natgillin/translations-raw huggingface dataset:
15 Moon, S. and Bulíř, A., Do IMF-supported programs help make fiscal adjustment more durable?, IMF working paper, 2003. 
15 S. Moon och A. Bulíř: Do IMF-Supported Programs Help Make Fiscal Adjustment More Durable? (gör IMF-stödda program att finanspolitiska korrigeringar blir hållbarare?), arbetsdokument från IMF, 2003.
16 Hernandéz de Cos, P. and Enrique Moral-Benito, The role of public wages in fiscal consolidation process, workshop ‘Government wage bill: determinants, interactions and effects’ organised by Directorate-General for Economic and Financial Affairs, 2014. 
16 P. Hernandéz de Cos och E. Moral-Benito: The Role of Public wages in Fiscal Consolidation Process, Workshop ’Government wage bill: determinants, interactions and effects’ (om den roll lönerna i offentlig sektor spelar i budgetkonsoli-deringsprocessen, och en workshop om offentliga löneutgifter – hur de fastställs, samverkar och vilka effekter de får) anordnades av generaldirektoratet för ekonomi och finans, (2014).
17 Daniel, J., Davis, J., Fouad, M. and Van Rijckeghem, C.,’Fiscal adjustment for stability and growth’, Pamphlet Series No 55, 2006, International Monetary Fund, Washington, D.C. 
17 J. Daniel, J. Davis, M. Fouad och C. Van Rijckeghem: Fiscal Adjustment for Stability and Growth (finanspolitiska korrigeringar för stabilitet och tillväxt), broschyr nr 55, (2006), Internationella valutafonden, Washington D.C. 12 effekten av löner och sysselsätt-Villkoren är antingen kvantitativa (t.ex. en gräns för finansieringsunderskott) eller strukturella (t.ex. striktare tillämpning av konkurrenslagstiftning).
Introduction 15 Focus of programme conditions Programme Fiscal consolidation Structural reforms Financial sector Hungary Yes No significant reforms — Strengthening of regulation and supervision Latvia Yes — Business environment — Active labour market policies — Management of EU funds — Strengthening of regulation and supervision — Bank resolution or consolidation plans Romania I Yes — Business environment — Management of EU funds — Strengthening of regulation and supervision Romania II Yes — Labour market reforms — Competitiveness within the economy No significant reforms Ireland Yes — Labour market reforms — Competitiveness within the economy — Deleveraging — Strengthening of regulation and supervision — Bank resolution or consolidation plans Portugal Yes — Labour market reforms — Competitiveness within the economy and outside — Education — Health sector — Business environment — Judicial reforms — Housing market — Deleveraging — Strengthening of regulation and supervision — Bank resolution or consolidation plans Source: ECA based on relevant Council decisions and initial programme documents. 
Inledning 15 Fokus för programvillkoren Program Budgetkonsolidering Strukturella reformer Finanssektorn Ungern Ja Inga omfattande reformer — Förbättrad reglering och tillsyn Lettland Ja — Företagsklimat — Aktiv arbetsmarknadspolitik — Förvaltningen av EU-medel — Förbättrad reglering och tillsyn — Planer för resolution eller konsolidering av banker Rumänien I Ja — Företagsklimat — Förvaltningen av EU-medel — Förbättrad reglering och tillsyn Rumänien II Ja — Arbetsmarknadsreformer — Ekonomins konkurrenskraft Inga omfattande reformer Irland Ja — Arbetsmarknadsreformer — Ekonomins konkurrenskraft — Skuldsanering — Förbättrad reglering och tillsyn — Planer för resolution eller konsolidering av banker Spanien Ja — Arbetsmarknadsreformer — Ekonomins konkurrenskraft, intern och extern — Utbildning — Hälso-och sjukvårdssektorn — Företagsklimat — Reform av rättsväsendet — Bostadsmarknaden — Skuldsanering — Förbättrad reglering och tillsyn — Planer för resolution eller konsolidering av banker Källa: Revisionsrätten på grundval av relevanta rådsbeslut och ursprungliga programdokument.
15 The role of structural conditions is mainly to implement structural reforms aimed at enhancing the long-term sustainability of macroeconomic adjustments. 
15 De strukturella villkoren är i första hand till för att genomföra strukturella reformer som ska göra makroekonomiska justeringar hållbarare på lång sikt.
Financial sector conditions aim to stabilise the financial sector, which often plays a key role at the beginning of a programme, when bank restructuring typically takes place. 
Villkoren för finanssektorn används för att stabilisera finanssektorn, som ofta spelar en avgörande roll i början av ett program när omstruktureringen av banker oftast äger rum.
Implementation 16 The Commission must verify, at regular intervals, whether the economic policy of the beneficiary Member State complies with its adjustment programme and with the programme conditions. 
Genomförande 16 Kommissionen ska med jämna mellanrum kontrollera om den ekonomiska politiken i den medlemsstat som får bistånd överensstämmer med saneringsprogrammet och med programvillkoren.
The programme conditions are monitored by the Commission18 in coordination with the IMF. 
Programvillkoren övervakas av kommissionen18 tillsammans med IMF.
To that end, the beneficiary Member States report regularly on the progress of programme implementation19, and the partners undertake monitoring visits. 
Medlemsstater som får stöd rapporter därför regelbundet om hur programgenomförandet fortskrider19 och samarbetspartnerna gör övervakningsbesök.
Both the Commission and the IMF prepare their own review reports after their visit. 
Kommissionen och IMF utarbetar var sin kontrollrapport efter besöken.
18 In the case of the EFSM, the ECB is also involved in monitoring. 
18 När det gäller EFSM deltar även ECB i övervakningen.
19 A memorandum of understanding generally includes an annex with the indicators and data that the country must provide on a regular basis. 
19 Samförståndsavtalet innehåller i allmänhet en bilaga med de indikatorer och uppgifter som landet regelbundet ska rapportera.
Introduction 16 17 On the basis of its review, the Commission, after consulting the EFC, decides on the release of further instalments and whether any programme conditions should be modified and/or appended to address unforeseen circumstances such as a change in the macroeconomic situation, significant data revisions or political or institutional factors in the Member State. 
Inledning 16 17 På grundval av sin kontroll beslutar kommissionen, efter att ha rådfrågat ekonomiska och finansiella kommittén, om ytterligare trancher ska frigöras och om programvillkor ska ändras eller läggas till för att möta oförutsedda omständigheter, som en ändrad makroekonomisk situation, väsentligt ändrade uppgifter eller politiska eller institutionella faktorer i medlemsstaten.
The initial memorandum of understanding can be revised to account for these new circumstances and secure implementation of the adjustment programme. 
Det ursprungliga samförståndsavtalet kan ändras för att ta hänsyn till de nya omständigheterna och säkerställa genomförandet av saneringsprogrammet.
18 If the review results in significant amendments to the conditions20, the Council decision must be amended as well. 
18 Om kontrollen resulterar i väsentligt ändrade villkor20 måste även rådets beslut ändras.
The procedure for amending the Council decision is largely similar to the initial negotiation process (see paragraphs 8 to 10)21. 
Förfarandet för att ändra rådets beslut följer i stort sett den ursprungliga förhandlingsprocessen (se punkterna 8–10)21.
Financial resources Programme financing 19 The amount lent under each assistance programme covers the Member State’s ‘financing gap’ — its financial needs until it is able to finance its government accounts (maturing debt and new deficits) or its external economic position (balance of payments) under normal conditions. 
Finansiella anslag Programfinansiering 19 Det belopp som lånas ut inom varje stödprogram täcker medlemsstatens ”finansieringsunderskott” – landets finansiella behov till dess att det kan finansiera sina offentliga räkenskaper (den skuld som förfaller till betalning och nya underskott) eller sin externa ekonomiska ställning (betalningsba-lans) under normala omständigheter.
20 The external financing of euro area economies goes through the Eurosys-tem22. 
20 Den externa finansieringen av ekonomierna i euroområdet går via Eurosys-temet22.
The financing gaps of euro area countries are therefore limited to the needs of their governments. 
Finansieringsunderskotten för länder i euroområdet gäller därför enbart de offentliga förvaltningarnas behov.
Outside the euro area, the financing gap includes all external financing needs as presented in a country’s balance of payments. 
Utanför euroområdet inbegriper finansieringsunderskottet alla externa finansieringsbehov såsom de presenteras i ett lands betalningsbalans.
21 During programme negotiation, the partners estimate the financing gap using macroeconomic and fiscal projections and a set of assumptions, such as the rollover rates of debt23. 
21 Under programförhandlingarna uppskattar samarbetspartnerna finansieringsunderskottet med hjälp av makroekonomiska och finanspolitiska beräkningar och en uppsättning antaganden, som refinansieringsgraden för skulder23.
The final level of programme financing is based on this estimate, but it is also subject to negotiation between the partners and the Member State. 
Den slutliga nivån på programfinansieringen bygger på denna uppskattning, men den är också föremål för förhandlingar mellan samarbetspartnerna och medlemsstaten.
The Member State’s internal funding sources may also be considered. 
Medlemsstatens interna finansieringskällor kan också beaktas.
22 For an overview of the key elements of programme financing, the relative share of each key lender and the amounts of financial assistance disbursed, see Figure 2. 
22 En översikt över programfinansie-ringens centrala komponenter, varje central långivares relativa andel och det finansiella bistånd som betalats ut finns i figur 2.
21 The Commission carried out 36 formal reviews of the six audited programmes. 
21 Kommissionen gjorde 36 formella kontroller av de sex granskade programmen.
In 16 cases, the review was followed by an amendment to the corresponding Council decision. 
I 16 fall ledde kontrollen till att motsvarande rådsbeslut ändrades.
22 The Eurosystem is the central banking system of the euro area. 
22 Eurosystemet är euroområdets centralbankssystem.
It consists of the European Central Bank and national central banks. 
Det består av Europeiska centralbanken och nationella centralbanker.
23 When a country’s debt is about to mature it needs to be ‘rolled over’ into a new debt ,which will cover repayment of the old. 
23 När ett lands skuld är på väg att förfalla måste den ”re-finansieras” till en ny skuld som täcker betalningen av den gamla.
Rollover brings the risk that the debt may be refinanced at a higher interest rate, thus increasing interest expenditure, or that the borrowing country will not raise enough funds to cover repayment of the old debt in full. 
Refinansiering medför en risk för att räntan på skulden kan bli högre, vilket ökar ränteutgifterna, eller att det land som lånar pengar inte kan skaffa tillräcklig finansiering för att återbetala hela den gamla skulden.
24 Although the legal framework allows for the provision of loans by the EU alone, in recent practice assistance has usually been granted in cooperation with the IMF and other international institutions or countries. 
24 Även om den rättsliga ramen tillåter att EU ensamt tillhandahåller lån har praxis på senare tid varit att bistånd vanligen har beviljats i samarbete med IMF och andra internationella institutioner eller länder.
Introduction 17 Programme financing Overall programme financing in euro Hungary Latvia 20 billion 7.5 billion ... as a percentage of each country’s GDP 19 % 40 % Financing committed by the European Union 33 % 41 % 6.5 billion 3.1 billion Disbursements as a percentage of committed financing Hungary Latvia Balance of payments/EFSM 1 Precautionary assistance. 
Inledning 17 Programfinansiering Sammanlagd programfinansiering i euro Ungern Lettland 20 miljarder 7,5 miljarder i procent av respektive lands BNP 19 % 40 % Rumänien 20 miljarder + 5,4 miljarder1 17 % Irland 67,5 miljarder 43 % 33 % (60 % med EFSF) 22,5 (40,2) miljarder Irland IMF Portugal 78 miljarder 46 % 33 % (67 %) 26 (52) miljarder Portugal Övriga långivare Anslag från Europeiska unionen 33 % 6,5 miljarder Utbetalningar i procent av anslagen Ungern 25 % 5 miljarder Rumänien EFSF 41 % 3,1 miljarder Lettland Betalningsbalans/EFSM 1 Förebyggande finansiellt stöd.
Not included in the other charts. 
Ingår inte i de andra diagrammen.
85 % 72 % 94 % 65 % 100 % 92 % 100 % 100 % 97 % 92 % 100 % 97 % Figure 2 
85 % 72 % 94 % 65 % 100 % 92 % 100 % 100 % 97 % 92 % 100 % 97 % Figur 2
Introduction 18 23 The five Member States used 95 % of the financing committed by the European Union, and 13 % of that amount had already been repaid by 31 March 2015 (see Figure 3). 
Inledning 18 23 De fem medlemsstaterna utnyttjade 95 % av den finansiering som Europeiska unionen tillhandahöll. Av beloppet hade 13 % betalats tillbaka redan den 31 mars 2015 (se figur 3).
Financial assistance: amounts disbursed and repayments outstanding Assistance to be provided by the European Union 63 billion euro Disbursed by country 2.9 Repayments outstanding by country1 5.0 23.9 Romania Portugal Latvia Ireland Hungary 70 % 100 % 24 % 100 % 1.5 3.5 23.9 Amounts borrowed and disbursed 60 billion euro 0.7 22.5 5.5 22.5 27 % 1 Data as of 31 March 2015. 
Ekonomiskt bistånd: utbetalda belopp och utestående återbetalningar Bistånd från Europeiska unionen (anslag) 63 miljarder euro Utbetalningar per land 2,9 Utestående återbetalningar per land1 5,0 23,9 Rumänien Portugal Lettland Irland Ungern 70 % 100 % 24 % 100 % 1,5 3,5 23,9 Belopp som lånats och betalats ut 60 miljarder euro 0,7 22,5 5,5 22,5 27 % 1 Uppgifter per den 31 mars 2015.
Source: ECA, data provided by the European Commission. 
Källa: Revisionsrätten, uppgifter från Europeiska kommissionen.
Total outstanding 52 billion euro Figure 3 
Totalt utestående belopp 52 miljarder euro Figur 3
Introduction 19 Borrowing on the markets 24 To provide its share of total financial assistance, the European Union borrowed on the capital markets and lent the money to the Member States in difficulty on the same terms, i.e. for the same amount and with the same coupon and maturity date. 
Inledning 19 Upplåning på marknaden 24 För att tillhandahålla sin del av det totala ekonomiska biståndet lånade Europeiska unionen på kapitalmarknaderna och lånade därefter ut pengarna på samma villkor, dvs. med samma belopp och samma kupong-och för-fallodag, till medlemsstater som hade svårigheter.
By the end of 2014, the EU had made a total of 22 bond issues with a nominal value of 60.1 billion euro. 
I slutet av 2014 hade EU gjort totalt 22 obligationsemissioner med ett nominellt värde av 60,1 miljarder euro.
The Commission managed the borrowing on behalf of the EU. 
Kommissionen förvaltade upplåningen för EU:s räkning.
25 Borrowing generally took the form of euro medium-term notes (EMTNs), which are issued on the capital markets and listed on the Luxembourg stock exchange. 
25 Upplåningen skedde oftast i form av så kallade Euro Medium Term Notes (EMTN), som ges ut på kapitalmarknaderna och noteras på Luxemburgs fondbörs.
European investors represent around 80 % of all investors in EMTNs. 
Europeiska investerare står för omkring 80 % av alla investeringarna i EMTN.
26 The debt servicing of EMTNs remains an obligation of the European Union, which must ensure that all payments are made in a timely manner if the debtor Member State fails to reimburse the capital and/or interest due. 
26 Skuldtäckningen av EMTN åligger Europeiska unionen, som måste se till att alla betalningar görs i rätt tid om gäldenärsmedlemsstaten inte betalar tillbaka det kapital eller den ränta som förfallit.
Audit approach 20 27 The audit examined whether the Commission’s management of financial assistance programmes was appropriate. 
Revisionsmetod 20 27 Vi granskade om kommissionen förvaltade programmen för ekonomiskt bistånd på ett tillfredsställande sätt.
This was addressed by the following sub-questions. (i) Were the growing fiscal risks detected on time? (ii) Were processes sufficiently well designed to make a comprehensive input into programme decisions? (iii) Did the Commission borrow at the best possible rates and in accordance with best debt issuance practices? (iv) Did the financial assistance programmes meet their main objectives? 
Denna fråga besvarades med hjälp av följande delfrågor: i) Upptäcktes de växande finanspolitiska riskerna i tid? ii) Var processerna tillräckligt väl utformade för att ge heltäckande input till programbesluten? iii) Lånade kommissionen till bästa möjliga ränta och i enlighet med bästa praxis för emission av skuldebrev? iv) Uppnådde programmen för ekonomiskt bistånd sina viktigaste mål?
28 The audit covered the Commission’s management of financial assistance provided under the balance-of-payments facility and the EFSM, for which the Commission borrowed on the capital markets using the EU budget as guarantee. 
28 Revisionen omfattade kommissionens förvaltning av ekonomiskt bistånd som tillhandahölls inom systemet för betalningsbalansstöd (betalningsbalansfaciliteten) och EFSM, för vilka kommissionen lånade på kapitalmarknaderna med EU-budgeten som säkerhet.
The audit encompassed the financial assistance paid to Hungary, Latvia, Romania (the first two programmes), Ireland and Portugal, with an emphasis on the Commission’s role in these programmes. 
I revisionen ingick det ekonomiska biståndet till Ungern, Lettland, Rumänien (de två första programmen), Irland och Portugal, med betoning på kommissionens roll i dessa program.
We also examined the Commission’s cooperation with its partners (the ECB and the IMF), but did not audit the partners. 
Vi kontrollerade även kommissionens samarbete med sina samarbetspartner (ECB och IMF) men vi granskade inte samarbetspartnerna.
29 We did not audit the decisions taken at the EU’s political level and we limited the scope of the audit in several aspects. 
29 Vi granskade inte de beslut som fattades på EU:s politiska nivå, och vi begränsade revisionens omfattning i flera avseenden.
We did not consider the counterfactual scenario of no financial assistance or the feasibility of resolving the crises by other means (e.g. the mutualisation of sovereign debt). 
Vi övervägde inte det motsatta scenariot utan ekonomiskt bistånd eller möjligheten att lösa krisen på annat sätt (t.ex. delning av ansvaret för statsskulder).
Nor did we assess debt sustainability or the likelihood that the loans will be repaid. 
Vi bedömde inte heller skuldens hållbarhet eller sannolikheten för att lånen betalas tillbaka.
We also did not evaluate if the Council had chosen the most appropriate deficit targets or structural conditions to resolve the crisis. 
Inte heller utvärderade vi om rådet hade valt de lämpligaste underskottsmålen eller strukturella villkoren för att lösa krisen.
When auditing the Commission’s cooperation with other partners, we did not assess whether their involvement was justified. 
När vi granskade kommissionens samarbete med andra samarbetspartner bedömde vi inte om deras deltagande var motiverat.
30 The audit criteria were derived from the following sources: (i) regulatory requirements (Council regulations, Council decisions, memoranda of understanding between the Commission and the Member States); (ii) the Commission’s internal rules and procedures (internal control standards and guidelines); (iii) good management practices and evaluation criteria derived from evaluations of IMF programmes, ex post evaluations of the EU’s balance-of-payments assistance to non-EU countries, previous Court reports on macrofinancial assistance, guidelines and other publications from independent institutes and think tanks, and academic research; and (iv) best practices suggested in a number of guidelines on public debt management, investor relations and transparency in debt issuance. 
30 Revisionskriterierna härleddes från följande källor: i) Lagstadgade krav (rådets förordningar, rådets beslut och samförståndsavtal mellan kommissionen och medlemsstaterna). ii) Kommissionens interna regler och förfaranden (normer för intern kontroll och riktlinjer). iii) God förvaltningspraxis och bra utvärderingskriterier hämtade från utvärderingar av IMF-program, efterhandsutvärderingar av EU:s betalningsbalansstöd till tredjeland, tidigare rapporter från revisionsrätten om makroekonomiskt stöd, riktlinjer och andra publikationer från oberoende institut och tankesmedjor samt akademisk forskning. iv) Förslag på god praxis hämtade från olika riktlinjer om stats-skuldsförvaltning, relationer med investerare och insyn vid emission av skuldebrev.
Audit approach 21 31 Annex III provides further details of the audit methodology. 
Revisionsmetod 21 31 Bilaga III innehåller närmare uppgifter om granskningsmetoden.
32 The audit evidence was collected on the basis of: (i) a detailed review of documentation relating to the EU’s financial assistance programmes (programme documents, internal Commission analyses, spreadsheet forecasts, evaluations and studies by other organisations); (ii) interviews with the staff of the Commission’s Directorate-General for Economic and Financial Affairs; (iii) interviews with the staff of national authorities, such as ministries of finance, central banks, programme coordination units and sector ministries; (iv) a scorecard analysis of programme conditions25 to classify them by characteristics and compliance; and (v) interviews with the staff of the IMF and the ECB. 
32 Revisionsbevisen samlades in på grundval av i) en detaljgranskning av handlingar om EU:s program för ekonomiskt bistånd, (programdokument, kommissionens interna analyser, prognoser i kalkylbladsformat och utvärderingar och studier gjorda av andra organisationer), ii) intervjuer med personal vid kommissionens generaldirektorat för ekonomi och finans, iii) intervjuer med personal vid nationella myndigheter, såsom finansministerier, centralbanker, enheter för programsamordning och fackministerier, iv) en analys med hjälp av en resultattavla av programvillkor25 för att klassificera dem efter kännetecken och efterlevnad, v) intervjuer med personal vid IMF och ECB.
25 The sample included 360 unique conditions. 
25 Urvalet bestod av 360 unika villkor.
Part I 22 The Commission was unprepared for the magnitude of the crisis that broke out The Commission underestimated the extent of the fiscal imbalances in the run-up to the crisis 33 Warning the Council about mounting fiscal imbalances in the Member States is arguably one of the Commission’s most important activities in the area of economic and financial affairs. 
DelI 22 Kommissionen var oförberedd på omfattningen av den kris som bröt ut Kommissionen underskattade storleken på de finanspolitiska obalanserna innan krisen bröt ut 33 Enligt mångas förmenande är en av kommissionens viktigaste uppgifter när det gäller ekonomi och finans att varna rådet om stigande finanspolitiska obalanser i medlemsstaterna.
Prior to the crisis, there was already a surveillance framework geared towards monitoring the fiscal situation in the Member States26. 
Före krisen fanns det redan en ram som utformats för övervakning av den finanspolitiska situationen i medlemsstaterna26.
34 Although the financial assistance programmes’ macroeconomic objectives went beyond fiscal adjustment, in all five programmes budget sup-port27 turned out to be a key part of how assistance was used. 
34 Även om de makroekonomiska målen för programmen för ekonomiskt bistånd handlade om mer än finanspolitiska korrigeringar visade sig bud-getstödet27 vara en central del i hur biståndet användes i alla fem programmen.
This raises a question as to whether the mounting fiscal risks were detected on time and flagged under the surveillance procedures. 
Detta väcker frågan om huruvida de ökande finanspolitiska riskerna upptäcktes och signalerades i tid med hjälp av övervakningsförfarandena.
The Commission estimated the public budgets to be stronger than they actually were 35 There are two key types of fiscal indicator. 
Kommissionen uppskattade de offentliga budgetarna som starkare än de faktiskt var 35 Budgetindikatorer kan delas upp i två huvudtyper.