natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Audit scope and approach 17 14 The aim of the Court’s audit was to assess whether the EIT is an effective tool to foster innovation in the EU. 
Revisionens inriktning 17 och omfattning samt revisionsmetod 14 Syftet med vår revision var att bedöma om EIT är ett ändamålsenligt verktyg för att främja innovation i EU.
In particular, the rationale, design and implementa‐ tion of the EIT were examined to assess whether this new instrument is on the right path to achieve its general objective of boosting EU innovation by integrat‐ ing the knowledge triangle. 
Vi har framför allt tittat på EIT:s grund, utformning och genomförande för att bedöma om detta nya instrument är på rätt väg för att nå sitt allmänna mål att stärka innovationen i EU genom att integrera kunskapstriangeln.
15 The audit was carried out between December 2014 and June 2015 and covered KIC and EIT activities from 2010 to 2014. 
15 Revisionen genomfördes mellan december 2014 och juni 2015 och omfattade KI-gruppernas och EIT:s verksamhet under 2010–2014.
The EIT undertook several initiatives in 2015 which are described in paragraphs 96 to 103. 
EIT tog flera initiativ 2015 som beskrivs i punkterna 96–103.
We met representatives of the following: ο DG Education and Culture of the European Commission, ο the EIT’s headquarters, ο the three KIC legal entities, ο seven KIC partners, and ο five co‐location centres13. 16 The KIC partners were selected based on the amount of EIT funding they have re‐ ceived. 
Vi träffade företrädare för ο Europeiska kommissionens generaldirektorat för utbildning och kultur, ο EIT:s huvudkontor, ο de tre KI-gruppernas rättsliga enheter, ο sju KI-gruppspartner, ο fem samlokaliseringscentrum.13 16 Valet av KI-gruppspartner baserades på hur stor EIT-finansiering de hade tagit emot.
A second criterion was used to ensure that the sampled KIC partners cov‐ ered all KICs launched in 2010 and all types of organisation representing the three sides of the knowledge triangle (i.e. universities, research institutes and business‐ es). 
Ett andra kriterium användes för att se till att de utvalda KI-gruppspartnerna omfattade alla KI-grupper som hade bildats 2010 och alla typer av organisationer som företräder kunskapstriangelns tre sidor (dvs. universitet, forskningsinstitut och företag).
On a sample basis, KIC activities funded by the EIT were also reviewed. 
Dessutom granskade vi ett urval av KI-gruppernas insatser som hade finansierats av EIT.
17 The audit approach was complemented by: ο a web‐based survey to collect the views of the KIC partners14; ο a quantitative analysis of the costs reported of the KICs covering the 2010‐ 2014 period; ο a review of the academic literature on innovation and EIT; and ο an analysis of the initiatives taken by the EIT and the Commission during and since our audit. 
17 Revisionsmetoden kompletterades med ο en webbaserad enkät för att inhämta åsikter från KI-gruppernas partner14, ο en kvantitativ analys av de kostnader som KI-grupperna redovisat för perioden 2010–2014, ο en genomgång av forskningslitteraturen om innovation och EIT, ο en analys av de initiativ som tagits av EIT och kommissionen under och efter vår revision.
18 Prior to the audit, a panel of key stakeholders was organised to better under‐ stand the main challenges the EIT has to face. 
18 Inför revisionen satte vi samman en panel av de viktigaste intressenterna för att bättre förstå de främsta utmaningar som EIT står inför.
Data and conclusions from the Court’s annual audit of the EIT’s financial accounts have also been used as a source of information. 
Uppgifter och slutsatser från revisionsrättens årliga revision av EIT:s redovisning har också använts som informationskälla.
13 Located in Grenoble (KIC InnoEnergy), London (Climate‐KIC and EIT Digital) and Stockholm (EIT Digital and KIC InnoEnergy). 
13 I Grenoble (KI-gruppen InnoEnergy), London (KI-gruppen Climate och EIT Digital) och Stockholm (EIT Digital och KI-gruppen InnoEnergy).
14 The KICs only provided valid email addresses for 298 KIC partners (out of 546), of which 113 answered the survey fully, representing a response rate of38%. 
14 KI-grupperna lämnade endast giltiga e-postadresser till 298 KI-gruppspartner (av 546), varav 113 besvarade enkäten i sin helhet, vilket motsvarar en svarsandel på 38 %.
Observations 18 The EIT is based on a valid rationale 19 The stakeholders and the majority of the KIC partners who responded to the survey are of the opinion that the main barriers to innovation are, by order of importance for the respondents to the survey (see Figure 4): Main barriers to innovation according to respondents Administrative and legal barriers Pressure to obtain immediate financial return Difficult access to finance Limited involvement of business in the development of educational courses offered by higher education Insufficient investments in innovative activities by higher education and by the private sector Source: ECA. 
Iakttagelser 18 EIT bygger på en god grund 19 Intressenterna och majoriteten av de KI-gruppspartner som svarade på enkäten anser att de viktigaste hindren för innovation, i rangordning efter betydelse för dem som besvarade enkäten, är följande (se figur 4): De viktigaste hindren för innovation enligt de svarande Administrativa och rättsliga hinder Krav på omedelbar finansiell avkastning Svårt att få tillgång till finansiering Begränsad medverkan från näringslivet i utvecklingen av högre utbildningskurser Bristande investeringar i innovativ verksamhet från organisationer för högre utbildning och den privata sektorn Källa: Europeiska revisionsrätten.
20 0 % 20 % 90 % 83 % 79 % 77 % 64 % 40 % 60 % 80 % 100 % Percentage of respondents agreeing Other barriers to innovation in the EU were reported to be: too many different public funding mechanisms with their own rules which weaken the overall effi‐ ciency of public support schemes; too much fragmentation of the research effort across the EU leading to costly duplication; a lack of common strategies and/or synergies in the EU programmes with other EU, national and local programmes which support innovation; the existence of different legal systems at the national level, restricting cross‐border innovation; lack of an effective EU internal market, which increases the difficulty of commercialising new products/services in other EU countries. 
20 0 % 20 % 90 % 83 % 79 % 77 % 64 % 40 % 60 % 80 % 100 % Procentandel svarande som håller med Andra hinder för innovation i EU som nämndes var att det finns alltför många olika offentliga finansieringsmekanismer med egna regler som försämrar den övergripande effektiviteten i de offentliga stödordningarna, alltför stor fragmentering av forskningsinsatserna i hela EU vilket leder till kostsamt dubbelarbete, brist på gemensamma strategier och/eller synergieffekter i EU-programmen med andra EU-program och nationella och lokala program, förekomsten av olika rättsliga system på nationell nivå som hindrar gränsöverskridande innovation, avsaknad av en ändamålsenlig inre marknad i EU, vilket gör det svårare att få ut nya produkter/tjänster på marknaden i andra EU-länder.
Observations 19 21 Almost 80 % of the survey respondents agreed that public schemes supporting innovation are not sufficiently geared towards market applications. 
Iakttagelser 19 21 Nästan 80 % av de svarande höll med om att de offentliga ordningarna till stöd för innovation inte är tillräckligt inriktade på marknadstillämpningar.
This view was also confirmed during the interviews. 
Denna åsikt bekräftades också under intervjuerna.
According to 66 % of the respondents to the survey, the objectives of the EIT are relevant to addressing the main barriers impeding innovation in the EU — see Annex II for the EIT’s objectives. 
Enligt 66 % av de svarande är EIT:s mål relevanta för att undanröja de största hindren för innovation i Europa – se bilaga II angående EIT:s mål.
All those consulted confirmed the reasons and the need to set up a new EU instrument (the EIT) which differed from the existing ones. 
Alla som deltog i samrådet bekräftade argumenten för och behovet av att inrätta ett nytt EU-instrument (EIT) som skilde sig från de befintliga instrumenten.
22 The market failures the EIT aims to address (see Figure 5) are the structural weaknesses that hamper innovation and consequently constitute an obstacle to economic growth and job creation. 
22 De marknadsmisslyckanden som EIT ska avhjälpa (se figur 5) är de strukturella brister som hämmar innovation och därför hindrar ekonomisk tillväxt och skapande av arbetstillfällen. Entreprenörskulturen utvecklas inte tillräckligt.
The lack of commercialisation of the results and the low level of cooperation between the research‐focused universities and market‐oriented companies are often cited as main reasons for the EU falling short in innovation performance. 
Bristen på kommersialisering av resultatet och den låga graden av samarbete mellan de forskningsinriktade universiteten och de marknadsinriktade företagen nämns ofta som de viktigaste orsakerna till att EU inte lever upp till målen för innovation.
Higher education has not focused sufficiently on fostering innova‐ tors and entrepreneurs. 
Den högre utbildningen har inte varit tillräckligt inriktad på att få fram innovatörer och entreprenörer.
The market failures the EIT aims to address Weak economic growth and job creation Inability to deliver new services, products and processes STRUCTURAL WEAKNESSES Research results not brought to the markets Poor talent Attraction/ Retention Poor research records in terms of creating social or economic value Low scale of resources including human resources Lack of entrepreneurial culture Too low private investment in R&D Barriers to collaboration within the knowledge triangle Source: ECA. 
De marknadsmisslyckanden som EIT ska avhjälpa Svag ekonomisk tillväxt och brist på nya arbetstillfällen Oförmåga att leverera nya tjänster, produkter och processer STRUKTURELLA BRISTER Forskningsresultat kommer inte ut på marknaderna Svårigheter att attrahera/ hålla kvar förmågor Begränsade forskningsresultat i fråga om att skapa samhälleligt eller ekonomiskt värde Begränsade resurser, inklusive mänskliga resurser Brist på företagarkultur Otillräckliga privata investeringar i FoU Hinder för samverkan i kunskapstriangeln Källa: Europeiska revisionsrätten.
Observations 20 23 Thus the EIT aims to give priority to the transfer of its higher education, research and innovation activities to the business context and their commercial applica‐ tion. 
Iakttagelser 20 23 Därför strävar EIT efter att prioritera överföring av sin högre utbildnings-, forsknings- och innovationsverksamhet till näringslivssammanhang och kommersiell tillämpning.
However, whilst the EIT concept is based on a valid rationale, it has yet to have the desired effect. 
Tanken med EIT bygger alltså på en giltig grund, men har ännu inte gett önskat resultat.
Some key elements have not been appropriately designed 24 The EIT was originally conceived to be an innovative public scheme. 
Vissa viktiga delar har inte utformats på lämpligt sätt 24 EIT var från början tänkt som en innovativ offentlig ordning.
The EIT model introduced specific features which are not found in any other EU instru‐ ment fostering innovation. 
EIT-modellen hade särskilda egenskaper som inte finns i något annat EU-instrument för innovation.
For example, its ability to support the entire innova‐ tion ecosystem from education to start‐up through innovation‐driven projects run by multiple KIC partners is unique. 
Institutet är t.ex. det enda instrumentet som kan ge stöd till hela innovations-ekosystemet, från utbildning till nystartade företag fram till innovationsdrivna projekt som leds av flera KI-gruppspartner.
However, some key elements of the EIT model have not been appropriately designed to ensure that it is an effective and groundbreaking public scheme. 
Vissa viktiga delar i modellen har dock inte utformats på rätt sätt för att EIT ska kunna vara en ändamålsenlig och banbrytande offentlig ordning.
The knowledge triangle is not adequately reflected at Commission level 25 The initial drive to establish the EIT was based on the assumption that the weak‐ est link in the integration of the knowledge triangle was between the higher education sector and the business community. 
Kunskapstriangeln återspeglas inte tillräckligt på kommissionsnivå 25 Den ursprungliga motiveringen till att inrätta EIT byggde på antagandet om att den svagaste länken i integrationen av kunskapstriangeln var den mellan den högre utbildningssektorn och näringslivet.
The EIT was therefore placed under the responsibility of DG Education and Culture, which has a large amount of experience with educational programmes. 
Därför fick GD Utbildning och kultur, som har stor erfarenhet av utbildningsprogram, ansvar för EIT.
DG Education and Culture has thus taken the lead role within the Commission, for example as its observer on the EIT Governing Board. 
GD Utbildning och kultur har därför haft den ledande rollen i kommissionen, t.ex. som observatör i EIT:s styrelse.
26 The innovation and entrepreneurship action lines which now take up the major‐ ity of EIT funding need to have expertise directly available15. To do this, the EIT should have regular access to the expertise of DG Research and Innovation and DG Internal Market, Industry, Entrepreneurship and SMEs. 
26 Inom verksamhetsområdena innovation och entreprenörskap, som nu får merparten av EIT:s finansiering, behövs direkt tillgång till sakkunskap.15 Därför bör EIT regelbundet få tillgång till expertkunskaperna vid GD Forskning och innovation och GD Inre marknaden, industri, entreprenörskap samt små och medelstora företag.
DG Research and In‐ novation has valuable experience in managing research and innovation projects and DG Internal Market, Industry, Entrepreneurship and SMEs has expertise in new business creation. 
GD Forskning och innovation har värdefull erfarenhet av att förvalta forsknings- och innovationsprojekt, och GD Inre marknaden, industri, entreprenörskap samt små och medelstora företag har sakkunskap när det gäller att skapa nya företag.
However, these DGs have no units responsible for EIT mat‐ ters, and the Court found little evidence of their active involvement. 
Men dessa generaldirektorat har ingen enhet som ansvarar för EIT-frågor, och vi hittade få belägg för att de deltog aktivt i arbetet.
15 Over the 2010‐2014 period, the innovation projects action line accounted for 42 % of EIT‐funded activities costs, 22 % of entrepreneurship costs, 14 % of education costs and 22 % of other costs (see paragraphs 11 to 13). 
15 Under perioden 2010–2014 stod verksamhetsområdet innovation för 42 % av kostnaderna i EIT-finansierade insatser, entreprenörskap stod för 22 %, utbildning för 14 % och övriga kostnader 22 % (se punkterna 0–13).
It should be noted that there is a significant misalignment in methodologies among KICs when measuring other costs which are mainly made up of administrative and overhead costs. 
Det bör påpekas att det finns stora skillnader mellan KI-gruppernas metoder för att mäta övriga kostnader, vilka främst består av administrativa och fasta utgifter.
Observations 21 EIT funding based on complementary activities a poorly defined concept 27 The innovation activities carried out by the KIC partners have been split into two categories: (a) activities funded up to 100 % by the EIT; and (b) KIC complementary activities which are not funded by the EIT. 
Iakttagelser 21 EIT:s finansiering baserad på kompletterande verksamhet är ett dåligt definierat begrepp 27 De innovationsinsatser som KI-gruppspartnerna gör har delats upp i två kategorier: a) Verksamhet som finansieras med upp till 100 % av EIT. b) KI-gruppernas kompletterande verksamhet, som inte finansieras av EIT.
The distinction between these two types of activities is fundamental to the EIT’s funding model as it determines the ceiling of the EIT’s contribution. 
Åtskillnaden mellan dessa båda typer av verksamhet är avgörande för EIT:s finansieringsmodell eftersom den avgör taket för EIT:s bidrag.
EIT funding may only cover a maximum of 25 % of a KIC’s overall costs (i.e. the sum of the costs of ac‐ tivities funded by the EIT and of those not funded by the EIT — this complex model is set out in Figure 6). 
EIT-finansieringen får endast täcka högst 25 % av en KI-grupps totala kostnader (dvs. summan av de kostnader för insatser som finansieras av EIT och de kostnader som inte finansieras av EIT – denna komplicerade modell beskrivs i figur 6).
EIT funding model EIT funded activities EIT funding Co-funding (max. 25 % of all costs) Source: ECA. 
EIT:s finansieringsmodell EIT-finansierad verksamhet EIT-finansiering Medfinansiering (högst 25 % av de totala kostnaderna) Källa: Europeiska revisionsrätten.
Observations 22 28 Over the 2010‐2014 period the EIT contributed 460 million euro to the three KICs. 
Iakttagelser 22 28 Under perioden 2010–2014 anslog EIT 460 miljoner euro till de tre KI-grupperna.
This has helped to fund innovation activities of 540 million euro. 
Detta har bidragit till finansieringen av innovationsverksamhet på 540 miljoner euro.
KIC comple‐ mentary activities have been declared for 2 043 million euro (of which 10 % were funded by EU programmes other than EIT such as FP7 collaborative projects, ERC funding schemes, JTI projects etc., and 23 % by other national or regional public schemes) — see Figure 7. 
KI-gruppernas kompletterande verksamhet har redovisats till 2 043 miljoner euro (varav 10 % finansierades av andra EU-program än EIT, t.ex. samverkansprojekt inom sjunde ramprogrammet, Europeiska forskningsrådets finansieringsordningar, projekt i gemensamma teknikinitiativ osv., och 23 % finansierades genom andra nationella eller regionala offentliga ordningar) – se figur 7.
EIT contribution to the KICs activities over the 2010-2014 period EIT contribution (2010-2014) 460 million euro Invested EIT Funded Activities 540 million euro (21 %) KIC Complementary Activities 2 043 million euro (79 %) Source: EIT. 
EIT:s bidrag till KI-gruppernas verksamhet under perioden 2010–2014 EIT:s bidrag (2010–2014) 460 miljoner euro Investerade EIT-finansierad verksamhet, 540 miljoner euro (21 %) KI-gruppens kompletterande verksamhet 2 043 miljoner euro (79 %) Källa: EIT.
Figure 7 
Figur 7
Observations 23 29 The KIC complementary activities were poorly defined. 
Iakttagelser 23 29 KI-gruppernas kompletterande verksamhet var dåligt definierad.
This lack of clear defi‐ nition led to operational difficulties for the KIC partners who had a different understanding from the EIT of what could be reported as KIC complementary activities and how to report them. 
Bristen på tydlig definition har lett till operativa svårigheter för KI-gruppernas partner, som hade en annan uppfattning än EIT om vad som skulle redovisas som KI-gruppernas kompletterande verksamhet och hur den skulle redovisas.
This issue was raised by one KIC in 2012 in its performance report: ‘pending definition of complementary funding is causing problems in full engagement of some partners, and full declaration of the com‐ plementary sourcing they are really bringing’. 
En KI-grupp tog upp frågan i en resultatrapport 2012 och skrev att avsaknaden av definition av kompletterande finansiering gör det svårt för vissa partner att engagera sig till fullo och att redovisa all den kompletterande finansiering som de faktiskt bidrar med.
30 The KIC complementary activities were not legally defined until the 2014 grant agreements were signed between the KICs and the EIT, at the start of the fourth year of KIC operations. 
30 KI-gruppernas kompletterande verksamhet definierades rättsligt först när 2014 års bidragsavtal undertecknades mellan KI-grupperna och EIT, vid inledningen av KI-gruppernas fjärde verksamhetsår.
However, even this definition was of little help as the complementary activities are merely described as ‘activities ... carried out by ... KIC partners ... primarily focused on activities [the KIC has to carry out to fulfil its mission]’. 
Emellertid var inte heller denna definition särskilt användbar, eftersom den kompletterande verksamheten enbart beskrevs som ”verksamhet [...] som bedrivs av KI-gruppspartner [...] framför allt med inriktning på verksamhet [som KI-gruppen måste bedriva för att fullgöra sitt upp-drag]”.
The 2014 EIT guidance document Principles for financing, monitoring and evaluating KIC activities specified that such activities must have ‘a clear link with a least one [activity funded by the EIT] and not be financed from the EIT contribu‐ tion’. 
I EIT:s vägledande dokument från 2014 om principerna för finansiering, övervakning och utvärdering av KI-grupperna (Principles for financing, monitoring and evaluating KIC activities) angavs att sådan verksamhet måste ha tydlig koppling till minst en verksamhet som finansieras av EIT och inte får finansieras med EIT:s bidrag.
It also stated that the costs of these activities must be ‘proportionate to the cost of [the activity funded by the EIT] and/or to the expected impact in further‐ ing the mission of a KIC’. 
Där angavs också att kostnaderna för denna verksamhet måste stå i proportion till kostnaden för den verksamhet som finansieras av EIT och/eller det förväntade bidraget till en KI-grupps uppdrag.
31 The proportionality principle was introduced in 2014 by the EIT to address and prevent the occurrence of inflated KIC complementary activities. 
31 EIT införde proportionalitetsprincipen 2014 för att försöka förhindra att KI-gruppernas kompletterande verksamhet blåstes upp.
Nevertheless, assessing whether the ‘proportionality’ criterion is respected for a specific KIC complementary activity remains challenging as no further guidance has been issued and the EIT did not put in place any specific mechanism to systemically test proportionality. 
Det är dock fortfarande svårt att bedöma om proportionalitetsvillkoret verkligen respekteras i en viss kompletterande verksamhet hos en KI-grupp, eftersom det inte har utfärdats någon ytterligare vägledning och EIT inte införde någon särskild metod för att pröva proportionaliteten systematiskt.
As a result, no cost has been rejected by the EIT on the grounds of being ‘disproportionate’ during its review of the KIC complementary activities for the 2010‐2014 period. 
Därför har EIT inte avvisat några kostnader på grund av bristande proportionalitet vid sin granskning av KI-gruppernas kompletterande verksamhet för perioden 2010–2014.
32 Prior to the 2016 business plan cycle, the criteria of ‘having a clear link’ and ‘being proportionate’ were subject to different interpretations. 
32 Före verksamhetsplancykeln 2016 kunde kriterierna för en tydlig koppling och proportionalitet tolkas på olika sätt.
This has led to uncertainties between KIC partners, the EIT and those checking cost statements16 as to whether the associated costs should be accepted or not in the calculation of the maximum EIT contribution (see Box 3 for an example). 
Det har skapat osäkerhet mellan KI-gruppernas partner, EIT och dem som kontrollerar kostnadsdeklarationerna16 när det gäller huruvida de åtföljande kostnaderna bör godtas eller inte vid beräkningen av det högsta tillåtna EIT-bidraget (se exemplet i ruta 3).
16 Checks and audits are performed by the EIT, private external auditors and ECA. 
16 Kontroller och revisioner utförs av EIT, privata externa revisorer och revisionsrätten.
Observations 24 Example of a KIC complementary activity with a less than ‘clear link’ to an EIT-funded activity A KIC partner reported in 2013 one KIC complementary activity valued at 188 million euro. 
Iakttagelser 24 Exempel på en kompletterande verksamhet i en KI-grupp som saknar ”tydlig koppling” till en EIT-finansierad verksamhet År 2013 redovisade en KI-gruppspartner en kompletterande verksamhet som värderades till 188 miljoner euro.
According to the financial reporting, this activity was linked to an EIT‐funded innovation project of 4.5 million euro — the im‐ plied cost ratio is 42:1. 
Enligt den finansiella rapporten var denna verksamhet kopplad till ett EIT-finansierat innovationsprojekt på 4,5 miljoner euro, det vill säga ett förhållande mellan kostnaderna på 42:1.