natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The audit was led by ECA Member Janusz Wojciechowski, then taken over by ECA Member Nikolaos Milionis at the final stage of the report, supported by Kinga Wisniewska-Danek and Kristian Sniter, Heads of Private Office, Katarzyna Radecka-Moroz, Private Office Attach; Colm Friel, Principal Manager; Stefan Den Engelsen, then Malgorzata Frydel, Head of Task; Anna Zalega, Xavier Demarche and Antonio Caruda Ruiz, Auditors; Frdrique Hussenet, Secretarial Assistant. 
Revisionsarbetet leddes av ledamoten Janusz Wojciechowski och vertogs sedan av ledamoten Nikolaos Milionis i rapportens slutskede., De hade std av Kinga Wisniewska-Danek och Kristian Sniter (kanslichefer), Katarzyna Radecka-Moroz (attach), Colm Friel (frstechef), Stefan Den Engelsen och senare Malgorzata Frydel (uppgiftsansvarig), Anna Zalega, Xavier Demarche och Antonio Caruda Ruiz (revisorer) och Frdrique Hussenet (administrativ assistent).
From left to right: Anna Zalega, Katarzyna Radecka-Moroz, Nikolaos Milionis, Colm Friel, Malgorzata Frydel, Kristian Sniter, Xavier Demarche. 
Frn vnster till hger: Anna Zalega, Katarzyna Radecka-Moroz, Nikolaos Milionis, Colm Friel, Malgorzata Frydel, Kristian Sniter och Xavier Demarche.
Timeline Event Date Adoption of Audit Planning Memorandum (APM) / Start of audit 12.12.2018 Official sending of draft report to Commission (or other auditee) 26.7.2019 Adoption of the final report after the adversarial procedure 9.10.2019 CommissionŐs (or other auditeeŐs) official replies received in all languages EN: 8.11.2019 
Tidslinje Hndelse Datum Revisionsplanen antogs/Revisionen inleddes 12.12.2018 Den preliminra rapporten skickades till kommissionen (eller andra revisionsobjekt) 26.7.2019 Den slutliga rapporten antogs efter det kontradiktoriska frfarandet 9.10.2019 Kommissionens (eller andra revisionsobjekts) officiella svar hade tagits emot p alla sprk 11.11.2019
Š European Union, 2019. Reproduction is authorised provided the source is acknowledged. 
Š Europeiska unionen 2019. tergivning r tillten under frutsttning att kllan anges.
For any use or reproduction of the following pictures that are not under the European Union copyright, please request permission directly from the copyright holders: Picture paragraph 20: Š Shutterstock / Olga Reukova Picture paragraph 37: Š Shutterstock / Dusan Petkovic Picture paragraph 46: Š Shutterstock / Billion Photos Annex II: Š UMC Utrecht - COMBACTE project PDF ISBN 978-92-847-3771-0 1977-5679 doi:10.2865/150088 QJ-AB-19-019-EN-N HTML ISBN 978-92-847-3739-0 1977-5679 doi:10.2865/487837 QJ-AB-19-019-EN-Q 
Bilden i punkt 46: Š Shutterstock/Billion Photos. Bilaga II: Š UMC Utrecht Đ Combacte-projektet. PDF ISBN 978-92-847-3799-4 1977-5830 doi:10.2865/147836 QJ-AB-19-019-SV-N HTML ISBN 978-92-847-3737-6 1977-5830 doi:10.2865/994157 QJ-AB-19-019-SV-Q
Antimicrobial resistance (AMR) is a growing threat to global health. 
Antimikrobiell resistens r ett vxande hot mot den globala hlsan.
The EU follows a ŇOne HealthÓ approach to the problem, considering veterinary, human health, and environmental issues. 
EU tillmpar en ÓOne HealthÓ-modell fr att tackla problemet, dr hnsyn tas till svl veterinra frgor som mnniskors hlsa och miljn.
We examined how the Commission and relevant EU agencies managed their support to Member States and the EU funded research aimed at fighting antimicrobial resistance. 
Vi underskte hur kommissionen och berrda EU-byrer frvaltade sitt std till medlemsstaterna och den EU-finansierade forskningen fr att bekmpa antimikrobiell resistens.
We concluded that the activities of the Commission and agencies led to some progress. 
Vi drog slutsatsen att kommissionens och byrernas tgrder ledde till vissa framsteg.
However, there is little evidence that the health burden of AMR has reduced. 
Det finns dock f bevis p att hlsobrdan till fljd av antimikrobiell resistens har minskat.
We make recommendations to improve the CommissionŐs response to AMR through better support to Member State national action plans; promoting better monitoring and the prudent use of antimicrobials; and strengthening strategies for boosting research. 
Vi lmnar rekommendationer om hur kommissionens tgrder mot antimikrobiell resistens kan frbttras genom bttre std till medlemsstaternas nationella handlingsplaner, frmjande av bttre vervakning och terhllsam anvndning av antimikrobiella medel samt strkta strategier fr att frmja forskning.
EN 2019 Special Report 22 EU requirements for national budgetary frameworks: need to further strengthen them and to better monitor their application NO 
SV 2019 Särskild rapport 22 EU:s krav på nationella budgetramverk: kraven behöver skärpas och tillämpningen övervakas bättre nr
Contents Executive summary Introduction Background Legal framework Audit scope and approach Observations The EU legal requirements provided impetus for improving national budgetary frameworks but leave room for improvement Shortcomings in the provisions on the correction mechanism Shortcomings in the provisions on medium-term budgetary frameworks Shortcomings in the provisions on the independent fiscal institutions Inconsistent assessment and weak design create risks for independent fiscal institutions and the European Fiscal Board Risk of inconsistency between Commission’s and independent fiscal institutions’ assessments on compliance with EU fiscal rules Establishing the European Fiscal Board was a good step, but there is room for strengthening its role and independence The Commission so far has only limited assurance that national budgetary frameworks are properly implemented and applied Delays in concluding on the compliance of national legislation with EU requirements due to factors not all under the Commission’s control Commission assessments to date are of limited informative value, either due to timing or mandate considerations Conclusions and recommendations Paragraph I-VIII 01-10 01-04 05-10 11-16 17-97 17-41 24-29 30-34 35-41 42-68 45-55 56-68 69-97 72-80 81-97 98-105 2 
Innehållsförteckning Sammanfattning Inledning Bakgrund Rättslig ram Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod Iakttagelser EU:s rättsliga krav har drivit på en förbättring av de nationella budgetramverken men kan bli ännu bättre Brister i bestämmelserna om korrigeringsmekanismen Brister i bestämmelserna om budgetramverk på medellång sikt Brister i bestämmelserna om oberoende finanspolitiska institutioner Punkt I–VIII 01–10 01–04 05–10 11–16 17–97 17–41 24–29 30–34 35–41 42–68 45–55 56–68 69–97 72–80 81–97 98–105 Inkonsekvent bedömning och svag utformning skapar risker för oberoende finanspolitiska institutioner och den europeiska finanspolitiska nämnden Risk för inkonsekvens mellan kommissionens och de oberoende finanspolitiska institutionernas bedömningar av efterlevnaden av EU:s finanspolitiska regler Inrättandet av den europeiska finanspolitiska nämnden var ett steg i rätt riktning, men dess roll och oberoende bör stärkas Kommissionen har hittills endast begränsade garantier för att nationella budgetramverk genomförs och tillämpas på lämpligt sätt Slutsatser om den nationella lagstiftningens överensstämmelse med EU:s krav försenades på grund av några faktorer som låg utanför kommissionens kontroll Kommissionens bedömningar har hittills haft begränsat informationsvärde, på grund av antingen tidpunkt eller mandataspekter Slutsatser och rekommendationer 2
Annexes Annex I – Timeline of relevant legal basis and publications Annex II – Commission’s view on the medium-term budgetary framework Annex III – Heterogeneity of independent fiscal institutions Annex IV – The fiscal rules in the preventive arm of the Stability and Growth Pact and in the Fiscal Compact Acronyms and abbreviations Glossary Replies of the Commission Audit team Timeline 3 
Bilagor Bilaga I – Tidslinje över relevanta rättsliga grunder och publikationer Bilaga II – Kommissionens syn på budgetramverket på medellång sikt Bilaga III – Olikartade oberoende finanspolitiska institutioner Bilaga IV – Finanspolitiska regler i stabilitets-och tillväxtpaktens förebyggande del och i finanspakten Akronymer och förkortningar Ordförklaringar Kommissionens svar Granskningsteam Tidslinje 3
Executive summary I Seeking to remedy the root causes of the financial crisis, the Commission saw the need to complement the rules-based fiscal framework with binding national provisions. 
Sammanfattning I I ett försök att åtgärda finanskrisens grundorsaker fann kommissionen att det regelbaserade finanspolitiska ramverket behövde kompletteras med bindande nationella bestämmelser.
It therefore proposed three legislative acts to strengthen national budgetary frameworks (i.e. the way budgetary policies are conducted). 
Kommissionen lade därför fram förslag om tre lagstiftningsakter för att stärka de nationella budgetramverken (dvs. sättet att bedriva budgetpolitik).
Two of these three acts have been adopted (in 2011, as part of the ‘Six-Pack’, and in 2013, as part of the ‘Two-Pack’), while the legislative process for a proposal for a directive from 2017 is still ongoing. 
Två av dessa tre akter har antagits (först 2011, som en del av den s.k. sexpacken, sedan 2013, som en del av den s.k. tvåpacken), medan lagstiftningsförfarandet för ett förslag till direktiv från 2017 fortfarande pågår.
Moreover, an intergovernmental Treaty on Stability, Coordination and Governance in the Economic and Monetary Union was signed in 2012 by 25 Member States. 
Vidare undertecknade 25 medlemsstater 2012 ett mellanstatligt fördrag om stabilitet, samordning och styrning inom Ekonomiska och monetära unionen.
II The legislative acts required Member States, among other things, to set up independent fiscal institutions, have in place national fiscal rules and introduce multiannual rule-based budgetary frameworks. 
II Enligt lagstiftningsakterna måste medlemsstaterna bland annat inrätta oberoende finanspolitiska institutioner, ha nationella finanspolitiska regler och införa fleråriga regelbaserade budgetramverk.
Well-designed independent fiscal institutions are associated with better compliance with fiscal rules and with accurate and less biased macroeconomic and budgetary forecasts, while medium-term budgetary frameworks are more generally recognised as contributing to stronger fiscal performance, as they show whether and how current policy decisions and future programmes fit within sustainable medium-term budget allocations. 
Ändamålsenliga oberoende finanspolitiska institutioner är förknippade med bättre efterlevnad av finanspolitiska regler och med noggranna och mindre partiska makroekonomiska prognoser och budgetprognoser, medan budgetramverk på medellång sikt i allmänhet anses bidra till bättre finanspolitiska resultat eftersom de visar om och hur gällande politiska beslut och framtida program är förenliga med hållbara budgetanslag på medellång sikt.
III The audit was aimed at assessing whether the Commission’s actions to strengthen the EU Member States’ budgetary frameworks had achieved the intended results. 
III Denna revision syftade till att bedöma om kommissionens åtgärder för att stärka EU-medlemsstaternas budgetramverk hade uppnått de avsedda resultaten.
To this end, we examined whether: (a) the EU legal requirements on national budgetary frameworks were effective; (b) the national budgetary frameworks were strengthened through appropriate and clear interaction between the Commission, the independent fiscal institutions and the European Fiscal Board; (c) the Commission assessed appropriately how the EU legal requirements have been implemented and applied in the Member States. 
Vi tittade på huruvida a) EU:s rättsliga krav på nationella budgetramverk var ändamålsenliga, b) de nationella budgetramverken hade stärkts genom lämplig och tydlig samverkan mellan kommissionen, de oberoende finanspolitiska institutionerna och den europeiska finanspolitiska nämnden, c) kommissionen på lämpligt sätt bedömde hur EU:s rättsliga krav har genomförts och tillämpats i medlemsstaterna.
IV The EU’s legislative action provided impetus to strengthen national budgetary frameworks. 
IV EU:s lagstiftningsåtgärder satte igång processen för att stärka de nationella budgetramverken.
However, the legal framework leaves room for improvement. 
Den rättsliga ramen kan dock förbättras.
When compared to international standards and best practices, the requirements are softer in several respects, particularly those regarding medium-term budgetary frameworks and independent fiscal institutions. 
I jämförelse med internationella standarder och internationell bästa praxis är kraven mildare i flera hänseenden, särskilt de som gäller budgetramverk på medellång sikt och oberoende finanspolitiska institutioner.
The Directive proposed by the Commission in 2017 addresses some – but not all – of the weaknesses we observed. 4 
Det direktiv som kommissionen föreslog 2017 berör vissa – men inte samtliga – av de brister som vi iakttog. 4
V Independent fiscal institutions assess compliance with national fiscal rules. 
V Oberoende finanspolitiska institutioner bedömer efterlevnaden av nationella finanspolitiska regler.
Moreover, as well as the Commission, some independent national fiscal institutions also assess the Member Sates’ compliance with EU fiscal rules, either because they are obliged to do so by their own legal basis or because they chose to do so on a voluntary basis. 
Precis som kommissionen, bedömer några oberoende nationella finanspolitiska institutioner även medlemsstatens efterlevnad av EU:s finanspolitiska regler, antingen för att de är skyldiga att göra det enligt sin egen rättsliga grund eller för att de frivilligt väljer att göra det.
The Commission’s use of its discretionary powers as well as other factors imply a risk of inconsistency between Commission’s and independent fiscal institutions’ assessment of compliance with EU fiscal rules. 
Kommissionens användning av sin befogenhet att göra skönsmässiga bedömningar och andra faktorer kan leda till en risk för inkonsekvens mellan kommissionens och de oberoende finanspolitiska institutionernas bedömningar av efterlevnaden av EU:s finanspolitiska regler.
Should the risk materialise, the effectiveness of the EU fiscal framework would be reduced. VI The ‘Five Presidents’ report’ published in 2015 proposed setting up a European Fiscal Board, which would provide a public and independent performance assessment, at European level, of national budgets and their execution against EU fiscal objectives. 
Den risken kan, om den förverkligas, göra EU:s finanspolitiska ramverk mindre ändamålsenligt. VI I de fem ordförandenas rapport, som offentliggjordes 2015, föreslogs att det skulle inrättas en europeisk finanspolitisk nämnd som på EU-nivå skulle göra en offentlig och oberoende resultatbedömning av nationella budgetar och deras genomförande i förhållande till EU:s finanspolitiska mål.
The Commission established it by means of a Decision in the same year. 
Kommissionen inrättade nämnden samma år genom ett beslut.
The set-up and mandate of the European Fiscal Board fell short of the tasks envisaged in this report. 
Den europeiska finanspolitiska nämndens struktur och uppdrag motsvarar dock inte de uppgifter som beskrevs i rapporten.
Moreover, the current institutional set-up leaves room for improvement regarding its independence. 
Den nuvarande institutionella strukturen kan dessutom förbättras när det gäller nämndens oberoende.
Finally, the Commission can ignore the proposals and recommendations issued by the European Fiscal Board without providing appropriate explanation. 
Slutligen kan kommissionen bortse från de förslag och rekommendationer som lämnas av den europeiska finanspolitiska nämnden utan att behöva ge en tillräcklig förklaring.
VII The Commission has so far only limited assurance that the EU requirements for national budgetary frameworks are properly implemented and applied. 
VII Kommissionen har hittills endast begränsade garantier för att EU:s krav på nationella budgetramverk genomförs och tillämpas på lämpligt sätt.
Indeed, the assessment of the compliance of national laws with the requirements of Directive 2011/85 has not yet been completed. 
Bedömningen av överensstämmelsen mellan nationella lagar och kraven i direktiv 2011/85/EU har ännu inte avslutats.
The assessments of the application of the EU legal framework have either not yet been carried out or came at too early a stage of implementation to be meaningful. 
Några bedömningar av hur EU:s rättsliga ram tillämpas har ännu inte gjorts, eller så utfördes bedömningarna i ett för tidigt skede av genomförandet för att vara meningsfulla.
VIII We recommend that the Commission: (a) strengthen cooperation with the independent fiscal institutions in order to minimise divergences between the Commission's and the independent fiscal institutions' assessments of compliance with EU fiscal rules; (b) review requirements for national budgetary frameworks also taking into account international standards and best practices; (c) strengthen the European Fiscal Board; (d) address pending compliance issues and enhance assurance on the functioning of national budgetary frameworks. 5 
VIII Vi rekommenderar att kommissionen a) förbättrar samarbetet med de oberoende finanspolitiska institutionerna i syfte att minimera avvikelser mellan kommissionens och de oberoende finanspolitiska institutionernas bedömningar av efterlevnaden av EU:s finanspolitiska regler, b) ser över kraven på nationella budgetramverk och även beaktar internationella standarder och internationell bästa praxis, c) stärker den europeiska finanspolitiska nämnden, d) tar sig an olösta problem avseende efterlevnaden och ökar garantierna för att de nationella budgetramverken fungerar korrekt. 5
Introduction Background 01 As the outbreak of the sovereign debt crisis in 2009 threatened the stability of the euro area, the EU legislators adopted several legislative acts to improve the EU’s fiscal governance. 
Inledning Bakgrund 01 När statsskuldkrisen bröt ut 2009 och hotade euroområdets stabilitet antog EU:s lagstiftare flera lagstiftningsakter för att förbättra EU:s finanspolitiska styrning.
The aim was to enhance the implementation of the Stability and Growth Pact (SGP) and to strengthen the national budgetary frameworks (NBFs)1 (see Box 1 for the components of NBFs). 
Målet var att förbättra genomförandet av stabilitets-och tillväxtpakten och stärka de nationella budgetramverken1 (se ruta 1 för de nationella budgetramverkens komponenter).
6 Box 1 - National budgetary frameworks NBFs are the arrangements, procedures, rules and institutions underlying budgetary policies. 
6 Ruta 1 – Nationella budgetramverk Nationella budgetramverk är de mekanismer, förfaranden, regler och institutioner som budgetpolitiken vilar på.
Components of the NBFs Statistics and accounting Independent fiscal i ns ti tuti ons Fiscal rules and correction mechanism National budgetary frameworks Medium-term budgetary framework Forecas ts Annual budgeting Source: ECA. Covered by the scope of the audit 1 European Council (2010), ‘Report by the Task Force to the European Council on strengthening economic governance in the EU’. 
De nationella budgetramverkens komponenter Statistik och redovis ning Oberoende finanspolitiska ins titutioner Finanspolitiska regler och ko r r i g e r i n g s - mekanis mer Nationella budgetramverk Budgetramverk på medellång sikt Prog nos er Åbudgeteringrlig Källa: Revisionsrätten. Ingår i revisionen 1 Europeiska rådet (2010), Report by the Task Force to the European Council on strengthening economic governance in the EU (rapport från arbetsgruppen till Europeiska rådet om att stärka den ekonomiska styrningen i EU).
02 There is broad consensus in the economic literature that multi-annual, rule-based budgetary frameworks are associated with stronger fiscal performance2, as they show how current policy decisions and future programmes fit within sustainable medium-term budget allocations. 
02 Det finns ett brett samförstånd inom den ekonomiska litteraturen om att fleråriga, regelbaserade budgetramverk är förknippade med bättre finanspolitiska resultat2, eftersom de visar hur gällande politiska beslut och framtida program är förenliga med hållbara budgetanslag på medellång sikt.
Credible medium-term budgetary frameworks (MTBFs) can also help governments in reconciling requirements for fiscal sustainability with the possible use of fiscal policies to cushion the effects of economic and financial shocks3. 
Trovärdiga budgetramverk på medellång sikt kan även hjälpa regeringarna att förena kraven på finanspolitisk hållbarhet med finanspolitikens möjliga nytta för att dämpa effekterna av ekonomiska och finansiella chocker3.
03 Under the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU), Member States keep their sovereignty with regard to budgetary policies. 
03 Enligt fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) ska medlemsstaterna behålla sin suveränitet i fråga om budgetpolitik.
Nevertheless, coordination of the policies is needed to avoid negative spill-overs and threats to monetary stability in the euro area. 
Samtidigt behöver politiken samordnas för att undvika negativa spridningseffekter och hot mot den monetära stabiliteten i euroområdet.
The Commission considered that for this coordination to be successful, EU budgetary goals must be embedded within national budgetary policies4. 
För att denna samordning ska vara framgångsrik har kommissionen kommit fram till att EU:s budgetmål måste införlivas i den nationella budgetpolitiken4.
In 2005, “the Council considered that domestic governance arrangements should complement the EU framework”5. 
År 2005 ansåg rådet ”att inhemska styrningssystem bör komplettera EU:s ram”5.
However, at that time, no all-encompassing analysis was provided of (i) weaknesses in the then-existing EU framework or (ii) the future coordination of the two governance arrangements. 
Vid denna tidpunkt gjordes dock ingen heltäckande analys av i) bristerna i EU:s dåvarande ramverk eller ii) den framtida samordningen av de båda styrningssystemen.
In October 2009, the Council of the EU (the “Council”) again concluded that NBFs should be strengthened to support long-term fiscal sustainability6. 
I oktober 2009 drog rådet på nytt slutsatsen att de nationella budgetramverken borde stärkas för att stödja långsiktig finanspolitisk hållbarhet6.
04 Since 2006, the Commission has been collecting, through surveys of relevant national authorities, qualitative information and data on the main elements of NBFs (i.e. numerical fiscal rules, independent fiscal institutions (IFIs) and MTBFs). 
04 Sedan 2006 har kommissionen via enkäter till berörda nationella myndigheter samlat in kvalitativa uppgifter och data om de nationella budgetramverkens viktigaste komponenter (dvs. numeriska finanspolitiska regler, oberoende finanspolitiska institutioner och budgetramverk på medellång sikt).
For example: Debrun, X. and al. 
Dessa uppgifter har matats in i Till exempel: Debrun, X. m.fl.
National fiscal rules in the European Union’, economic policy 23/54, pp. 299-362. 
National fiscal rules in the European Union (surrad vid masten? nationella finanspolitiska regler i Europeiska unionen), ekonomisk politik 23/54, s.
IMF (2013), ‘Reassessing the role and modalities of fiscal policy in advanced economies’, policy paper. 
IMF (2013), Reassessing the role and modalities of fiscal policy in advanced economies (omprövning av finanspolitikens funktion och metoder i utvecklade ekonomier), policydokument.
See for example European Commission (2004), ‘Report on public finances in EMU 2004’. 
Se exempelvis Europeiska kommissionen (2004), rapport om de offentliga finanserna i EMU 2004.
Council of the EU (2005), ‘Ecofin Council report to the European Council of 22-23 March 2005 on improving the implementation of the Stability and Growth Pact’. 
Europeiska unionens råd (2005), Ekofinrådets rapport till Europeiska rådet den 22– 23 mars 2005 om att förbättra genomförandet av stabilitets-och tillväxtpakten.
Council of the EU (2009), ‘2967th Economic and Financial Affairs Council conclusions on fiscal exit strategy’. 
Europeiska unionens råd (2009), 2 967:e Ekofinrådets slutsatser om en finanspolitisk exitstrategi.