natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The audit found that the EU made a significant financial contribution to the creation of business incubator infrastructure, particularly in Member States in which this type of business support is relatively rare. 
Revisionsrätten konstaterade att EU hade gett ett betydande ekonomiskt bidrag till skapandet av infrastruktur för företagsinkubatorer, särskilt i medlemsstater där denna typ av företagsstöd är relativt sällsynt.
The provision of incubation services was rather limited due to financial con‐ straints and the low level of incubation activities. 
Tillhandahållandet av inkubationstjänster var inte så stort på grund av ekonomiska begränsningar och en låg grad av inkubationsverksamhet.
Business incubators aim to support the successful establishment and further development of start‐up enterprises. 
Företagsinkubatorer syftar till att stödja lyckad eta‐ blering och vidareutveckling av nystartade företag.
As a result, the provision of support to small and medium‐sized enterprises (SMEs) has become an increasingly important political priority over the years. 
Därför har stöd till små och medelstora företag blivit en allt viktigare politisk prioritering under årens lopp.
EU spending on this area amounted to €38 billion in the 2007–13 period. 
EU:s utgifter på detta område uppgick till 38 miljarder euro under perioden 2007–2013.
Architect: Anna Kościuk. 
Arkitekt: Anna Kościuk.
Our activities 19 • Is the ERDF effective in funding projects that directly promote biodiversity under the EU biodiversity strategy to 2020? 
Vår verksamhet 19 • Är Eruf ändamålsenlig när det gäller att finansiera projekt som direkt främjar biolo‐ gisk mångfald i enlighet med EU:s strategi för biologisk mångfald fram till 2020?
(12/2014) — examined whether Member States took advan‐ tage of the available ERDF funding for directly promoting biodiversity, and assessed whether the co‐financed projects were effective in halting biodiversity loss. 
(12/2014) – revisionsrätten granskade om medlemsstaterna utnyttjade den tillgängliga Eruf-finansieringen för att direkt främja biologisk mångfald och bedömde huruvida de medfinansierade projekten var ändamålsenliga när det gällde att hejda förlusten av biologisk mångfald.
The audit found that the Member States’ take‐up of the ERDF financing for projects was less than for other areas of ERDF spending. 
Revisionsrätten konstaterade att medlemsstaternas utnyttjande av Eruf-finansieringen till projekt var mindre än på andra Eruf-utgiftsområden.
If the ERDF is to continue to be helpful for delivering the EU strategy for halting biodiversity loss by 2020, the Commission should provide the Member States with more support for implementing specific pro‐ tection and management plans for habitats and species. 
Om Eruf ska fortsätta att bidra till genomförandet av EU:s strategi för att hejda förlusten av biologisk mångfald fram till 2020, bör kommissionen ge medlemsstaterna mer stöd när det gäller att genomföra specifika skydds-och förvaltningsplaner för livsmiljöer och arter.
The co‐financed projects were generally in line with national and EU biodiversity priorities. 
De medfinansierade projekten överensstämde i regel med de nationella prioriteringarna och EU:s prioriteringar för biologisk mångfald.
But the assessment of their effectiveness was undermined, as most Member States had neither results indicators nor monitoring systems to as‐ sess the development of habitats and species. 
Men bedömningen av deras ändamålsenlighet undergrävdes, eftersom de flesta medlemsstater varken hade resultatindikatorer eller övervakningssystem för att bedöma livsmiljöers och arters utveckling.
Protecting biodiversity is a key priority for the EU. 
Att skydda den biologiska mångfalden är en central prioritering för EU.
Following the failure to achieve the previous target of halting biodiversity loss in Europe by 2010, the Council endorsed a new strategy up to 2020. €2.8 billion was allocated in the 2007–13 program‐ ming period to the direct promotion of biodiversity and nature protection under the ERDF. • Has ERDF support to SMEs in the area of e‐commerce been effective? 
Efter misslyckandet med att upp‐ nå det tidigare målet och hejda förlusten av biologisk mångfald i Europa till 2010, godkände rådet en ny strategi fram till 2020. 2,8 miljarder euro avsattes un‐ der programperioden 2007–2013 till direkt främjande av biologisk mångfald och naturskydd inom Eruf. • Har Eruf‐stödet till små och medelstora före‐ tag när det gäller e‐handel varit ändamåls‐ enligt?
(20/2014) — assessed whether the operational programmes were a good basis for efficiently supporting e‐commerce measures for SMEs, whether the managing authorities selected and monitored e‐commerce projects properly and whether the e‐commerce projects co‐financed by the ERDF were successfully implemented and provided measurable benefits. 
(20/2014) – revisionsrätten bedömde huruvida de operativa programmen utgjorde en god grund för ett effektivt stöd till e-handelsåt-gärder för små och medelstora företag, huruvida förvaltningsmyndigheterna valde ut och övervakade e-handelsprojekten ordentligt och huruvida de e-handelsprojekt som medfinansierats av Eruf hade genomförts framgångsrikt och gett mätbar nytta.
The audit found that support from the ERDF to SMEs in the field of e‐commerce — buying and selling goods on the Internet — contributed to an increased availability of business services online. 
Revisionsrätten konstaterade att stödet från Eruf till små och medelstora företag när det gäller e-handel – köp och försäljning av varor på internet – har bidragit till att öka tillgången på företagstjänster online.
But shortcomings in monitoring made it impossible to assess the extent to which the ERDF support contributed to the achievement of national and EU information technology goals. 
Brister i övervakningen gjorde det dock omöjligt att bedöma i vilken utsträckning Eruf-stödet har bidragit till att EU:s och medlemsstaternas IKT-mål har uppnåtts.
Weak selection procedures by Member States mean that many projects are unlikely to provide value for money. 
Bristfälliga urvalsförfaranden i medlemsstaterna innebär att många projekt troligen inte ger valuta för pengarna.
Managers of the programmes focused more on using the money (outputs) than on achieving results. 
Förvaltarna av programmen var mer inriktade på att utnyttja pengarna (output) än på att uppnå resultat.
The Commission encourages e‐commerce through its digital agenda for Europe. €3 billion of EU money was budgeted between 2007 and 2013 from the ERDF to help small businesses make better use of ICT. 
Kommissionen uppmuntrar e‐handel genom sin digitala agenda för Europa. Tre miljarder euro i EU‐medel budgeterades mellan 2007 och 2013 från Eruf för att hjälpa småföretag att utnyttja IKT bättre.
ECA video of special report 20/2014, ‘Has ERDF support to SMEs in the area of e‐commerce been effective?’ — EUauditorsECA on Youtube. 
Se revisionsrättens video om särskild rapport nr 20/2014 Har Eruf‐stödet till små och medelstora företag när det gäller e‐handel varit ändamålsen‐ ligt? på EUauditorsECA på Youtube.
Our activities 20 A performance audit in focus: EU‐funded airport infrastructures: poor value for money (21/2014) Closed part of over‐dimensioned terminal at Fuerteventura airport Air traffic in Europe has been on the rise for years and it is estimated that it will almost double by 2030. 
Vår verksamhet 20 En effektivitetsrevision i fokus – EU‐finansierad flygplatsinfrastruktur: dålig valuta för pengarna (21/2014) Stängd del av en överdimensionerad terminal på Fuerteventuras flygplats. Lufttrafiken i Europa har ökat under många år och kommer enligt uppskattningar att bli nästan dubbelt så stor till 2030.
Although EU air transport policy has aimed at overcoming capacity problems by building additional infrastructure, making better use of existing facilities, optimising airport ser‐ vices and integrating other modes of transport, Europe will not be able to meet a large part of this demand due to a shortage of runway and ground infrastructure. 
Trots att syftet med EU:s luftfartspolitik har varit att övervinna kapacitetsproblem och bygga ytterligare infrastruktur, bättre utnyttja befintliga anläggningar, optimera flygplatstjänsterna och integrera andra transportmedel, kommer Europa inte att kunna tillgodose en stor del av denna efterfrågan på grund av bristen på ban-och markinfrastruktur.
There are more than 500 commercial airports in Europe, directly and indirectly employing a million people and — together with airlines — contributing more than €140 bil‐ lion to the European economy. 
Det finns mer än 500 flygplatser med kommersiell trafik i Europa som direkt och indirekt sysselsätter mer än en miljon människor och som – tillsammans med flygbolag – bidrar med mer än 140 miljarder euro till Europas ekonomi.
Airport‐related infrastruc‐ ture projects are an important area of spending from the EU budget: the EU allocated some €4.5 billion to such projects over the 2000–13 programme periods, with more than €2.8 billion coming from cohesion policy funds. 
Flygplatsrelaterade infrastrukturprojekt är ett stort utgiftsområde i EU:s budget: EU anslog cirka 4,5 miljarder euro till sådana projekt under programperioderna mellan 2000 och 2013, varav mer än 2,8 miljarder euro var sammanhållningspolitiska medel.
The ECA undertook a performance audit of this support to examine whether there was a proven need for the in‐ vestments, whether the constructions were completed on time and on budget and whether the new or upgrad‐ ed infrastructure was fully used. 
Revisionsrätten utförde en effektivitetsrevision av detta stöd för att undersöka om det fanns ett påvisat behov av investeringarna, om byggnadsarbetena blev klara i tid och inom budgeten och om den nybyggda eller uppgraderade infrastrukturen utnyttjades fullt ut.
We assessed whether the investments resulted in higher passenger numbers and improved customer service, and whether the funded airports were financially viable. 
Vi bedömde om investeringarna ledde till ett ökat passagerarantal och en förbättrad kundservice och om de EU-finansierade flygplatserna var ekonomiskt hållbara.
Our auditors carried out their work between May 2013 and October 2014, focusing on 20 EU‐funded airports in Estonia, Greece, Italy, Poland and Spain. 
Våra revisorer genomförde sitt arbete mellan maj 2013 och oktober 2014 och var inriktade på 20 EU-finansierade flygplatser i Estland, Grekland, Italien, Polen och Spanien.
Between them they received more than €600 million of EU money from 2000 to 2013. 
De fick mer än 600 miljoner euro i EU-finansiering mellan 2000 och 2013.
The team reviewed the relevant legislation, air transport planning documents of the five Member States and publications of the main industry associations. Most importantly, they travelled to the 20 airports to assess and obtain direct evidence on the outputs, use, results and impacts of the EU funding and the financial situation of the airports. 
Granskningsteamet granskade gällande lagstiftning, dokument om planeringen av luftfarten i de fem medlemsstaterna och publikationer från de främsta branschorganisationerna. Framför allt besökte de de 20 flygplatserna för att bedöma och inhämta direkta bevis om EU-finansieringens output, resultat och effekter och flygplatsernas ekonomiska situation.
We concluded that the EU‐funded investments in airports had produced poor value for money. 
Vi drog slutsatsen att de EU-finansierade investeringarna i flygplatser gav dålig valuta för pengarna.
Too many air‐ ports, which were often in close proximity to each other, received funding for similar infrastructure and in many cases such infrastructure proved to be oversized. 
Alltför många flygplatser, som ofta låg mycket nära varandra, fick finansiering för liknande infrastruktur som i många fall dessutom var överdimensionerad.
Only half of the audited airports succeeded in increasing their passenger numbers. 
Endast hälften av de granskade flygplatserna lyckades öka passageraran-talet.
Improvements in customer service or regional socioeconomic benefits, such as the cre‐ ation of additional jobs, were either not measured or not supported by evidence. 
Förbättringar av kundservicen eller regionala socioekonomiska fördelar, till exempel att nya jobb skapades, mättes eller påvisades inte.
We also found that seven of the airports were not financially self‐sustainable and will struggle to remain in operation without more public money. 
Vi konstaterade också att sju av flygplatserna inte var ekonomiskt självbärande och att de kämpar för att kunna fortsätta vara i drift utan mer offentligt stöd.
For most of the airports audited, our team found lengthy delays in construction and in the delivery of infrastructure. 
Vad beträffar merparten av de granskade flygplatserna konstaterade vårt granskningsteam stora förseningar i uppförandet och leveransen av infrastrukturen.
Almost half of the airports experienced cost overruns, which meant that the Member States had to spend almost €100 million more from their national budgets than initially envisaged. 
Nästan hälften av flygplatserna hade kostnadsöverskridanden, vilket innebar att medlemsstaterna var tvungna att använda nästan 100 miljoner euro mer från sina nationella budgetar än vad som ursprungligen hade planerats.
Our activities 21 Funding was not well coordinated by the Member States, as most countries had no strategic long‐term airport development plan. 
Vår verksamhet 21 Finansieringen samordnades inte på ett bra sätt av medlemsstaterna, eftersom de flesta länderna inte hade någon strategisk långsiktig plan för flygplatsutveckling.
Moreover, the funding was insufficiently supervised by the Commission, which generally does not know which airports are receiving funding or what sums are involved. 
Finansieringen övervakades dessutom inte tillräckligt av kommissionen, som i allmänhet inte vet vilka flygplatser som får finansiering eller hur mycket de får.
This situation prevents it from having a complete picture of all EU investments in airports and limits its possibilities for monitoring and ensur‐ ing that policies are properly designed and implemented. 
Den här situationen gör att kommissionen inte har en fullständig bild av alla EU-investeringar som går till flygplatser och det begränsar dess möjligheter att övervaka och se till att politiken utformas och genomförs korrekt.
Based on these findings, we recommended that starting with the 2014–20 programme period, the Commission should ensure that Member States only allocate EU funding to airport infrastructure in those airports which are financially viable and for which investment needs have been properly assessed and demonstrated. 
Utifrån dessa iakttagelser rekommenderade vi att kommissionen med början under programperioden 2014– 2020 ser till att medlemsstaterna endast beviljar EU-finansiering till flygplatsinfrastruktur till flygplatser som är ekonomiskt bärkraftiga och för vilka investeringsbehoven har bedömts och påvisats ordentligt.
We also recommended that Member States have coherent regional, national and supranational plans for airport devel‐ opment to avoid overcapacity, duplication and uncoordinated investments in airport infrastructure. 
Vi rekommenderade också att medlemsstaterna har sammanhängande regionala, nationella eller överstatliga planer för flyg-platsutveckling för att undvika överkapacitet, överlappning och investeringar i flygplatsinfrastruktur som inte är samordnade.
As a result it has put into action a radically different approach in the relevant legislation for the 2014–20 programme period. 
Därför har den infört ett radikalt annorlunda tillvägagångssätt i den tillämpliga lagstiftningen när det gäller programperioden 2014–2020.
The report was presented to the European Parliament, which fully endorsed the ECA’s conclusions and recommendations. 
Rapporten presenterades för Europaparlamentet som helt och hållet ställde sig bakom revisionsrättens slutsatser och rekommendationer.
The media coverage was largest in Spain, but also included headlines in major international newspapers, television coverage and in social media. 
Mediebevakningen var störst i Spanien, men det förekom även rubriker i större internationella tidningar, tv-inslag och kommentarer i sociala medier.
From left to right: Afonso de Castro Malheiro, Jasmine Mitterbuchner, Patrick Weldon, Mircea Radulescu, Pietro Puricella, Joël Costantzer, George Pufan (ECA Member responsible for the report), Fernando Pascual Gil, Luc T’Joen, Tomasz Plebanowicz, Lorenzo Pirelli, Efstratios Varetidis, Jelena Magermane, Erki Must. 
Från vänster till höger: Afonso de Castro, Jasmine Mitterbuchner, Patrick Weldon, Mircea Radulescu, Pietro Puricella, Joël Costantzer, George Pufan (ledamot av revisionsrätten med ansvar för rapporten), Fernando Pascual Gil, Luc T’Joen, Tomasz Plebanowicz, Lorenzo Pirelli, Efstratios Varetidis, Jelena Magermane och Erki Must.
Our activities 22 Sustainable growth: natural resources The EU has extensive policy responsibility for agriculture and rural development, fisheries and the environment. 
Vår verksamhet 22 Hållbar tillväxt: naturresurser EU har ett omfattande politiskt ansvar för jordbruk och landsbygdsutveckling, fiske och miljö.
Planned expenditure for 2014–20 — at current prices — is €420 billion, representing 39 % of the total EU budget. 
De planerade utgifterna för 2014–2020 uppgår – i löpande priser – till 420 miljarder euro, vilket motsvarar 39 % av den totala EU-budgeten.
Three quarters of the spending involves direct payments to farmers and support for agricultural markets through the European Agricultural Guarantee Fund (EAGF) — the ‘first pillar’ of the common agricultural policy (CAP). 
Tre fjärdedelar av utgifterna är direktstöd till jordbrukare och stöd till jordbruksmarknader genom Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) – den ”första pelaren” i den gemensamma jordbrukspolitiken.
A further fifth of spending goes to EU support for rural development, which is financed from the Europe‐ an Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD), the ‘second pillar’ of the CAP. 
En femtedel av utgifterna går till EU-stöd till landsbygdsutveckling, som finansieras via Europeiska fonden för landsbygdsutveckling (Ejflu), den ”andra pelaren” i den gemensamma jordbrukspolitiken.
Agriculture and rural devel‐ opment are under shared management by the Commission and Member States. 
Förvaltningen av jordbruk och landsbygdsutveckling delas mellan kommissionen och medlemsstaterna.
During 2014, the ECA produced the following special reports in this area. • Integration of EU water policy objectives with the CAP: a partial success (4/2014) — assessed whether the objectives of EU water policy had been successfully integrated into the CAP. 
Under 2014 utarbetade revisionsrätten följande särskilda rapporter på detta område: • Integrering av EU:s vattenpolitikmål i den gemensamma jordbrukspolitiken: delvis en framgång (4/2014) – revisionsrätten bedömde om EU:s vattenpolitikmål framgångsrikt hade integrerats i den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP).
The audit found that the EU has been only par‐ tially successful in integrating water policy goals into the CAP. 
Vi konstaterade att EU endast har varit delvis framgångsrikt med att integrera vattenpolitikmålen i GJP.
There are weaknesses in the two integration instruments (cross‐compliance and rural development) and delays and weaknesses in the implementation of the water framework directive. 
Det förekommer brister i de två instrumenten för integrering (tvärvillkor och landsbygdsutveckling) och förseningar och brister i genomförandet av ramdirektivet om vatten.
The CAP instruments have to date had a positive impact in supporting the policy objectives to improve water quantity and quality. 
GJP-instrumenten har hittills haft en positiv effekt när det gäller att bidra till de politiska målen att förbättra vattenkvantiteten och vattenkvaliteten.
However, these instruments are limited relative to the policy ambitions set for the CAP. 
Men dessa instrument har sina begränsningar när det gäller de politiska ambitioner som fastställts för GJP.
For example, neither of these two instruments allows for the full implementation of the ‘polluter pays’ princi‐ ple when spending CAP funds. 
Till exempel medger inget av dessa två instrument att principen om att förorenaren betalar tillämpas fullt ut när GJP-medel används.
Furthermore there is insufficient knowledge, at the level of the EU institutions and in the Member States, about the pressures placed on water by agricultural activi‐ ties and how those pressures are evolving. 
Vidare är kunskapen otillräcklig, inom EU:s institutioner och i medlemsstaterna, om vilken påverkan jordbruket har på vatten och hur denna påverkan utvecklas.
Protecting the quality of Europe’s water resources is a priority for the EU. 
Att skydda kvaliteten på Europas vattenresurser prioriteras av EU.
Agriculture, as one of the main users and polluters of water, has a major role to play in sustainable management of this resource. 
Jordbruket har som en av de främsta användarna och förorenarna av vatten en nyckelroll att spela när det gäller en hållbar för‐ valtning av denna resurs.
The CAP represents just under 40 % of the EU budget (over €50 billion for 2014), and through it the EU seeks to influence agricultural practices affecting water. 
GJP står för knappt 40 % av EU:s budget (mer än 50 miljarder euro 2014) och via den försöker EU påverka jordbruksmetoder som inverkar på vatten.
Our activities 23 • Has the Commission effectively managed the integration of coupled support into the Single Payment Scheme? 
Vår verksamhet 23 • Har kommissionens förvaltning av integre‐ ringen av kopplat stöd i systemet med samlat gårdsstöd varit ändamålsenlig?
(8/2014) — assessed how well the Commission managed the integration of EU support coupled to specific quantities of agri‐ cultural production (e.g. land cultivated or num‐ ber of animals) into the Single Payment Scheme (SPS) after the 2008 health check of the CAP. 
(8/2014) – revisionsrätten bedömde hur väl kommissionen förvaltade integreringen av EU-stöd kopplat till specifika kvantiteter av jordbruksproduktion (t.ex. odlad jordbruksmark eller antal djur) i systemet med samlat gårdsstöd efter hälsokontrollen av GJP 2008.
The audit found that the Commission, in the period 2010–12, did not adequately supervise Member States for the calculation of farmers’ pay‐ ment entitlements to EU farm support under the SPS. 
Vi konstaterade att kommissionen under perioden 2010–2012 inte på ett lämpligt sätt övervakade medlemsstaternas beräkning av jordbrukarnas stödrättigheter när det gäller EU:s jordbruksstöd inom systemet med samlat gårdsstöd.
Although Member States had, for their most part, correctly used the reference data of farmers, there were significant weaknesses in the correct application of the calculation rules and princi‐ ples. 
Trots att medlemsstaterna oftast hade använt jordbrukarnas referensuppgifter korrekt, fanns det stora brister när det gällde att korrekt tillämpa beräkningsregler och beräkningsprinciper.
The Commission did not use its mandate to ensure that the criteria applied for the distribu‐ tion of the available support were always consist‐ ent with EU principles, whether they followed the principles of sound financial management or potentially affected market conditions. 
Kommissionen utnyttjade inte sitt mandat och såg inte till att de kriterier som tillämpades för fördelningen av det tillgängliga stödet alltid överensstämde med EU:s principer, att de följde principerna för en sund ekonomisk förvaltning eller om de skulle kunna påverka marknadsvillkoren.
The framework set up by the Commission did not suf‐ ficiently clarify which checks Member States have to carry out, while Member State control systems varied in quality. 
Den ram som kommissionen har inrättat angav inte heller tillräckligt tydligt vilka kontroller medlemsstaterna ska göra, och kvaliteten på medlemsstaternas kontrollsystem varierade.