natgillin/translations-raw huggingface dataset:
II In order to address the overall question “Is EU spending on office accommodation managed efficiently?” we examined whether the EU institutions with most office accommodation (Parliament, Council, Commission, Court of Justice and ECB): (a) establish building strategies and cooperate in order to achieve cost savings; (b) obtain their office accommodation in an efficient manner; (c) monitor and report on their office accommodation portfolio appropriately. 
II För att besvara den övergripande frågan ”Förvaltas EU:s utgifter för kontorslokaler ändamålsenligt?” undersökte vi om de EU-institutioner som har flest kontorslokaler (Europaparlamentet, rådet, kommissionen, domstolen och ECB) a) upprättar fastighetsstrategier och samarbetar för att spara kostnader, b) erhåller sina kontorslokaler på effektivt sätt, samt c) övervakar och rapporterar om sitt fastighetsbestånd på lämpligt sätt.
III Overall, we found that the institutions manage their spending on office accommodation efficiently, but the building strategies are not always formalised and the related planning is not optimal; financing mechanisms of the large construction projects we analysed were often complex and thereby in some cases affected budgetary transparency. 
III Vår allmänna slutsats var att institutionerna förvaltar sina utgifter för kontorslokaler ändamålsenligt, men att fastighetsstrategierna inte alltid är formaliserade och att den tillhörande planeringen inte är optimal. Finansieringsmekanismerna för de stora byggprojekt som vi analyserade var ofta komplexa, vilket i några fall påverkade insynen i budgeten.
Most of these projects were affected by delays and, in some cases, substantial additional costs. 
De flesta av dessa projekt var försenade, vilket i vissa fall ledde till betydande merkostnader.
The monitoring and reporting of the buildings portfolio of most institutions is not adequate. 
Övervakningen och rapporteringen av de flesta institutionernas fastighetsbestånd är inte tillfredsställande.
IV The institutions cooperate and apply similar decision-making principles. 
IV Institutionerna samarbetar och tillämpar gemensamma principer för beslutsprocessen.
However, they set out their main principles and objectives for property management in various documents. 
De fastställer emellertid sina huvudprinciper och främsta mål för fastighetsförvaltningen i olika dokument.
Some are outdated and some are being implemented without formal approval. 
Vissa är föråldrade och vissa genomförs utan formellt godkännande.
They do not consider different scenarios in planning their property requirements. 
Institutionerna beaktar inte olika scenarier vid planeringen av sina fastighetsbehov.
At the time of the audit, the institutions had not yet evaluated the implemented New Ways of Working (NWoW) projects. 
När revisionen gjordes hade institutionerna ännu inte utvärderat de projekt enligt konceptet för nya arbetssätt – New Ways of Working som har genomförts.
V The host countries offer to the institutions preferential conditions for purchasing or renting office accommodation and support them in their major construction projects. 
V Värdländerna erbjuder institutionerna förmånliga villkor för förvärv eller hyra av kontorslokaler och stöder dem i deras stora byggprojekt.
However, financing mechanisms of the large construction projects we analysed were often complex and this affected budgetary transparency. 
Finansieringsmekanismerna för de stora byggprojekt som vi analyserade var dock ofta komplexa, vilket i några fall påverkade insynen i budgeten.
Most of these projects were delayed, in some cases leading to additional costs. 4 
De flesta av projekten var försenade, vilket i vissa fall ledde till merkostnader. 4
VI Most institutions do not monitor regularly indicators related to efficient use and cost of buildings for their internal management purposes. 
VI Majoriteten av institutionerna övervakar inte regelbundet med hjälp av indikatorer hur effektivt deras fastigheter används eller vad de kostar för sin interna förvaltning.
While the institutions with their buildings in Brussels and Luxembourg agreed on harmonisation in the measurement of surfaces, the data are not fully standardised and comparing them is difficult. 
Även om institutionerna som har byggnader i Bryssel och Luxemburg har kommit överens om att harmonisera mätningen av yta är uppgifterna inte helt standardiserade och det är svårt att jämföra dem.
The reporting to the budgetary authorities on buildings does not allow for comparison and efficiency analysis. 
Rapporteringen till budgetmyndigheterna om fastigheter gör det inte heller möjligt att jämföra eller göra en effektivitetsanalys.
VII Our analysis shows that the use of office space is comparable between institutions. 
VII Vår analys visar att institutionerna utnyttjar kontorsutrymmet på liknande sätt.
Moreover, we found that the rents the institutions negotiated were generally below market levels. 
Vi konstaterade även att de hyror som institutionerna har förhandlat fram i allmänhet är lägre än marknadsnivåerna.
Further analysis of rented buildings shows that the annual rents per person vary significantly per building. 
Ytterligare analyser av de byggnader som hyrs visar att årshyran per person varierar avsevärt för mellan byggnaderna.
The costs of construction and acquisition reflects the nature of the building. 
Kostnaderna för uppförande och förvärv återspeglar vilken typ av byggnad det gäller.
VIII On the basis of the observations in this report, we recommend that the institutions should: (a) Update and formalise their building strategies and regularly update planning documents ; (b) Evaluate the New Ways of Working projects; (c) Increase budgetary transparency of the use of financing mechanisms for construction projects; (d) Set up adequate management procedures for large construction and renovation projects; and (e) Improve consistency of data and monitoring of the buildings portfolio. 5 
VIII Utifrån iakttagelserna i denna rapport rekommenderar vi att institutionerna a) uppdaterar och formaliserar sina fastighetsstrategier samt regelbundet uppdaterar planeringsdokument, b) utvärderar projekt som inbegriper konceptet för nya arbetssätt – New Ways of Working, c) ökar insynen i budgeten vid användning av finansieringsmekanismer för byggprojekt, d) inrättar lämpliga förvaltningsförfaranden för stora bygg-och renoveringsprojekt, e) gör uppgifterna om och övervakningen av fastighetsbestånden mer enhetliga. 5
Introduction 01 Spending on buildings represents around 11 % (€1 billion) of the total administrative expenditure of the European Union’s (EU) institutions 1, as shown in Figure 1. 
Inledning 01 Utgifter för fastigheter utgör cirka 11 % (1 miljard euro) av EU-institutionernas totala administrativa utgifter1, vilket framgår av figur 1.
This percentage remained stable over the last five years, although it decreased in relation to the situation ten years ago. 
Denna procentandel har varit stabil under de senaste fem åren, även om den har minskat jämfört med situationen för tio år sedan.
Around two thirds of spending on buildings concerns the cost of acquiring and renting buildings, with the remainder spent mainly on maintenance, security and energy. 
Cirka två tredjedelar av utgifterna för fastigheter avser kostnader för förvärv och hyra, medan resterande del främst går till underhåll, säkerhet och energi.
Figure 2 shows that there are differences between the institutions. 
Figur 2 visar att det finns skillnader mellan institutionerna.
These differences mainly reflect the differences in their buildings portfolios. 
Dessa skillnader speglar i första hand skillnader i institutionernas fastighetsbestånd.
Figure 1 – Administrative expenditure of the EU institutions 6 7% 4% Rents and buildings acquisition Other buildings-related expenditure Other administrative expenditure 89 % Source: ECA, based on the EU general budget for the financial year 2018. 
Figur 1 – EU-institutionernas administrativa utgifter 6 7% 4% Hyror och förvärv av fastigheter Övriga utgifter för fastigheter Övriga administrativa utgifter 89 % Källa: Revisionsrätten baserat på EU:s allmänna budget för budgetåret 2018.
1 Parliament, Council, Commission, Court of Justice, ECA, EEAS, Committees (Committee of the Regions and European Economic and Social Committee). 
1 Europaparlamentet, rådet, kommissionen, domstolen, revisionsrätten, utrikestjänsten och kommittéerna (Europeiska regionkommittén och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén).
Figure 2 – Spending on buildings 2 Source: ECA, based on the EU general budget for the financial year 2018. 
Figur 2 – Utgifter för fastigheter2 Källa: Revisionsrätten baserat på EU:s allmänna budget för budgetåret 2018.
02 At the end of 2016, the above institutions occupied a total building surface of 2.5 million square metres (m2)3. 
02 I slutet av 2016 upptog ovanstående institutioner en total fastighetsyta på 2,5 miljoner kvadratmeter (m2)3.
This is 26 % more than in 2004, an increase explained by the 22 % rise over the same period in staff working on the institutions’ premises 4. 
Det är 26 % mer än 2004. Ökningen kan förklaras med att den personal som arbetar i institutionernas lokaler har ökat med 22 % under samma period4.
03 The institutions have different accommodation needs. 
03 Institutionerna har olika lokalbehov.
For example, the Commission devotes the majority of its accommodation to offices. 
Till exempel använder kommissionen sina lokaler övervägande som kontor.
Other institutions such as the Parliament, the Council and the Court of Justice use more of other types of areas, such as meeting rooms, assembly rooms, courtrooms and public reception areas. 
Andra institutioner såsom Europaparlamentet, rådet och domstolen använder i större utsträckning andra typer av utrymmen, exempelvis mötesrum, samlingsrum, rättssalar och lokaler för att ta emot allmänheten.
Office areas5 represent approximately 70 % of the total6 and are mostly located The ECB and EIB are not included in this analysis because the annual accounts of these institutions do not include details on budgetary expenditure on buildings. Total net surface above ground; ECB excluded. 
Kontorslokaler5 utgör ca 70 % av den totala ytan6 och är främst belägna i Bryssel, följt ECB och EIB ingår inte i denna analys, eftersom dessa institutioners årsredovisningar inte innehåller några utförliga uppgifter om utgifter för fastigheter.
Source: ‘Comparaison des coûts entre les Institutions dans le domaine immobilier’, CPQBF Juin 2005. 
Källa: Comparaison des coûts entre les Institutions dans le domaine immobilier (jämförelse av kostnader mellan institutionerna på fastighetsområdet), CPQBF, juni 2005.
The report does not include the ECB. 
Denna rapport inbegriper inte ECB.
“Office areas” include offices and ancillary spaces such as corridors, lifts, lavatories, restaurants, etc. 
Begreppet kontorslokaler inbegriper kontor och biutrymmen såsom korridorer, hissar, toaletter, restauranger och så vidare.
7 Rents and buildings acquisition Other buildings-related expenditure European Parliament Council Commission Court of Justice ECA EE AS Committees 0 % 20 % 40 % 60 % 80 % 100 % 2 3 4 5 6 The total net surface above ground. 
7 Hyror och förvärv av fastigheter Övriga utgifter för fastigheter E u r o p a p a r l am e n t e t Rådet Ko mm is s i one n Do mstolen R ev i si o n sr ät t e n Utrikestjän sten Kommittéerna 0 % 20 % 40 % 60 % 80 % 100 % 2 3 4 5 6 Den totala nettoytan ovan mark.
in Brussels, followed by Luxembourg, Strasbourg and Frankfurt. 
av Luxemburg, Strasbourg och Frankfurt.
Figure 3 shows the total net surface occupied by the institutions and the proportion of office area. 
Figur 3 visar den totala nettoyta som institutionerna förfogar över och andelen kontorslokaler.
Figure 3 – Office areas as a proportion of total surface occupied 8 84 % Commission Parliament Council ECB 92 % Court of Justice Committees 76 % EEAS 99 % ECA 95 % 0 200 400 600 800 Office area Non-office space 1 000 1 200 Thousands m2 55 % 52 % 58 % Source: ECA, based on the annual reports on buildings and data provided by the institutions. 
Figur 3 – Andel kontorslokaler av den totala ytan 8 84 % Kommissionen Europaparlamentet Rådet ECB 92 % Domstolen Kommittéerna 76 % Utrikestjänsten 99 % Revisionsrätten 95 % 0 200 400 600 800 K o n t o r s l o k al e r Övriga lokaler 1 000 1 200 Antal tusen m2 55 % 52 % 58 % Källa: Revisionsrätten baserat på årliga fastighetsrapporter och uppgifter från institutionerna.
04 The seats of the institutions depend on political decisions. 
04 Institutionernas säte fastställs genom politiska beslut.
The most recent political agreement on the location of the seats of the institutions was made in 1992 at the European Council meeting in Edinburgh. 
Den senaste politiska överenskommelsen om var institutionerna ska vara belägna träffades 1992 vid Europeiska rådets möte i Edinburgh.
Audit scope and approach Audit Scope 05 In order to address the overall question “Is EU spending on office accommodation managed efficiently?” we examined whether the EU institutions: o establish building strategies and cooperate in order to achieve cost savings; o obtain their office accommodation in an efficient manner; o monitor and report on their office accommodation portfolio appropriately. 
Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod Revisionens inriktning och omfattning 05 För att besvara den övergripande frågan ”Förvaltas EU:s utgifter för kontorslokaler ändamålsenligt?” undersökte vi om EU-institutionerna o upprättar fastighetsstrategier och samarbetar för att spara kostnader, o erhåller sina kontorslokaler på effektivt sätt, samt o övervakar och rapporterar om sitt fastighetsbestånd på lämpligt sätt.
06 The audit focused on the five institutions with the most office accommodation (Parliament, Council, Commission, Court of Justice and ECB), covering their office accommodation in Brussels, Luxembourg and Frankfurt7. 
06 Revisionen inriktades på de fem institutioner som har flest kontorslokaler (Europaparlamentet, rådet, kommissionen, domstolen och ECB) och omfattade deras kontorslokaler i Bryssel, Luxemburg och Frankfurt7.
Where possible, the audit compared data and management procedures of these institutions with those of the European Economic and Social Committee, the European Committee of the Regions, the European External Action Service (EEAS), the European Court of Auditors (ECA) and the European Investment Bank (EIB). 
Där det var möjligt jämfördes dessa institutioners uppgifter och förvaltningsförfaranden med motsvarande för Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Europeiska regionkommittén, Europeiska utrikestjänsten (utrikestjänsten), Europeiska revisionsrätten (revisionsrätten) och Europeiska investeringsbanken (EIB).
07 We did not analyse buildings used for purposes other than office accommodation (e.g. conference centres, technical facilities, etc.) or buildings with less than 20 % office space. 
07 Vi analyserade inte byggnader som används för andra ändamål än som kontorslokaler (t.ex. konferenscentrum, tekniska faciliteter osv.) eller byggnader med mindre än 20 % kontorsutrymme.
The audit mainly focused on the cost of obtaining office accommodation. 
Revisionen inriktades främst på kostnaderna för att erhålla kontorslokaler.
It did not cover maintenance, cleaning, security or other buildings-related operating costs. 
Den omfattade inte underhåll, rengöring, säkerhet eller andra fastighetsrelaterade driftskostnader.
Audit approach 08 We carried out our audit from September 2017 to June 2018 and based our observations on the following sources of evidence: o institutions’ building strategies and reports to budgetary authorities; o questionnaires and visits to the institutions; A complete list and map of buildings occupied by the EU institutions can be found on the Commission’s website: Official directory of the European Union (http://europa.eu/whoiswho/public/index.cfm?fuseaction=idea.hierarchy&nodeID=10). 
Revisionsmetod 08 Vi utförde vår revision från september 2017 till juni 2018 och baserade våra iakttagelser på följande beviskällor: En fullständig förteckning och karta över de byggnader som EU-institutionerna förfogar över finns på kommissionens webbplats: Europeiska unionens elektroniska institutionskatalog (http://europa.eu/whoiswho/public/index.cfm?fuseaction=idea.hierarchy&nodeID=10).
o questionnaires and visits to other international organisations; o internal audit work where applicable; o technical/measurement reports on buildings; o accounting, financial and contractual information on buildings; o visits to inter-institutional bodies and host-country authorities. 
o EU-institutionernas fastighetsstrategier och rapporter till budgetmyndigheter. o Frågeformulär och besök till EU-institutionerna. o Frågeformulär och besök till andra internationella organisationer. o Internrevisioner i tillämpliga fall. o Tekniska rapporter och mätningsrapporter för fastigheter. o Redovisnings-, ekonomi-och avtalsuppgifter för fastigheter. o Besök till interinstitutionella organ och myndigheter i värdländerna.
10 Observations The institutions apply common principles and cooperate extensively 09 We examined whether the EU institutions define a strategy that includes principles and objectives for their property management. 
10 Iakttagelser Institutionerna tillämpar gemensamma principer och samarbetar i stor utsträckning 09 Vi undersökte om EU-institutionerna har fastställda strategier som innehåller principer och mål för deras fastighetsförvaltning.
We examined whether these strategies are complemented with short to medium-term planning based on a regular assessment of needs. 
Vi undersökte om dessa strategier kompletteras av en planering på kort till medellång sikt utifrån en regelbunden behovsbedömning.
We also analysed how the institutions in the same location cooperate in order to find cost-saving opportunities (for example by pooling expertise or purchasing power). 
Vi analyserade också hur institutioner på samma ort samarbetar för att hitta sätt att spara kostnader (t.ex. genom att gemensamt utnyttja sin expertis eller köpkraft).
In addition, we examined how the institutions implemented the New Ways of Working approach (NWoW). 
Vi undersökte dessutom hur institutionerna genomförde konceptet för nya arbetssätt – New Ways of Working.
The institutions define their building strategies but some are outdated and do not include scenario planning 10 The institutions define their property management principles and objectives in various documents. 
Institutionerna har fastställda fastighetsstrategier, men vissa är föråldrade och innehåller ingen planering för olika scenarier 10 Institutionerna fastställer sina principer och mål för fastighetsförvaltning i olika dokument.
Some are outdated and some are being implemented without formal approval (see Figure 4). 11 
Vissa är föråldrade och vissa genomförs utan formellt godkännande (se figur 4). 11
Figure 4 – Building strategies Source: ECA. 
Figur 4 – Fastighetsstrategier Källa: Revisionsrätten.
11 The Commission outlined the main principles of its buildings strategy in a 2007 communication. 
11 Kommissionen beskrev de viktigaste principerna för sin fastighetsstrategi i ett meddelande från 2007.
Although it was planned to further clarify some aspects of the building strategy through studies (impact of building procurement methodology, correct balance between acquisition and rental, impact of new working methods on quality of life at work and possible savings), the studies were not carried out. 
Även om det från början var tänkt att med hjälp av studier närmare klargöra vissa aspekter av fastighetsstrategin (konsekvenser av fastighetsupphandlingsmetoder, rätt balans mellan förvärv och hyra, konsekvenser av nya arbetssätt för kvaliteten på arbetslivet och möjliga besparingar), genomfördes aldrig några studier.
In addition, some important aspects included in the 2007 communication changed over time. For example, deferred payment and emphyteusis contracts are no longer preferred methods of financing the acquisition of buildings and the Commission recently included Executive Agencies in its multiannual planning. 
Vissa viktiga aspekter i meddelandet från 2007 har dessutom förändrats under årens lopp: köp med uppskjuten betalning och tomträttsavtal är inte längre de metoder som föredras för att finansiera förvärv av fastigheter, och kommissionen lade nyligen till genomförandeorgan i den fleråriga planeringen, för att nämna några exempel.
Although the Commission considers the main principles and guidelines of the communication still to be valid, it Bureau Decision of 24 March 2010: “Property needs and medium-term building policy of the European Parliament”. 
Trots att kommissionen anser att de viktigaste principerna och Presidiets beslut av den 24 mars 2010: Property needs and medium-term building policy of the European Parliament (Europaparlamentets fastighetsbehov och fastighetspolitik på medellång sikt).
Public hearing of the European Parliament’s Committee on Budgetary Control: “The cost-efficiency of the EU Buildings policy” of 18 November 2013. 
Offentlig utfrågning av Europaparlamentets budgetkontrollutskott: The cost-efficiency of the EU Buildings policy (kostnadseffektivitet för EU:s fastighetspolitik), 18.11.2013.
10 COM(2007)501 final of 5 September 2007: Communication from the Commission to the European Parliament, the Council, the Economic and Social Committee and the Committee of the Regions on policy for the accommodation of Commission services in Brussels and Luxembourg. 
10 KOM(2007) 501 slutlig av den 5 september 2007: Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om kommissionens fastighetspolitik i Bryssel och Luxemburg.
11 Management report 2017, Annex 5 - Report to the Budgetary Authority: ‘Updated Plan of Investment in Buildings 2017-2022’. 
11 Förvaltningsrapport 2017, bilaga 5 – Rapport till budgetmyndigheten: Updated Plan of Investment in Buildings 2017–2022 (uppdaterad plan för fastighetsinvesteringar 2017– 2022).
12 EU institution Building strategies Parliament Bureau decision of 24 March 20108 (2010-2014). 
12 EU-institution Fastighetsstrategier Europaparlamentet Presidiets beslut av den 24 mars 20108 (2010–2014).
Draft medium-term building strategy (2015-2019). 
Förslag till fastighetsstrategi på medellång sikt (2015–2019).
This document was never formally adopted. 
Detta dokument antogs aldrig formellt.
Building Strategy beyond 2019, adopted by the Bureau on 16 April 2018. 
Fastighetsstrategi efter 2019, antagen av presidiet den 16 april 2018.
Council Document presented during the public hearing of 18 November 20139. 
Rådet Dokument som lades fram under den offentliga utfrågningen den 18 november 20139.
Commission Communication on policy for the accommodation of Commission services in Brussels and Luxembourg 10. 
Kommissionen Meddelande om kommissionens fastighetspolitik i Bryssel och Luxemburg10.
Last update in 2007. 
Senast uppdaterat 2007.
Court of Justice Annex to the 2017 annual management report11. 
Domstolen Bilaga till 2017 års förvaltningsrapport11.
ECB Building strategy approved in July 2017. 
ECB Fastighetsstrategin godkändes i juli 2017.
has not updated the building strategy or consolidated it into a single revised document with recent changes. 
riktlinjerna i meddelandet fortfarande gäller har den inte uppdaterat sin fastighetsstrategi eller konsoliderat den i ett omarbetat dokument med de senaste ändringarna införda.
12 The Commission’s Offices for Infrastructure and Logistics in Brussels (OIB) and Luxembourg (OIL) base their medium-term planning tool, the multiannual policy framework (MAPF), on the Commission’s building strategy. 
12 Kommissionens infrastruktur-och logistikbyråer i Bryssel (OIB) och Luxemburg (OIL) bygger sitt instrument för planering på medellång sikt, det vill säga den fleråriga politiska ramen, på kommissionens fastighetsstrategi.