natgillin/translations-raw huggingface dataset:
EU INTErVENTIoNs rEGarDING raIlWays 4. eu interventions in respect of europe’s railways entail two policy instruments, on the one hand, legislative measures aimed at opening the european rail market and promoting interoperability (as well as rail safety and passenger rights), and on the other, co-financing of new and upgraded rail infrastructure (see Figure 4). overall progress depends on making the most of the synergies between these instruments; for example, newly constructed cross-border rail infrastructure may not be fully used if the market for trans-european services thereon is not properly developed. 
eu:S interventiOner när det gäller järnvägar 4. eu:s interventioner när det gäller europas järnvägar omfattar två politiska instrument, dels lagstiftningsåtgärder som syftar till att öppna upp den europeiska järnvägsmarknaden och främja driftskompatibilitet (liksom även järnvägssäkerhet och tågresenärers rättigheter), dels medfinansiering av ny och uppgraderad järnvägsinfrastruktur (se diagram 4). de övergripande framstegen är beroende av att synergierna mellan dessa instrument utnyttjas maximalt. till exempel kan nybyggd infrastruktur för gränsöverskridande järnvägstrafik kanske inte utnyttjas fullt ut, om marknaden för transeuropeiska tjänster där denna infrastruktur utnyttjas inte har utvecklats på lämpligt sätt.
10 fIGUrE 3 forECasT PassENGEr TraNsPorT GroWTh EU-25 (1998-2020) 9 000 8 000 7 000 6 000 5 000 4 000 3 000 2 000 1 000 0 1998 Bus and Coach 2010 2020 Railway Tram and metro Air Passenger car S o u r c e : keep europe moving, assess, dg transport and energy, annex II, pp. 35-36. special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective? 
10 diagram 3 PrOgnOS för ökningen av PerSOntranSPOrter i eu-25 (1998–2020) 9 000 8 000 7 000 6 000 5 000 4 000 3 000 2 000 1 000 0 1998 Buss 2010 Spårväg och tunnelbana 2020 Järnväg Luftfart Personbil K ä l l a : Keep Europe Moving, Assess, generaldirektoratet för energi och transport, s. 35–36 i bilaga ii. särskild rapport nr 8/2010 – Att förbättra transportarbetet på transeuropeiska järnvägsleder: Har eu:s investeringar i järnvägsinfrastruktur varit ändamålsenliga? miljarder personkm
12 lEGIslaTIVE MEasUrEs aT EU lEVEl Market, interoperability and safety 5. eu legislation in 19911 required integrated railway companies to be separated into national rail infrastructure managers (‘Ims’) and railway undertakings (‘rus’). 
12 lagStiftningSåtgärder På eu-nivå Marknad, driftskoMpatibilitet och säkerhet 5. år 1991 föreskrevs i eu:s lagstiftning1 att integrerade järnvägsbolag skulle delas upp i nationella förvaltare av järnvägsinfrastruktur och järnvägsföretag. lagstiftningen föreskrev också att nationella regleringsorgan för järnvägsindustrin skulle inrättas för att övervaka järnvägsmarknaden på nationell nivå.
6. since 2001, eu directives have been pulled together in so-called railway ‘packages’ addressing aspects of market opening, interoperability and safety which have to be transposed into national legislation and implemented by member states (see Figure 4 for a summary of eu legislative instruments and Annex I for detailed references thereto). 
6. sedan 2001 har eu-direktiv förts samman i så kallade järnvägspaket som behandlat aspekter av marknadsöppning, driftskompatibilitet och säkerhet (se diagram 4 för en sammanfattning av eu:s lagstiftningsinstrument och bilaga I för detaljerade hänvisningar), vilka måste införlivas i nationell lagstiftning och genomföras av medlemsstaterna.
7. common technical standards have been formalised at eu level through technical specifications for Interoperability (‘tsIs’), which include, inter alia, standards regarding the european rail traffic management system (‘ertms’) (see Box 1). the task of developing tsIs has been delegated by the commission to the european railway agency (see Annex II for a summary of published tsIs). 
7. gemensamma tekniska standarder har formaliserats på eu-nivå genom tekniska specifikationer för driftskompatibilitet (tsd), som bland annat innefattar standarder för det europeiska trafikstyrningssystemet för tåg (ertms) (se ruta 1). uppgiften att utveckla tekniska specifikationer för driftskompatibilitet har delegerats av kommissionen till europeiska järnvägsbyrån (se bilaga II för en sammanfattning av offentliggjorda tekniska specifikationer för driftskompatibilitet).
1 council directive 91/440/eec of 29 july 1991 on the development of the community’s railways (oj l 237, 24.8.1991, p. 
1 rådets direktiv 91/440/eeg av den 29 juli 1991 om utvecklingen av gemenskapens järnvägar (egt l 237, 24.8.1991, s.
25). BoX 1 EUroPEaN raIl TraffIC MaNaGEMENT sysTEM (‘ErTMs’) ertms seeks to contribute to the creation of a seamless european railway system by replacing the different national train control systems in europe. It also facilitates high speed rail transport, allows for increased capacity on rail lines and improves safety. several commission decisions, including regarding the ertms deployment plan2, require that newly constructed lines are equipped with ertms and that certain corridors are so equipped by specific dates. 
25). ruta 1 eurOPeiSka trafikStyrningSSyStemet för tåg (ertmS) ertms ska bidra till skapandet av ett smidigt europeiskt järnvägssystem genom att ersätta de olika nationella trafikstyrningssystemen för tåg. det underlättar också transporter med höghastighetståg, tillåter ökad kapacitet på järnvägslinjer och förbättrar säkerheten. enligt flera kommissionsbeslut, bland annat avseende genomförandeplanen för ertms2, ska nybyggda linjer utrustas med ertms och vissa korridorer vara utrustade med ertms till specifika datum.
500 million euro out of a total budget for ten-t of 8 billion euro in the period 2007-2013 was earmarked to support the adoption of ertms by railway undertakings and infrastructure managers. 
Av den totala ten-t-budgeten på 8 miljarder euro under perioden 2007–2013 öronmärktes 500 miljoner euro för att stödja järnvägsföretags och infrastrukturförvaltares införande av ertms.
2 commission decision 2009/561/ec of 22 july 2009 amending decision 2006/679/ec as regards the implementation of the technical specification for interoperability relating to the control-command and signalling subsystem of the trans-european conventional rail system (oj l 194, 25.7.2009, p. 
2 kommissionens beslut 2009/561/eg av den 22 juli 2009 om ändring av beslut 2006/679/eg när det gäller genomförandet av den tekniska specifikationen för driftskompatibilitet avseende delsystemet trafikstyrning och signalering i det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg (eut l 194, 25.7.2009, s.
60). special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective? 
60). särskild rapport nr 8/2010 – Att förbättra transportarbetet på transeuropeiska järnvägsleder: Har eu:s investeringar i järnvägsinfrastruktur varit ändamålsenliga?
13 ten-t network and the priority projects 8. the treaty provides for the eu to promote the inter-connection and inter-operability of national networks3. the trans-european transport network (ten-t) sets out the main transport axes along which european financial support for rail infrastructure has been directed. 
13 transeuropeiska transportnät och de prioriterade projekten 8. enligt fördraget ska eu främja de nationella nätens samtrafikförmåga och driftskompatibilitet3. genom det transeuropeiska transportnätet (ten-t) fastställs de huvudtransportleder som det europeiska ekonomiska stödet till järnvägsinfrastruktur har riktats till.
9. of particular importance are the priority projects which, initially identified following the essen european council in 1993, were defined in order to further concentrate eu investments on the most important axes. since 2004, the list has increased to 30 priority projects (19 of which refer to rail transport) which has been enshrined in ten-t guidelines4. this list was informed by the recommendations of a High level group chaired by former commissioner karel van miert (see Figure 5 for a summary of the main milestones in the development of the ten-t network and the priority projects and Annex III for a list of the priority projects). 
9. Av särskild betydelse är de prioriterade projekten. de identifierades ursprungligen efter europeiska rådets möte i essen 1993 och fastställdes för att eu:s investeringar skulle koncentreras till de viktigaste förbindelselederna. sedan 2004 har förteckningen utökats och omfattar nu 30 prioriterade projekt (varav 19 gäller järnvägstransporter) som har förankrats i ten-t-riktlinjerna4. denna förteckning byggde på rekommendationerna från en högnivågrupp som leddes av den före detta kommissionsledamoten karel van miert (se diagram 5 för en sammanfattning av de viktigaste milstolparna i utvecklingen av det transeuropeiska transportnätet och de prioriterade projekten samt bilaga III för en förteckning över de prioriterade projekten). i ruta 2 anges de prioriterade projektens finansieringskällor.
Box 2 shows sources of finance for the priority projects. 10. In 2009, the commission initiated a broad review of ten-t policy in which future political and economic challenges such as the achievement of climate change objectives, further economic growth, economic and social cohesion as well as the strengthening of europe’s international role were considered5. the commission proposed options for future ten-t development with a view to preparing a major legislative proposal, including a revision of the ten-t guidelines. 
10. år 2009 inledde kommissionen en grundlig översyn av strategin för de transeuropeiska transportnäten, där framtida politiska och ekonomiska utmaningar som uppnåendet av klimatförändringsmål, ytterligare ekonomisk tillväxt, ekonomisk och social sammanhållning samt stärkande av europas internationella roll togs upp5. kommissionen föreslog möjliga lösningar för den fortsatta utvecklingen av ten-t i syfte att utarbeta ett omfattande lagstiftningsförslag, däribland en översyn av ten-t-riktlinjerna.
3 the treaty establishing the european community (1992), article 154. trans-european networks exist in the fields of transport, telecommunications and energy. 
3 Artikel 154 i fördraget om upprättandet av europeiska gemenskapen (1992). transeuropeiska nät finns inom transport-, telekommunikations-och energisektorerna.
4 decision no 884/2004/ec of the european parliament and of the council of 29 april 2004 amending decision no 1692/96/ec on community guidelines for the development of the trans-european transport network (oj l167, 30.4.2004, p. 
4 europaparlamentets och rådets beslut nr 884/2004/eg av den 29 april 2004 om ändring av beslut nr 1692/96/eg om gemenskapens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet (eut l 167, 30.4.2004, s.
1). 5 green paper ten-t: a policy review: towards a better integrated trans-european transport network at the service of the common transport policy, com(2009) 44 final, 4.2.2009. BoX 2 soUrCEs of fINaNCE for ThE PrIorITy ProjECTs according to recent estimates, up to 2007 126,35 billion euro had already been invested on the priority projects, 154 billion euro was expected to be invested between 2007 and 2013, with 119 billion euro still to be invested thereafter. member states’ own national budgets account for 66 % of the total invested on the priority projects between 1996 and 2013 (see Table 1). special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective? 
1). 5 grönboken Transeuropeiska transportnät (TEN-T): En översyn av strategin Bättre integrering av de transeuropeiska transportnäten för att främja den gemensamma transportpolitiken, kom(2009) 44 slutlig, 4.2.2009. ruta 2 källOr till finanSiering av PriOriterade PrOjekt enligt nyligen gjorda beräkningar hade fram till 2007 redan 126,35 miljarder euro investerats i prioriterade projekt, och man räknade med att 154 miljarder euro skulle investeras mellan 2007 och 2013 och ytterligare 119 miljarder därefter. medlemsstaterna svarade genom sina egna nationella budgetar för 66 % av de totala investeringarna i prioriterade projekt mellan 1996 och 2013 (se tabell 1). särskild rapport nr 8/2010 – Att förbättra transportarbetet på transeuropeiska järnvägsleder: Har eu:s investeringar i järnvägsinfrastruktur varit ändamålsenliga?
14 fIGUrE 5 1994 agroupofrepresentativesoftheHeadsofstateorgovern-ments proposed a list of 14 ’projects of european interest’ (10 referring to rail infrastructure). the so-called ’essen projects’ were included in the first formal ten-t guidelines. 
14 diagram 5 1994 en grupp företrädare för stats-och regeringscheferna föreslog en förteckning över 14 projekt av europeiskt intresse (varav 10 gällde järnvägsinfrastruktur). de så kallade essenprojekten ingick i de första formella riktlinjerna för ten-t.
2001 the commission issued a white paper on the european transport policy for 2010, particularly noting the need to revitalise the railways. 
2001 kommissionen offentliggjorde en vitbok om den europeiska transportpolitiken 2010 och uppmärksammade särskilt behovet av att blåsa nytt liv i järnvägssektorn.
2004 based on proposals from the member states and acceding countries, a High level group recommended ten-t network projects of common interest up to 2020. 
2004 på grundval av förslag från medlemsstaterna och de anslutande länderna rekommenderade en högnivågrupp projekt inom det transeuropeiska transportnätet av gemensamt intresse fram till 2020.
30 so-called priority projects (19 referring to rail infrastructure) were eventually formally agreed upon by the council. 
30 så kallade prioriterade projekt (varav 19 gällde järnvägsinfrastruktur) kom rådet slutligen formellt överens om.
2005 the revised lisbon strategy emphasised the importance of transport infrastructure for europe’s strategic development highlighting the need to efficiently accommodate increasing global and intra-european trade flows, address environmental concerns and support social and economic development. 
2005 i den reviderade lissabonstrategin betonades transportin-frastrukturens betydelse för europas strategiska utveckling och underströks att man effektivt behöver kunna hantera ökande handelsflöden globalt och inom europa, angripa miljöproblem och stödja den sociala och ekonomiska utvecklingen.
2006 updated ten-t guidelines came into force, introducing the possibility of a 30 w co-financing rate for cross border locations and providing for the appointment of co-ordinators. 
2006 uppdaterade ten-t-riktlinjer började gälla, där möjligheten till en trettioprocentig medfinansieringsandel för gränsområden infördes och utnämning av samordnare fastställdes.
2009 the commission carried out a formal consultation with stakeholders concerning the basis for a better integrated ten-t network and the possible future nature of the priority projects. Issues highlighted for debate included the definition of core networks and the development of intelligent transport systems. 
2009 kommissionen genomförde ett formellt samråd med berörda aktörer om grunden för en bättre integrering av ten-t-nät och den tänkbara framtida karaktären på de prioriterade projekten. frågor som uppmärksammades i debatten var bland annat en kartläggning av stamnät och utveckling av intelligenta transportsystem.
15 EU Co-fINaNCING of raIl INfrasTrUCTUrE 11. sources of funding for the 30 priority projects (except galileo) including rail transport, are summarised in Table 16. 
15 eu:S medfinanSiering av järnvägSinfraStruktur 11. finansieringskällorna för de 30 prioriterade projekt (utom galileo) som omfattar järnvägstransport sammanfattas i tabell 16.
12. rail infrastructure sections co-financed by the eu under ten-t and cohesion policy are based on national proposals and implemented by national authorities. there are different award and selection procedures for these two schemes at the commission. 
12. Avsnitt av järnvägsinfrastruktur som medfinansieras av eu inom ten-t och sammanhållningspolitiken bygger på nationella förslag och genomförs av nationella myndigheter. det finns olika tilldelnings-och urvalsförfaranden för dessa båda vid kommissionen.
6 article 17 of regulation (ec) no 680/2007 of the european parliament and of the council of 20 june 2007 laying down general rules for the granting of community financial aid in the field of the trans-european transport and energy networks (oj l 162, 22.2.2007, p. 
6 Artikel 17 i europaparlamentets och rådets förordning (eg) nr 680/2007 av den 20 juni 2007 om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området transeuropeiska nät på transportområdet och energiområdet (eut l 162, 22.2.2007, s.
1). every two years the commission is required to submit a report on ten-t activities. whilst generally providing a sound description of the current situation, the audit revealed that the commission’s may 2008 report contained inaccuracies in the figures presented regarding historic investments. TaBlE 1 1996-1999 EU-15 2000-2006 EU-27 TEN-T 1,35 2,80 2007-2013 EU-27 5,40 Totals 9,55 % 3% EU grants Cohesion Fund 3,83 7,00 12,30 23,13 8% ERDF 1,46 4,81 4,70 10,97 4% EIB 9,78 16,10 25,00 50,88 18 % Other sources (national) 16,23 63,00 106,60 185,83 66 % Total investments in TEN-T Priority Projects 32,65 93,70 154,00 280,35 100 % fUNDING soUrCEs for INVEsTMENTs IN ThE 30 PrIorITy ProjECTs (EXClUDING GalIlEo), 1996-2013 (billion euro) the court noted the difference in overall investments in the period 2007-2013 of 154 billion euro to 151 billion euro reported by ten-t priority project progress report. 
1). kommissionen ska vartannat år lägga fram en rapport om ten-t-verksamheterna. vid revisionen konstaterade revisionsrätten att kommissionens rapport från maj 2008 generellt sett gav en riktig bild av den aktuella situationen men att den innehöll felaktiga uppgifter om tidigare gjorda investeringar. taBell 1 1996–1999 EU-15 2000–2006 EU-27 TEN-T 1,35 2,80 2007–2013 EU-27 5,40 Totalt 9,55 % 3% EU-bidrag Sammanhållningsfonden 3,83 7,00 12,30 23,13 8% Eruf 1,46 4,81 4,70 10,97 4% EIB 9,78 16,10 25,00 50,88 18 % Andra källor (nationella) 16,23 63,00 106,60 185,83 66 % Totala investeringar i prioriterade TEN-T-projekt 32,65 93,70 154,00 280,35 100 % finanSieringSkällOr för inveSteringar i de 30 PriOriterade PrOjekten (utOm galileO), 1996–2013 (miljarder euro) i fråga om de totala investeringarna under perioden 2007–2013 kom revisionsrätten fram till beloppet 154 miljarder euro jämfört med de 151 miljarder euro som rapporterades i lägesrapporten om de prioriterade ten-t-projekten.
S o u r c e : ‘ten-t funding in figures’ dg transport and energy website: http://ec.europa.eu/transport/infrastructure/funding/doc/funding_figs.pdf special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective? 
K ä l l a : TEN-T Funding in Figures (ten-t-finansiering i siffror), generaldirektoratet för energi och transport webbplats: http://ec.europa.eu/transport/infrastructure/funding/doc/funding_figs.pdf särskild rapport nr 8/2010 – Att förbättra transportarbetet på transeuropeiska järnvägsleder: Har eu:s investeringar i järnvägsinfrastruktur varit ändamålsenliga?
13. under ten-t policy, the eu co-finances studies and works (see Table 2 for maximum co-financing rates). co-financed projects in respect of works typically address the construction of certain parts or technical elements of a section of the priority projects. projects are selected on a competitive basis following the assessment of proposals submitted by member state authorities. proposal evaluation procedures culminate in a ranking of projects with eu co-financing being allocated to the projects evaluated as the best. dg mobility and transport is responsible for ten-t policy. organising the evaluation procedure is one of the tasks recently delegated to the ten-t executive agency. 
13. inom ten-t-strategin medfinansierar eu undersökningar och bygg-och anläggningsarbeten (se tabell 2 för maximala medfinansieringsandelar). medfinansierade projekt för bygg-och anläggningsarbeten gäller i regel uppförande av vissa delar eller tekniska moment av ett avsnitt av de prioriterade projekten. projekten väljs ut i konkurrens med varandra efter en bedömning av de förslag som medlemsstaternas myndigheter har lämnat in. förfarandena för utvärdering av förslag utmynnar i en rangordning av projekten, där de projekt som bedöms vara bäst får eu-medfinansiering. generaldirektoratet för transport och rörlighet är ansvarigt för ten-t-strategin. organiseringen av utvärderingsförfarandet är en av de uppgifter som nyligen delegerades till genomförandeorganet för det transeuropeiska transportnätet.
14. under cohesion policy, eu co-financing is available for qualifying member states under the cohesion fund7 and the erdf (see Table 2 for maximum co-financing rates). dg regional policy is responsible for cohesion policy. co-funding for cohesion fund projects8 and for major projects under the erdf9 is subject to commission approval under specific rules applying to each fund. the commission’s approval procedures involve checking the consistency of proposed projects with national and regional strategies and reviewing their overall feasibility and degree of preparation. cohesion fund regulations stipulate that funding for transport should be allocated to the ten-t network, in particular the priority projects10. 
14. inom sammanhållningspolitiken är eu-medfinansiering tillgänglig för medlemsstater som är berättigade till stöd från sammanhållningsfonden7 och eruf (se tabell 2 för maximala medfinansieringsandelar). generaldirektoratet för regionalpolitik ansvarar för sammanhållningspolitiken. medfinansiering av sammanhållningsprojekt8 och av större projekt inom eruf9 ska godkännas av kommissionen enligt specifika regler som är tillämpliga för varje fond. kommissionens förfaranden för godkännande inbegriper en kontroll av att de föreslagna projekten stämmer överens med nationella och regionala strategier och en genomgång av deras generella genomförbarhet och grad av förberedelse. i strukturfondsförordningarna fastställs att trans-portstödet ska fördelas till det transeuropeiska transportnätet, särskilt de prioriterade projekten10.
7 until 2004, financing was also available to accession countries under Ispa. the projects were converted into cohesion fund projects at accession. 
7 fram till 2004 fanns finansiering också tillgänglig för anslutningsländer i enlighet med ispa. projekten omvandlades till projekt inom sammanhållningsfonden vid anslutningen.
8 since 2007, projects under 50 million euro submitted for co-financing under the cohesion fund do not require approval by the commission. 
8 sedan 2007 behöver projekt under 50 miljoner euro som lämnas in för medfinansiering från sammanhållningsfonden inte godkännas av kommissionen.
9 the concept of ‘major projects’ is mainly defined on the basis of the volume of finance involved in the projects. the definition covers projects ‘whose total cost taken into account in determining the contribution of the funds exceeds 50 million euro (article 25 of council regulation (ec) no 1260/1999 (oj l 161, 26.6.1999, p. 
9 begreppet ”större projekt” definieras huvudsakligen utifrån projektens finansieringsvolym. definitionen gäller projekt ”vilkas totala kostnad, som skall beaktas när bidraget från fonderna fastställs, överstiger 50 miljoner euro” (artikel 25 i rådets förordning (eg) nr 1260/1999 (egt l 161, 26.6.1999, s.
1) and article 39 of council regulation (ec) no 1083/2006 (oj l 210, 31.7.2006, p. 
1) och artikel 39 i rådets förordning (eg) nr 1083/2006 (eut l 210, 31.7.2006, s.
25) as amended by regulation (eu) no 539/2010 of the european parliament and the council (oj l 158, 24.6.2010, p. 
25), ändrad genom europaparlamentets och rådets förordning (eu) nr 539/2010 (eut l 158, 24.6.2010, s.