till projekt som stämmer överens med reglerna, och därigenom skydda EU:s budget och bidra till sammanhållningspolitikens mål.
Member States are required to recover the irregular expenditure from the concerned project beneficiaries. 
Medlemsstaterna åläggs att återvinna oriktiga utgifter från de berörda projektens stödmottagare.
Therefore, it cannot be considered as a burden for the tax payers. 
Det kan därför inte anses vara en belastning för skattebetalarna.
When this is not possible, for example because the responsibility for irregularities is with the Member State administration (system deficiencies) and not with individual beneficiaries, the financial burden falls upon the national budget of the concerned administration. 
När detta inte är möjligt, t.ex. på grund av att ansvaret för oriktigheterna ligger hos medlemsstatens förvaltning (systembrister) och inte hos de enskilda stödmottagarna, vilar den finansiella bördan på den berörda förvaltningens nationella budget.
Financial corrections are a useful tool for Member States to improve their management and control systems and to prevent irregularities in the future. 
Finansiella korrigeringar är ett användbart verktyg för medlemsstaterna när de ska förbättra sina förvaltnings-och kontrollsystem och för att förhindra framtida oriktigheter.
Corrections imposed to Member States mean less revenue from the EU budget than initially planned and the necessity to find additional national public funds to pay for the projects not eligible for EU co-financing. 
De korrigeringar som åläggs medlemsstaterna innebär mindre intäkter från EU-budgeten än man ursprungligen räknat med och därmed att det behövs ytterligare nationella medel för att betala de projekt som inte ger rätt till samfinansiering från EU.
REPLY OF THE COMMISSION Recommendation 2 The Commission considers that Member States should have the right to substitute ineligible expenditure they detect with legal and regular expernditure in order to optimise the use of cohesion spending which contributes to its added value and to ensure efficient controls at Member State level. 
KOmmISSIONENS SVAR rekommendation 2 Kommissionen anser att medlemsstaterna bör ha rätt att ersätta icke stödberättigande utgifter som de upptäcker med lagliga och korrekta utgifter för att kunna optimera användningen av sammanhållningsmedlen, vilket bidrar till dess mervärde och till att garantera effektiva kontroller på medlemsstatsnivå.
The Commision’s proposal for the 2014–20 regulatory framework provides that ‘Where irregularities affecting annual accounts sent to the Commission are detected by the Commission or by the European Court of Auditors, the resulting financial correction shall reduce support from the unds to the operational programme’ (Article 137.6), thereby limiting the possibilities of withdrawal/replacement to the ongoing financial year. 
I kommissionens förslag om budgetramen för åren 2014–2020 föreskrivs att ”Om oriktigheter som påverkar årsredovisningar som lämnats in till kommissionen upptäcks av kommissionen eller av Europeiska revisionsrätten ska den finansiella korrigeringen leda till att stödet från fonderna till det operativa programmet minskas” (artikel 137.6) vilket begränsar möjligheterna att dra tillbaka eller ersätta stödet till det pågående budgetåret.
This provision is intended as an incentive for expenditure included in the annual certified accounts to be legal and regular. Special Report No 3 / 2012 – Structural Funds: Did the Commission successfully deal with deficiencies identified in the Member States' management and control systems? 
Denna bestämmelse är avsedd att fungera som ett incitament för att de utgifter som inkluderas i den attesterade årsredovisningen är lagliga och korrekta. Särskild rapport nr 3/2012 – Strukturfonder: Lyckades kommissionen åtgärda de brister som identifierats i medlemsstaternas förvaltnings‐ och kontrollsystem?
European Court of Auditors Special Report No 3/2012 Structural Funds: Did the Commission successfully deal with deficiencies identified in the Member States’ management and control systems? 
Europeiska revisionsrätten särskild rapport nr 3/2012 strukturfonder: lyckades kommissionen åtgärda de brister som identifierats i medlemsstaternas förvaltnings-och kontrollsystem?
Luxembourg: Publications Office of the European Union 2012 — 62 pp. — 21 × 29.7 cm ISBN 978-92-9237-465-5 doi:10.2865/53010 63 
Luxemburg: Europeiska unionens publikationsbyrå 2012 — 62 s. — 21 × 29,7 cm ISbN 978‐92‐9237‐481‐5 doi:10.2865/57722 63
Free publications: HOW TO OBTAIN EU PUBLICATIONS • via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu); • at the European Union’s representations or delegations. 
hur hittar man eu:s publikatiOner? gratispublikationer: • genom EU bookshop (http://bookshop.europa.eu). • hos Europeiska unionens representationer och delegationer.
You can obtain their contact details on the Internet (http://ec.europa.eu) or by sending a fax to +352 2929-42758. Priced publications: • via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu). Priced subscriptions (e.g. annual series of the Official Journal of the European Union and reports of cases before the Court of Justice of the European Union): • via one of the sales agents of the Publications Office of the European Union (http://publications.europa.eu/others/agents/index_en.htm). 
Adressuppgifter finns på Internet (http://ec.europa.eu/) eller kan fås från fax +352 292942758. avgiftsbelagda publikationer • genom EU bookshop (http://bookshop.europa.eu). avgiftsbelagda prenumerationer (t.ex. årsabonnemang på Europeiska unionens officiella tidning och på rättsfallssamlingen från europeiska unionens domstol) • genom ett av Europeiska unionens publikationsbyrås försäljningsombud (http://publications.europa.eu/others/agents/index_sv.htm).
WHEN SIGNIFICANT DEFICIENCIES ARE IDENTIFIED IN THE MEMBER STATES’ MANAGEMENT AND CONTROL SYSTEMS FOR STRUCTURAL FUNDS, THE COMMISSION HAS TO ENSURE THAT PAST IRREGULARITIES ARE CORRECTED AND THAT SYSTEMS ARE IMPROVED FOR THE FUTURE. 
NÄR bETydANdE bRISTER IdENTIfIERAS I mEdLEmSSTATERNAS föRVALTNINgS-Och KONTROLLSySTEm föR STRUKTURfONdERNA måSTE KOmmISSIONEN SE TILL ATT TIdIgARE ORIKTIghETER KORRIgERAS Och ATT SySTEmEN föRbÄTTRAS föR fRAmTIdEN.
IN THIS REPORT THE COURT ASSESSED WHETHER THE COMMISSION DEALT IN A SATISFACTORY WAY WITH DEFICIENCIES IDENTIFIED IN THE MEMBER STATES’ SYSTEMS. 
REVISIONSRÄTTEN göR I dENNA RAPPORT EN bEdömNINg AV Om KOmmISSIONEN På ETT TILLfREdSSTÄLLANdE SÄTT hAR åTgÄRdAT bRISTER SOm IdENTIfIERATS I mEdLEmSSTATERNAS SySTEm.
EUROPEAN COURT OF AUDITORS QJ-AB-11-015-EN-C 
EUROPEISKA REVISIONSRÄTTEN QJ-Ab-11-015-SV-c
EUROPEAN COURT OF AUDITORS EN USING STRUCTURAL AND COHESION FUNDS TO CO-FINANCE TRANSPORT INFRASTRUCTURES IN SEAPORTS: AN EFFECTIVE INVESTMENT? 
EUROPEISKA REVISIONSRÄTTEN SV ATT ANVÄNDA STRUKTUR-OCH SAMMANHÅLLNINGSFONDERNA TILL MEDFINANSIERING AV TRANSPORTINFRASTRUKTUR I KUSTHAMNAR – EN ÄNDAMÅLSENLIG INVESTERING?
Special Report No 4 2012 ISSN 1831-0834 
Särskild rapport nr 4 2012 ISSN 1831-0990
Special Report No 4 2012 USING STRUCTURAL AND COHESION FUNDS TO CO-FINANCE TRANSPORT INFRASTRUCTURES IN SEAPORTS: AN EFFECTIVE INVESTMENT? (pursuant to Article 287(4), second subparagraph, TFEU) EUROPEAN COURT OF AUDITORS 
Särskild rapport nr 4 2012 ATT ANVÄNDA STRUKTUR-OCH SAMMANHÅLLNINGSFONDERNA TILL MEDFINANSIERING AV TRANSPORTINFRASTRUKTUR I KUSTHAMNAR – EN ÄNDAMÅLSENLIG INVESTERING? (i enlighet med artikel 287.4 andra stycket i EUF‐fördraget) EUROPEISKA REVISIONSRÄTTEN
EUROPEAN COURT OF AUDITORS 12, rue Alcide De Gasperi 1615 Luxembourg LUXEMBOURG Tel. +352 4398-1 Fax +352 4398-46410 E-mail: eca-info@eca.europa.eu Internet: http://eca.europa.eu Special Report No 4 2012 A great deal of additional information on the European Union is available on the Internet. 
EUROPEISKA REVISIONSRÄTTEN 12, rue Alcide De Gasperi 1615 Luxemburg LUXEMBURG Tfn +352 4398-1 Fax +352 4398-46410 E-post: eca-info@eca.europa.eu Internet: http://eca.europa.eu Särskild rapport nr 4 2012 En stor mängd övrig information om Europeiska unionen är tillgänglig på internet via Europa‐servern (http://europa.eu).
Luxembourg: Publications Office of the European Union, 2012 ISBN 978-92-9237-580-5 doi:10.2865/89278 © European Union, 2012 Reproduction is authorised provided the source is acknowledged. Printed in Luxembourg 
Luxemburg: Europeiska unionens publikationsbyrå, 2012 ISBN 978‐92‐9237‐596‐6 doi:10.2865/93560 © Europeiska unionen, 2012 Kopiering tillåten med angivande av källan. Printed in Luxembourg
4 35–38 CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS ANNEX I — OVERVIEW OF STRUCTURAL AND COHESION FUNDS ALLOCATIONS FOR TRANSPORT INFRASTRUCTURES IN SEAPORTS DURING THE PERIOD 2000–06 PER MEMBER STATE ANNEX II — OVERVIEW OF PROJECTS SELECTED PER REGION REPLY OF THE COMMISSION Special Report No 4 / 2012 – Using Structural and Cohesion Funds to co-finance transport infrastructures in seaports: an effective investment? 
35–38 SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER BILAGA I — ÖVERSIKT ÖVER FÖRDELNINGEN AV STRUKTURFONDS-OCH SAMMANHÅLLNINGSFONDSMEDEL TILL TRANSPORTINFRASTRUKTUR I KUSTHAMNAR UNDER PERIODEN 2000–2006 PER MEDLEMSSTAT BILAGA II — ÖVERSIKT ÖVER UTVALDA PROJEKT PER REGION KOMMISSIONENS SVAR 4 Särskild rapport nr 4/2012 – Att använda struktur‐ och sammanhållningsfonderna till medfinansiering av transportinfrastruktur i kusthamnar – en ändamålsenlig investering?
Directorate-General (DG): A department of the European Commission. 
Generaldirektorat (GD): En avdelning inom Europeiska kommissionen.
In this audit, the relevant DGs were the Regional Policy DG and the Mobility and Transport DG. 
Denna revision berör GD Regionalpolitik och GD Transport och rörlighet.
Operational programme: The document prepared at central or regional level in a Member State and approved by the Commission which takes the form of a consistent set of priorities comprising multiannual measures. 
Operativt program: Dokument som utarbetas på central eller regional nivå i en medlemsstat och godkänns av kommissionen och som ska utgöra en uppsättning väl samordnade prioriteringar med fleråriga åtgärder.
Retrospective financing: The switching of projects initially proposed for implementation with EU co-funding with replacement projects. 
Retroaktiv finansiering: När projekt som ursprungligen föreslogs för genomförande med medfinansiering från EU byts ut mot ersättningsprojekt.
These are projects which have already been funded and sometimes already completed with national funds. 
Detta är projekt som redan har finansierats och ibland redan avslutats med hjälp av nationella medel.
These projects replace those originally included in the operational programme but which have been delayed or abandoned. 
Dessa projekt ersätter dem som ursprungligen ingick i det operativa programmet men som har försenats eller övergetts.
6 Structural Funds and Cohesion Fund: The Union’s principal policy instrument in support of the Treaty objectives of economic and social cohesion. 
Strukturfonder och Sammanhållningsfonden: Unionens främsta politiska verktyg för att förverkliga målen i fördraget på området ekonomisk och social sammanhållning.
Several funds are used as financial instruments to promote economic and social cohesion between the regions of the EU. 
Flera fonder används som finansiella instrument för främjandet av den ekonomiska och sociala sammanhållningen mellan EU:s regioner.
This audit concerned in particular the following two funds: (a) The European Regional Development Fund (ERDF): aimed at investing in infrastructure, creating or preserving jobs, sustaining local development initiatives and activities of small and medium-sized enterprises; (b) The Cohesion Fund (CF): aimed at strengthening economic and social cohesion by financing environment and transport projects in Member States with a per capita GNP of less than 90 % of the EU average. 
Denna revision berörde särskilt följande två fonder: a) Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf). Fonden ska investera i infrastruktur, skapa eller bevara arbetstillfällen samt stödja lokal utveckling och verksamhet inom små och medelstora företag. b) Sammanhållningsfonden. Fonden ska stärka den ekonomiska och sociala sammanhållningen genom att finansiera miljö-och transportprojekt i medlemsstater vilkas BNP per capita är lägre än 90 % av EU-genomsnittet.
7 I. Since 2000, the EU has made available around 6,2 billion euro through the Structural and Cohesion Funds to co-finance the construction of seaport infrastructures. 
7 I. Sedan 2000 har EU genom struktur-och sammanhållningsfonderna ställt omkring 6,2 miljarder euro till förfogande för att medfinansiera uppförandet av hamninfrastruktur.
The investments are managed by the regional authorities and the European Commission. 
Investeringarna förvaltas av de regionala myndigheterna och Europeiska kommissionen.
The European Court of Auditors assessed whether the transport infrastructure projects in seaports were effective by examining the objectives and outputs of 27 projects assisted by the ERDF and the Cohesion Fund and the way in which Member States had managed this expenditure and the Commission had supervised the process. III. 
Europeiska revisionsrätten bedömde om transportinfrastrukturprojekten för hamnar var ändamålsenliga genom att undersöka målen och outputen för 27 projekt som fick stöd från Eruf och Sammanhållningsfonden samt hur medlemsstaterna hade förvaltat utgifterna och hur kommissionen hade övervakat processen. III.
The Court found that: — Only 11 out of the 27 projects were effective in supporting transport policy objectives. 
Revisionsrätten rekommenderar att kommissionen, för att råda bot på de olika brister som har konstaterats, - Bara 11 av de 27 projekten var ändamålsenliga när det gällde att stödja transportpolitiska mål.
In addition, some constructions had not been completed, some were not in use and others will need considerable further investment before they can be put into effective use. — None of the audited regions had a long-term port development plan in place and no needs assessment had been carried out. 
Dessutom hade några anläggningar inte färdig- ställts, några användes inte och andra kommer att behöva betydande ytterligare investeringar innan de kan drivas ändamålsenligt. - Ingen av de granskade regionerna hade en långsik- tig hamnutvecklingsplan och det hade inte gjorts några behovsbedömningar.
In addition, there was a lack of suitable projects for funding and retrospective financing was used to absorb the available funds. — Administrative procedures in the Member States for such projects were long and burdensome, sometimes leading to delays and additional expenditure. — Little consideration was given to the monitoring and supervision of project results, with the monitoring committees and the managing authorities focusing on the rate of spending. Indicators were designed mainly to monitor spending and construction. The results and impacts of the infrastructures were not monitored and empty ports and unused seaport infrastructures were found. 
Dessutom rådde det brist på lämpliga projekt för finansiering, och retroaktiv finansiering användes för att utnyttja de tillgängliga medlen. påminner medlemsstaterna om att de ska använda EU-finansieringen i enlighet med principen om sund ekonomisk förvaltning och vid behov tillhandahåller lämplig vägledning, strävar efter att garantera att dess beslut och övervakning när det gäller infrastruktur i kusthamnar leder till att strukturfonderna används ändamålsenligt så att målen i de operativa programmen främjas, - Medlemsstaternas administrativa förfaranden för dessa projekt var långa och betungande och ledde ibland till förseningar och extra utgifter. - sätter upp som villkor för sammanhållningsfonds-stöd för den kommande perioden att det finns en heltäckande långsiktig hamnutvecklingsstrategi (som bygger på en behovsbedömning) för alla hamnar i den berörda regionen, - Projektresultaten övervakades och kontrollerades endast i liten utsträckning, och övervakningskom- mittéerna och förvaltningsmyndigheterna riktade in sig på utnyttjandegraden.
Special Report No 4 / 2012 – Using Structural and Cohesion Funds to co-finance transport infrastructures in seaports: an effective investment? 8 INTRODUCTION SEAPORTS IN THE EUROPEAN ECONOMY 1. 
Särskild rapport nr 4/2012 – Att använda struktur‐ och sammanhållningsfonderna till medfinansiering av transportinfrastruktur i kusthamnar – en ändamålsenlig investering? 8 INLEDNING KUSTHAMNAR I DEN EUROPEISKA EKONOMIN 1.
Seaports are organised areas and structures for boarding passengers and loading or unloading ships. 
Kusthamnar är områden och strukturer som har anlagts för ombordstigning av passagerare och lastning och lossning av fartyg.
In 2009, 404 million passengers passed through the more than 1 200 merchant ports along the 100 000 km of European coasts1. 
Under 2009 passerade 404 miljoner passagerare de mer än 1 200 handelshamnarna längs Europas 100 000 km långa kust1.
The volume of freight handled in ports in the 27 EU Member States was around 3,9 billion tonnes2. 
Den mängd gods som hanterades i de 27 EU-ländernas hamnar var omkring 3,9 miljarder ton2.
Approximately 214 000 people worked in the European water transport sector in the 2005/06 period, generating 22 billion euro of added value on a turnover of approximately 100 billion euro3. 
Ungefär 214 000 personer arbetade i den europeiska vattentransportsektorn under perioden 2005/2006 och genererade 22 miljarder euro i mervärde på en omsättning på uppskattningsvis 100 miljarder euro3.
Maritime transport is the second most important mode of transport within the EU, with most freight still being moved by road (see Figure 1). 
Sjöfart är det näst viktigaste transportsättet inom EU – den största delen av allt gods fraktas fortfarande på vägarna (se illustration 1).
Overall, the Commission forecasts that transport will continue to grow, that EU maritime transport will increase from 3,8 billion tonnes in 2006 to some 5,3 billion tonnes in 20184 and that road transport will continue to have the highest growth rate of all transport modes. FIGURE 1 OVERVIEW OF THE USE OF TRANSPORT MODES FOR INTRA-EU 1 Source: Eurostat data on number of passengers in maritime transport. 
Kommissionen förutser att transporterna generellt kommer att fortsätta att öka, att sjötransporterna i EU kommer att öka från 3,8 miljarder ton 2006 till cirka 5,3 miljarder ton 20184 och att vägtransporterna är det transportsätt som fortfarande kommer att ha den högsta tillväxttakten 1 Källa: Uppgifter från Eurostat om antal passagerare inom sjöfarten.
See http://epp.eurostat.ec.europa. eu/portal/page/portal/ transport/data/database 2 Source: ‘Energy, transport and environment indicators’, Eurostat, February 2011. 
Se http://epp. eurostat.ec.europa.eu/portal/ page/portal/transport/data/ databasen 2 Källa: Energy, transport and environment indicators (om energi-, transport-och miljöindikatorer), Eurostat, februari 2011.
3 Source: ‘European Business: Facts and Figures’, Eurostat, October 2009. 
3 Källa: European Business, Facts and Figures (Europas näringsliv, fakta och siffror), Eurostat, oktober 2009.
4 Paragraph 6 of ‘Strategic goals and recommendations for the EU’s maritime transport policy until 2018’ (COM(2009) 8 final of 21 January 2009) . 
4 Punkt 6 i KOM(2009) 8 slutlig, 21.1.2009 – Strategiska mål och rekommendationer för EU:s sjöfartspolitik fram till 2018.
FREIGHT IN TONNES/KM Inland Waterways Oil Pipelines Rail 3,3 % 10,5 % Sea 37,3 % 3,2 % Air 0,1 % Source: ‘Panorama of Transport’, Eurostat, 2009. 
ILLUSTRATION 1 ÖVERSIKT ÖVER TRANSPORTSÄTT FÖR FRAKT INOM EU I TON/KM Transporter på inre vattenvägar Oljeledningar 3,3 % Järnvägstransporter 10,5 % Sjötransporter 37,3 % 3,2 % Lufttransporter 0,1 % Källa: “Panorama of Transport“, Eurostat, 2009.
Road 45,6 % Special Report No 4 / 2012 – Using Structural and Cohesion Funds to co-finance transport infrastructures in seaports: an effective investment? 
Vägtransporter 45,6 % Särskild rapport nr 4/2012 – Att använda struktur‐ och sammanhållningsfonderna till medfinansiering av transportinfrastruktur i kusthamnar – en ändamålsenlig investering?
EUROPEAN POLICIES AND SEAPORTS 4. 
EU:s POLITIK OCH KUSTHAMNAR 4.
The 1992 Commission White Paper5 identified multimodal terminals and interoperability as keys to increasing the sustainability of mobility in Europe and stressed the importance of investment in port infrastructure. 
I kommissionens vitbok från 19925 fastställdes att multimodala terminaler och samverkansförmåga var mycket viktigt när det gäller att göra rörligheten inom Europa mer hållbar, och där framhålls också betydelsen av investeringar i hamninfrastruktur.
In this context, it stated that there were ports in the Community which were lagging behind in terms of investment in new infrastructure and connecting links to inland networks. 
I detta sammanhang nämndes att det fanns hamnar i gemenskapen som låg efter när det gällde investeringar i ny infrastruktur och anslutningar till inlandsnätverk.
The Commission’s 2001 White Paper6 stressed the importance of shifting the balance between the various modes of transport and ports are crucial for this as they are the first ‘modal node’, connecting and transferring goods and passengers between maritime and land-based modes of transport. 
I kommissionens vitbok från 20016 betonades vikten av att ändra förhållandet mellan olika transportsätt, och hamnarna är avgörande för detta eftersom de är den första knutpunkten, där gods och passagerare kan föras över från sjöfart till landbaserad transport.
The European Council in 2001 considered that priority should be given to investments in rail, sea and inland waterways to encourage intermodal transport7. 
Europarådet 2001 ansåg att man skulle prioritera investeringar i järnvägar, vattenvägar till havs och inre vattenvägar för att uppmuntra intermodala transporter7.
In the framework of the cohesion policy, the ERDF regulation provides for the possibility of investments in infrastructure ‘contributing to the establishment and development of trans-European networks in the area of transport’8. 
Inom ramen för sammanhållningspolitiken tillåter Eruf-förordningen investeringar i infrastruktur som ”bidrar till upprättande och utbyggnad av transeuropeiska nät såvitt avser transport”8.
In addition, the Cohesion Fund regulation allows assistance for ‘transport infrastructure projects of common interest’9. 
Dessutom är det enligt förordningen om Sammanhållningsfonden möjligt att ge stöd till ”trans-portinfrastrukturprojekt av gemensamt intresse”9.
Between 2000 and 2006, 2,8 billion euro from the Structural and Cohesion Funds was allocated to seaport infrastructures10. 
Mellan 2000 och 2006 anslogs 2,8 miljarder euro från struktur-och sammanhållningsfonderna till infrastruktur i kusthamnar10.
Four countries were allocated 85,5 % of the total amount to be spent (see Figure 2 and Annex I for the details). 
Fyra länder tilldelades 85,5 % av det totala belopp som skulle fördelas (närmare uppgifter finns i illustration 2 och bilaga I).
A further 3,4 billion euro has been allocated for seaport investments during the 2007–13 financing period11. 
Ytterligare 3,4 miljarder euro har anslagits till investeringar i kusthamnar under finansieringsperioden 2007–201311.
5 Point V.1 of ‘The future development of the common transport policy’ (COM(1992) 494 final of 2 December 1992). 
5 Punkt V.1 i KOM(1992) 494 slutlig, 2.12.1992 – The future development of the common transport policy (Den framtida utvecklingen av den gemensamma transportpolitiken).
6 ‘European transport policy for 2010: time to decide’ (COM(2001) 370 final of 12 September 2001). 
6 KOM(2001) 370 slutlig, 12.9.2001 – Den gemensamma transportpolitiken fram till 2010: Vägval inför framtiden.