natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Figure 2 – The introduction of greening does not change the overall budget for CAP direct payments 12 billioneuro 45 40 35 30 25 20 15 10 5 0 greening other direct payments to farmers 12.2 11.7 40.9 41.4 40.9 28.0 27.2 FY 2013 FY 2014 FY 2015 FY 2016 FY 2017 Source: European Commission’s data (eur-lex.europa.eu/budget/www/index-en.htm). 
Figur 2 – Införandet av miljöanpassningsstödet ändrar inte den samlade budgeten för GJP:s direktstöd 12 miljarder euro 45 40 35 30 25 20 15 10 5 0 Miljöanpassningsstöd Annat direktstöd till jordbrukare 12,2 11,7 40,9 41,4 40,9 28,0 27,2 Budgetåret 2013 Budgetåret 2014 Budgetåret 2015 Budgetåret 2016 Budgetåret 2017 Källa: Uppgifter från Europeiska kommissionen (eur-lex.europa.eu/budget/www/index-sv.htm).
Greening is under shared management, with the Commission retaining the overall responsibility for the execution of the EU budget but delegating implementation tasks to Member States. 
Miljöanpassningsstödet genomförs med delad förvaltning, där kommissionen behåller det övergripande ansvaret för genomförandet av EU:s budget men delegerar genomförandeuppgifter till medlemsstaterna.
These delegated tasks include setting up and operating systems to collect claims from farmers, to carry out administrative and on-the-spot checks, and to calculate and pay out correct aid amounts. 
De delegerade uppgifterna innebär bland annat att införa och driva system för att samla in ersättningsanspråk från jordbrukare, göra administrativa kontroller och kontroller på plats samt beräkna och betala ut korrekta stödbelopp.
For greening, Member States additionally need to set certain key parameters, for example: designating ESPG and selecting EFA types. 
När det gäller miljöanpassningsstödet ska medlemsstaterna dessutom fastställa vissa centrala parametrar, till exempel utse områden med miljömässigt känslig permanent gräsmark och välja ut typer av områden med ekologiskt fokus.
Our audit covered the design of greening and its first two years of implementation (claim years 2015 and 2016), as well as the coherence between this scheme and the other CAP environmental instruments of the CAP, i.e. cross-compliance and the environmental measures under rural development. 
Vår revision gällde utformningen av miljöanpassningsstödet och de två första åren som det tillämpades (ansökningsåren 2015 och 2016) liksom samstämmigheten mellan denna stödordning och GJP:s övriga miljöinstrument, det vill säga tvärvillkor och miljöåtgärderna inom landsbygdsutveckling.
Our main objective was to assess whether greening was capable of enhancing the CAP’s environmental and climate performance, in accordance with the objective set in the relevant EU legislation. 
Vårt övergripande mål var att bedöma om miljöanpassningsstödet kunde förbättra GJP:s miljö-och klimatprestanda i enlighet med målet i EU:s lagstiftning på området.
In order to reply to this main audit question, we examined: (a) intervention logic, existence of clear and sufficiently ambitious targets for greening and the justification for the policy’s budget allocation; (b) benefits that greening can be expected to produce for the environment and climate; (c) complexity which greening adds to the CAP. 
För att besvara denna övergripande revisionsfråga granskade vi a) interventionslogiken, förekomsten av tydliga och tillräckligt ambitiösa miljöanpassningsmål och underlaget till åtgärdens budgetanslag, b) de vinster som miljöanpassningen kan förväntas producera för miljön och klimatet, c) den ökade komplexitet inom GJP som miljöanpassningsstödet medför.
Our work encompassed: (a) analysis of information from numerous sources, including legislation, Commission’s guidelines and working documents, exchanges of correspondence and information between the Commission and Member States, data on greening implementation as well as critical literature review; (b) visits to the relevant Commission directorates-general (DG AGRI, DG CLIMA, DG ENV and the JRC) and EU-level stakeholders (COPA-COGECA and BirdLife); (c) interviews (through questionnaires and visits or video conferences) with the authorities of five Member States: Greece, Spain (Castile and León), France (Aquitaine and Nord-Pas-de-Calais), the Netherlands and Poland; (d) focused desk review on the risk of double funding covering ten further Member States: Belgium (Wallonia), the Czech Republic, Germany (Brandenburg), Ireland, Italy (Campania), Lithuania, Austria, Slovenia, Finland and the UK (Wales); 13 
Vårt revisionsarbete bestod av a) analys av information från många källor, bland annat lagstiftning, kommissionens riktlinjer och arbetsdokument, utbyte av korrespondens och information mellan kommissionen och medlemsstater, uppgifter om genomförandet av miljöanpassningen och en kritisk litteraturgenomgång, b) besök vid kommissionens berörda generaldirektorat (GD Jordbruk och landsbygdsutveckling, GD Klimatpolitik, GD Miljö och gemensamma forskningscentrumet) och aktörer på EU-nivå (COPA-COGECA och BirdLife), c) intervjuer (genom enkäter och besök eller videkonferenser) med myndigheter i fem medlemsstater: Grekland, Spanien (Kastilien-Léon), Frankrike (Aquitaine och Nord-Pas-de-Calais), Nederländerna och Polen, d) skrivbordsgranskning som inriktades på risken för dubbelfinansiering och gällde ytterligare tio medlemsstater: Belgien (Vallonien), Tjeckien, Tyskland (Brandenburg), 13
(e) analysis of our own audit results from the 2016 statement of assurance, in particular regarding changes in farming practices attributable to greening. 14 
Irland, Italien (Kampanien), Litauen, Österrike, Slovenien, Finland och Förenade kungariket (Wales), e) analys av våra egna granskningsresultat från revisionsförklaringen 2016, särskilt om ändrade jordbruksmetoder som kan tillskrivas miljöanpassningsstödet. 14
OBSERVATIONS Greening lacks a fully developed intervention logic with clearly defined, ambitious targets and its budget is not directly linked to the policy’s delivery of environmental and climate-related objectives The green payment serves two distinct objectives: enhancing the CAP’s environmental and climate performance and supporting farmers' income 13. 
IAKTTAGELSER Miljöanpassningen saknar en fullt utvecklad interventionslogik med tydligt definierade och ambitiösa mål, och dess budget är inte direkt kopplad till åtgärdens bidrag till uppnåendet av miljö-och klimatrelaterade mål Det gröna stödet ska uppfylla två olika mål: förbättra GJP:s miljö-och klimatprestanda och stödja jordbrukarnas inkomster 13.
The introduction of greening was an attempt to apply the principle that farmers should be rewarded for the environmental public goods they provide. 
Införandet av miljöanpassningsstödet var ett försök att tillämpa principen att jordbrukare ska belönas för de kollektiva miljönyttigheter som de tillhandahåller.
This new approach is reflected in the objective defined for greening in the relevant EU legislation and mentioned in paragraph 2: to enhance the CAP’s environmental and climate performance. 
Det nya tillvägagångssättet återspeglas i målet för miljöanpassningen i den aktuella EU-lagstiftningen och nämns i punkt 2: att förbättra GJP:s miljö-och klimatprestanda.
Greening also serves another purpose – it supports farmers’ income. 
Miljöanpassningen fyller även ett annat syfte – den stödjer jordbrukarnas inkomster.
Although this function of greening is not explicitly mentioned in the legislation, it implicitly follows from the classification of greening as a direct payment. 
Även om denna funktion inte uttalat nämns i lagstiftningen är den underförstådd eftersom miljöanpassningen klassificeras som ett direktstöd.
The specific contribution of greening to achieving EU soil, climate and biodiversity targets is not clearly defined 15. 
Miljöanpassningens specifika bidrag till uppfyllandet av EU:s mål när det gäller mark, klimat och biologisk mångfald är inte tydligt definierat 15.
The main environmental and climate-related issues addressed by greening – soil quality, carbon sequestration and biodiversity – are covered by broader EU strategies (see Box 1). 
De viktigaste miljömässiga och klimatrelaterade problem som miljöanpassningen ska bidra till att lösa – markkvalitet, koldioxidbindning och biologisk mångfald – omfattas av bredare EU-strategier (se ruta 1).
15 Box 1 – EU strategic documents regarding soil, climate and biodiversity The EU Thematic Strategy for Soil Protection was adopted in 200610. 
15 Ruta 1 – EU:s strategidokument om mark, klimat och biologisk mångfald EU:s temainriktade strategi för markskydd antogs 200610.
The strategy identified soil degradation as a serious problem in Europe, and gave examples of the various forms it could take, such as land exposure to water and wind erosion and low organic matter content in soil. 
I strategin identifierades markförstöring som ett allvarligt problem i Europa, och det gavs exempel på olika former av förstöring, såsom mark som utsätts för vatten-och vinderosion och mark med låga halter av organiskt material.
The objective of the strategy was to prevent further soil degradation and preserve its functions, as well as to restore degraded soils. 
Strategins syfte var att förebygga ytterligare markförstöring och bevara markens funktion samt återställa förstörd mark.
10 COM(2006) 231 final of 22.9.2006. 
10 KOM(2006) 231 slutlig, 22.9.2006.
It is unclear how greening is expected to contribute to the broader EU targets defined in these strategic documents: (a) The Commission has not developed a complete intervention logic for greening. 
Det är oklart hur miljöanpassningen förväntas bidra till de bredare EU-mål som definieras i de här strategidokumenten: a) Kommissionen har inte fastställt en komplett interventionslogik för miljöanpassningen.
Nor did it set specific, measurable targets for the policy17. 
Den har inte heller fastställt specifika och mätbara mål för åtgärden17.
In other words, there are no plans specifying what improvements the EU wants to achieve with greening in terms of biodiversity, soil quality and net carbon emissions from agricultural soils. Setting such specific targets is inherently difficult due to the multitude of factors at play, some of 11 12 13 14 15 16 17 COM(2008) 30 final of 23.1.2008 “20 20 by 2020 - Europe's climate change opportunity”. 
Det finns med andra ord inga planer där det specificeras vilka förbättringar som EU vill att miljöanpassningen ska åstadkomma i fråga om biologisk mångfald, markkvalitet och 11 12 13 14 15 16 17 KOM(2008) 30 slutlig, 23.1.2008, Mot 20–20 till 2020 – Europas möjligheter i samband med klimatförändringarna.
COM(2014) 15 final of 22.01.2014 “A policy framework for climate and energy in the period from 2020 to 2030 (2030 Climate and Energy Framework)”. 
COM(2014) 15 final, 22.1.2014, En klimat-och energipolitisk ram för perioden 2020 till 2030 (ramen för klimat-och energipolitiken fram till 2030).
COM(2011) 112 final of 8.3.2011 “A roadmap for moving to a competitive low-carbon economy in 2050”. 
KOM(2011) 112 slutlig, 8.3.2011, Färdplan för ett konkurrenskraftigt utsläppssnålt samhälle 2050.
The European Council and the European Parliament endorsed this approach proposed by the Commission in February 2013 and March 2013 respectively. 
Europeiska rådet och Europaparlamentet godkände i februari 2013 respektive mars 2013 den metod som kommissionen föreslog.
COM(2011) 244 final of 3.5.2011. 
KOM(2011) 244 slutlig, 3.5.2011.
COM(2015) 478 final and SWD(2015) 187 final of 2.10.2015. 
COM(2015) 478 final och SWD (2015) 187 final, 2.10.2015.
COM(2006) 216 final of 22.5.2006. 
KOM(2006) 216 slutlig, 22.5.2006.
In contrast to rural development expenditure, for which such targets do exist. 
Till skillnad från landsbygdsutvecklingsutgifter där det finns sådana mål.
which are external (i.e. beyond the control of policy makers) and some of which are poorly understood; (b) The prerequisite for setting such targets is having a method to measure the phenomena concerned and knowledge of their current status. 
Det är ofrånkomligen svårt att fastställa sådana specifika mål på grund av de många olika faktorer som samverkar, varav några är externa (dvs. bortom beslutsfattarnas kontroll) och andra dåligt undersökta. b) En förutsättning för att kunna fastställa sådana mål är att man har en metod för att mäta det aktuella fenomenet och kunskap om den aktuella situationen.
However, there is only fragmentary knowledge of the baseline situation – i.e. of the quality of agricultural soil, the carbon stock under permanent grassland and the situation as regards biodiversity on farms at the moment when greening was introduced. 
Kunskapen om utgångsläget är dock endast fragmentarisk – det vill säga om jordbruksmarkens kvalitet, kollagret under den permanenta gräsmarken och situationen i fråga om biologisk mångfald på jordbruken när miljöanpassningen infördes.
Box 2 provides an illustration of these problems. 
I ruta 2 åskådliggörs dessa problem.
Box 2 – Biodiversity and soil: lack of clarity on where we are and where we want to be Biodiversity There is a growing realisation that biodiversity on farms is under threat, but little data is available to monitor the situation. 
17 Ruta 2 – Biologisk mångfald och mark: oklart var vi står och vart vi vill komma Biologisk mångfald Medvetenheten om hotet mot den biologiska mångfalden på jordbruk ökar, men det finns få uppgifter som gör det möjligt att följa utvecklingen.
Most of the information available on farmland fauna concerns birds, which – due to their position near the top of the food chain – are quickly affected by changes in ecosystems and so can act as a barometer of the health of the environment18. 
Större delen av den tillgängliga informationen om djurliv på jordbruksmark handlar om fåglar, som – på grund av att de befinner sig nästan högst upp i näringskedjan – snabbt påverkas av förändringar i ekosystemen och därför kan fungera som en barometer för miljöns hälsa18.
The Farmland Bird Index (FBI), relying on data supplied by the public, tracks the population trends of a number of bird species using farmland for breeding or nesting. 
Indexet över fåglar på jordbruksmark, som bygger på uppgifter från allmänheten, följer populationsutvecklingen för ett antal fågelarter som häckar och lägger ägg på jordbruksmark.
From 1990 to 2014, the FBI declined by 31.5 % (from 100 to 68.5)19. 
Mellan 1990 och 2014 sjönk indexet med 31,5 % (från 100 till 68,5 %)19.
The FBI has been adopted as one of the impact indicators for the CAP. 
Indexet över fåglar på jordbruksmark har antagits som en av GJP:s effektindikatorer.
However, the Commission has not set a target FBI score (or any other target regarding the biodiversity status of farmland fauna) to be achieved with the policy. 
Kommissionen har dock ännu inte fastställt ett målvärde för indexet (eller något annat mål för statusen på biologisk mångfald när det gäller djurliv på jordbruksmark) som åtgärden ska uppnå.
A pilot project (LISA20) was undertaken in 2014 to determine the biodiversity baseline for farmland flora, based on field data gathered in 39 regions spread across the EU, each with 25 sample plots. 
I figur 3 ges en översikt över de stora förändringarna mellan 20 21 22 23 18 Ett pilotprojekt (LISA20) genomfördes 2014 för att fastställa utgångsläget för den biologiska mångfalden när det gäller växter på jordbruksmark och baserades på fältdata som samlats in i 39 regioner utspridda över hela EU, var och en med 25 provytor.
The results of the study showed that most arable landscapes had a low nature value. 
Resultatet av studien visade att de flesta jordbrukslandskap hade ett lågt naturvärde.
The study was to be repeated in 2016 (which could have provided a first indication of the impact of greening), but was 18 19 20 17 OECD Compendium of Agri-environmental Indicators, OECD Publishing, 2013. 
Studien skulle ha upprepats 2016 (vilket skulle ha gett en första indikation på miljöanpassningens effekter), men blev försenad.
The Commission has not set any targets for greening (or for the CAP as a whole) regarding the biodiversity status of farmland flora. 
Kommissionen har inte fastställt några miljöanpassningsmål (eller mål för GJP som helhet) när det gäller status på den biologiska mångfalden av växter på jordbruksmark.
Soil Knowledge regarding the organic carbon content in soil and other aspects of soil quality is fragmentary, based partly on sample data (e.g. LUCAS21) and partly on modelling (e.g. CAPRESE22). 
Mark Kunskapen om markens innehåll av organiskt kol och andra aspekter av markkvalitet är fragmentarisk och bygger dels på provdata (t.ex. Lucas21), dels på modellering (t.ex. Caprese22).
In its 2012 report on the state of soil in Europe23, the European Commission’s Joint Research Centre (JRC) observed that soil-mapping in the Member States is insufficient for current needs and that differences between various national datasets make cross-border analyses difficult. 
I sin rapport från 2012 om markens tillstånd i Europa23 konstaterade Europeiska kommissionens gemensamma forskningscentrum att markkarteringen i medlemsstaterna är otillräcklig för de nuvarande behoven och att differenser mellan olika nationella dataset försvårar gränsöverskridande analyser.
The Commission has not set any quantified targets for greening (or for the CAP as a whole) related to soil quality. 
Kommissionen har inte fastställt några kvantifierade miljöanpassningsmål (eller mål för GJP som helhet) när det gäller markkvalitet.
Figure 3 gives an overview of the significant changes between the concept originally discussed in the 2011 Impact Assessment24 (an extensive study analysing alternative policy options for the 2014-2020 CAP reform), the Commission’s legislative proposal and the legislation ultimately adopted. 18 21 22 23 http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/LUCAS_-_Land_use_and_land_cover_survey 24 SEC(2011) 1153 final/2 of 20.10.2011. 
Rainer Oppermann, Richard Bleil, Anja Eirich och Julian Lüdemann från Institute for Agroecology and Biodiversity (IFAB) i Mannheim. http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/LUCAS_-_Land_use_and_land_cover_survey Arwyn Jones et al (JRC); CAPRESE-SOIL: CArbon PREservation and SEquestration in agricultural soils, Options and implications for agricultural production (avskiljning och lagring av koldioxid i jordbruksmark, alternativ och konsekvenser för jordbruksproduktion), slutrapport, 2013.
Arwyn Jones et al (JRC); CAPRESE-SOIL: CArbon PREservation and SEquestration in agricultural soils, Options and implications for agricultural production, Final report, 2013. The State of Soil in Europe, A contribution of the JRC to the EEA’s Environmental State and Outlook Report – SOER 2010; 2012. 
The State of Soil in Europe, A contribution of the JRC to the EEA’s Environmental State and Outlook Report – SOER 2010 (markens tillstånd i Europa, ett bidrag från gemensamma forskningscentrumet till EEA:s rapport om tillstånd och utblick när det gäller miljön), 2012.
The final outcome of the legislative process contrasts with the Commission’s initial approach, expressed in the following statement in the 2011 Impact Assessment: “For the greening to be effective, it is key not to go for a 'menu' approach with a list of measures, offering choice to Member States and/or farmers. 
Slutresultatet av lagstiftningsprocessen avviker från kommissionens ursprungliga förslag som det presenterades i konsekvensbedömningen från 2011, där det sades att om 20 miljöanpassningen ska bli ändamålsenlig får medlemsstaterna och/eller jordbrukarna inte erbjudas en ”meny” med åtgärder som de kan välja mellan.
Such an approach would very much water down the greening effect, especially if the payment does not match the efforts required by farmers, leading them to choose the measures with which they comply already or the measures with the least cost, thus bringing less environmental benefits. 
Kommissionen menade att en sådan metod kraftigt skulle urholka miljöanpassningseffekten, i synnerhet om stödet inte motsvarar de ansträngningar som jordbrukarna måste göra utan de får möjlighet att välja åtgärder som de redan tillämpar eller som kostar minst, vilket leder till lägre miljövinster.
In addition, the more choice offered in Pillar I greening, the more complicated it becomes to ensure coherence with the cross-compliance especially GAEC (risk for having too various baselines between Member States) and subsequently with Pillar II: risk for having double payments. 
Ju fler alternativ som erbjuds för miljöanpassningen inom första pelaren, desto mer komplicerat blir det att säkerställa överensstämmelse med tvärvillkor, i synnerhet normerna för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden (risk för alltför olika utgångslägen i medlemsstaterna) och därefter med andra pelaren – risk för dubbla betalningar.
Therefore, an approach to greening with only a few measures which yield significant environmental benefits is to be favoured”. 
Därför ansåg kommissionen att man i första hand skulle välja en miljöanpassningsmetod med endast ett fåtal åtgärder som ger väsentliga miljövinster.
In fact, the risks against which the Commission warned in 2011 have largely materialised (see paragraphs 24, 36 to 37, 47 to 49 and 59 to 68). ... but lacked a clear demonstration of what the proposed greening practices would achieve 19. 
De risker som kommissionen varnade för 2011 har också i stor utsträckning konkretiserats (se punkt 24 och punkterna 36–37, 47–49 och 59–68.
As mentioned in paragraph 16, the Commission did not define specific, quantified targets for the proposed greening practices. 
Som vi nämnde i punkt 16 fastställde kommissionen inga specifika och kvantifierade mål för de föreslagna miljöanpassningsmetoderna.
Additionally, the 2011 Impact Assessment presented only a partial demonstration of the effectiveness of the greening practices proposed, focusing primarily on aspects of climate change mitigation: (a) Regarding maintenance of permanent grassland, the Commission emphasised that carbon sequestration in the soil after arable land is converted to grassland is significantly slower than the carbon loss resulting from converting permanent grassland to arable land. 
Dessutom visade konsekvensbedömningen från 2011 endast delvis ändamålsenligheten hos de miljöanpassningsmetoder som föreslogs eftersom den främst var inriktad på hur klimatförändringarna kan begränsas. a) Beträffande bevarande av permanent gräsmark betonade kommissionen att koldioxidbindningen i marken efter det att åkermark har ställts om till gräsmark går mycket långsammare än den kolförlust som uppstår när permanent gräsmark ställs om till åkermark.
On that basis, the Commission advocated the protection of carbon stock by means of compulsory preservation of existing permanent grassland at farm level rather than for a system based on ratio monitoring at regional or national level; (b) In relation to the proposed ecological set-aside / EFA measure, apart from discussing its partly positive and partly negative expected impact in terms of climate change 20 
Mot denna bakgrund förespråkade kommissionen att kollagret skulle skyddas genom att bevarandet av befintlig permanent gräsmark blev obligatoriskt på gårdsnivå i stället för att man skulle tillämpa ett system med kvotövervakning på regional eller nationell nivå. b) När det gäller förslaget till åtgärd om uttag av mark av ekologiska skäl/områden med ekologiskt fokus diskuterades i konsekvensbedömningen de delvis positiva, delvis negativa förväntade effekterna på begränsningen av klimatförändringar, men den 21
mitigation, the Impact Assessment did not offer a clear demonstration of this measure’s environmental effectiveness, in particular for biodiversity; (c) Finally, the Impact Assessment presented scientific evidence for the positive effects of crop rotation, especially in terms of increasing soil organic matter, including carbon. 
visade inte tydligt åtgärdens miljömässiga ändamålsenlighet, i synnerhet för den biologiska mångfalden. c) Slutligen innehöll konsekvensbedömningen vetenskapliga bevis för de positiva effekterna av växelbruk, i synnerhet när det gäller att öka markens innehåll av organiskt material, bland annat kol.