natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This should lead in turn to objectives being aligned with the budget made available and to the establishment of meaningful performance indicators which can subsequently be monitored and reported on as necessary. (b) Should the EU decide, as proposed by the Commission, to provide further financial assistance in the next multiannual financial framework, this support should be made conditional upon an ex ante evaluation of the EU added value of such intervention, identifying the specific activities to be financed through the EU budget and taking account of other funding facilities such as Structural Funds. Special Report No 16/2011 – EU Financial assistance for the decommissioning of nuclear plants in Bulgaria, Lithuania and Slovakia: Achievements and Future Challenges 
Detta bör i sin tur leda till att målen anpassas till den budget som görs till‐ gänglig och till att man fastställer me‐ ningsfulla resultatindikatorer som man därefter kan övervaka och rapportera om vid behov. b) Om EU skulle besluta, såsom kommis‐ sionen har föreslagit, att ge ytterligare ekonomiskt stöd i nästa fleråriga bud‐ getram, bör detta stöd endast beviljas på villkor att det görs en förhandsutvär‐ dering av mervärdet för EU av en sådan intervention, där man fastställer vilken specifik verksamhet som ska finansie‐ ras genom EU:s budget och tar hänsyn till andra finansieringsmöjligheter som strukturfonderna. Särskild rapport nr 16/2011 – EU:s ekonomiska stöd till avvecklingen av kärnkraftverk i Bulgarien, Litauen och Slovakien: uppnådda resultat och framtida utmaningar
Decommissioning is the final step in the life-cycle of a nuclear power plant, whose lifetime is typically 30–40 years, and up to 60 years for the newest installations (see Annex I). 
Avveckling är det sista steget i livscykeln för ett kärnkraft‐ verk, vars livstid i regel är 30–40 år och upp till 60 år för de nyaste anläggningarna (se bilaga I).
Decommissioning covers preparatory activities prior to the final shutdown (such as elaboration of a decommissioning plan, preparing the licensing documentation and waste infrastructure projects) and all activities after the reactors are shut down, like the removal of spent fuel elements, the decontamination, dismantling and/or demolition of the nuclear installations, the disposal of remaining radioactive waste materials and the environmental restoration of the contamined site. 
Avvecklingen omfattar förberedande verksamhet före den slutgiltiga stängningen (till exempel utarbetande av en avvecklingsplan, framtagande av tillståndsdokumentationen och utformning av projekt för av‐ fallsinfrastruktur) och all verksamhet efter det att reaktorerna har stängts av, till exempel avlägsnande av använda bränsle‐ element, dekontaminering, nedmontering och/eller rivning av de kärntekniska anläggningarna, deponering av återstående radioaktivt avfall och återställande av miljön på den konta‐ minerade platsen.
Their disposal as waste has very significant environmental and financial costs1. 
Omhändertagandet av detta avfall för med sig mycket stora miljökostnader och ekonomiska kostnader1.
This is why, on the basis of the ‘polluter pays principle’ and according to agreed international practice, it is recommended that, by the time a nuclear installation has been permanently shut down, its operators should ensure the availability of adequate financial resources for safe decommissioning. 
Detta är skälet till att man på grundval av principen att förorenaren betalar och i överensstämmelse med internationell praxis rekommenderar att verksamhetsutövarna vid en kärnteknisk anläggning som har stängts slutgiltigt ska se till att tillräckliga finansiella re‐ surser finns tillgängliga för en säker avveckling.
These resources should aim to cover all aspects of decommissioning, from the technical decommissioning of the installation to waste management. 
Dessa resurser bör vara avsedda att täcka alla led av avvecklingen, från den tekniska avvecklingen av anläggningen till omhändertagandet av avfallet.
If, during implementation, the decommissioning project proves to be more expensive than the approved cost estimate, the operator should cover the additional expenses2. 
Om det under genomförandet av en avveckling vi‐ sar sig att den blir dyrare än den godkända kostnadsuppskatt‐ ningen, bör verksamhetsutövaren svara för extrakostnaderna2.
In the event of an early closure, countries face further social, economical and financial consequences. 
Vid en förtida stängning drabbas länder också av sociala och andra ekonomiska och finansiella konsekvenser.
This is essentially due to a fall in the expected production and sale of electricity and the need to fund alternative sources. 
Detta beror i huvudsak på en minskning av den förväntade produktionen och försäljningen av el och på behovet av att finansiera alter‐ nativa källor.
1 According to the Commission, the amount needed to rehabilitate the site for a nuclear plant is around 10%to15%oftheinitial investment cost for each reactor to be decommissioned (See COM(2004) 719 final of 26 October 2004 — Report on the use of financial resources earmarked for the decommissioning of nuclear power plants). 
1 Enligt kommissionen uppskattas kostnaden för en sanering av ett kärnkraftsverksområde till 10–15 % av de totala investeringskostnaderna per reaktor (se KOM(2004) 719 slutlig av den 26 oktober 2004 – Rapport om användningen av de ekonomiska resurserna för avveckling av kärnkraftverk).
2 Seeparagraphs3,4and13of Commission Recommendation 2006/851/Euratom of 24 October 2006 on the management of financial resources for the decommissioning of nuclear installations, spent fuel and radioactive waste (OJ L 330, 28.11.2006, p. 
2 Se punkterna 3, 4 och 13 i kommissionens rekommendation 2006/851/Euratom av den 24 oktober 2006 om förvaltning av finansiella resurser för avveckling av kärntekniska anläggningar och för omhändertagande av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall (EUT L 330, 28.11.2006, s.
In July 2003, an interinstitutional statement by the European Parliament, the Council and the Commission highlighted the need for adequate financial resources for decommissioning and waste management activities (See OJ L 176, 15.7.2003, p. 
I ett interinstitutionellt uttalande i juli 2003 framhöll Europaparlamentet, rådet och kommissionen behovet av tillräckliga finansiella resurser för verksamheter som rör nedläggning och avfallshantering (se EUT L 176, 15.7.2003, s.
See also International Atomic Energy’s (IAEA) Technical Document No 1476 on the Financial Aspects of Decommissioning (http:// www-pub.iaea.org/MTCD/ publications/PDF/te_1476_web. pdf ). Special Report No 16/2011 – EU Financial assistance for the decommissioning of nuclear plants in Bulgaria, Lithuania and Slovakia: Achievements and Future Challenges 
Se även Internationella atomenergiorganets (IAEA) tekniska dokument nr 1476 om de finansiella aspekterna av avveckling (http://www‐pub.iaea.org/ MTCD/publications/PDF/ te_1476_web.pdf ). Särskild rapport nr 16/2011 – EU:s ekonomiska stöd till avvecklingen av kärnkraftverk i Bulgarien, Litauen och Slovakien: uppnådda resultat och framtida utmaningar
The decommissioning of nuclear reactors will be an increasingly important issue in the years ahead. 
Avvecklingen av kärnreaktorer kommer att bli en allt vikti‐ gare fråga de närmaste åren.
There is a growing number of nuclear plants across Europe that are already being decommissioned or will be in the short/mid term. 
Det finns ett växande antal kärn‐ kraftverk runtom i Europa som redan håller på att avvecklas eller som kommer att avvecklas på kort till medellång sikt.
At the end of June 2011, there were 220 nuclear reactors in the European Union. 
I slutet av juni 2011 fanns det 220 kärnreaktorer i Europeiska unionen.
As shown in Figure 1, 77 of these reactors had been shut down and most of them were under decommissioning. 
Såsom framgår av figur 1 hade 77 av dessa reaktorer stängts och merparten av dem höll på att avvecklas.
Also, around one third of the 143 reactors operating in 14 EU Member States will need to be shut down by 20253. 
Vidare kommer omkring en tredjedel av de 143 reaktorer som är i drift i 14 EU‐medlemsstater att behöva stängas till 20253.
Finally, it is possible that Member States and nuclear operators will have to face the early closure of further plants as a result of the ‘stress tests’ to be undertaken on nuclear reactors by the end of 20114. 
Slutli‐ gen är det möjligt att medlemsstater och verksamhetsutövare vid kärntekniska anläggningar måste vara beredda på förtida stängning av fler anläggningar efter de ”stresstester” av kärn‐ reaktorer som ska genomföras före slutet av 20114.
3 See COM(2007) 794 final of 12 December 2007, p. 
3 Se KOM(2007) 794 slutlig av den 12 december 2007, s.
10 — Second report on the use of financial resources earmarked for the decommissioning of nuclear installations, spent fuel and radioactive waste. 
10 – Andra rapporten om användningen av de ekonomiska resurserna för rivning och dekontaminering av kärnenergianläggningar och hantering av använt kärnbränsle och annat radioaktivt avfall.
4 Following the incident at the nuclear power plant of Fukushima Daiichi in March 2011, the European Council decided that the safety of all EU nuclear plants should be reviewed following a comprehensive and transparent risk and safety assessment (‘stress tests’). 
4 Efter olyckan i kärnkraftverket Fukushima Dai‐ichi i mars 2011 beslutade Europeiska rådet att det ska göras en översyn av säkerheten vid EU:s alla kärnkraftverk, utifrån en genomgripande och transparent risk‐ och säkerhetsbedömning (”stresstester”).
The European Council resolved to assess initial findings by the end of 2011, based on a report from the Commission (see Presidency Conclusions 24–25 March 2011, paragraph 31). 
Europeiska rådet beslutade att det kommer att göra en bedömning av de preliminära resultaten före slutet av 2011 på grundval av en rapport från kommissionen (se punkt 31 i ordförandeskapets slutsatser från den 24–25 mars 2011).
9 FIGURE 1 NUCLEAR POWER REACTORS IN THE EU AS AT JUNE 2011 Dismantled: 2 reactors Safe enclosure: 3 reactors EU Total: 220 reactors Under decommissioning: 72 reactors Source: International Atomic Energy Agency’s Power Reactor Information System. 
9 FIGUR 1 KÄRNREAKTORER I EU I JUNI 2011 EU totalt: 220 reaktorer Nedmonterade: 2 reaktorer Säkert inneslutna: 3 reaktorer Avveckling pågår: 72 reaktorer Källa: Internationella atomenergiorganets Power Reactor Information System (databas med ett informationssystem över reaktorer).
Special Report No 16/2011 – EU Financial assistance for the decommissioning of nuclear plants in Bulgaria, Lithuania and Slovakia: Achievements and Future Challenges In operation: 143 reactors 
Särskild rapport nr 16/2011 – EU:s ekonomiska stöd till avvecklingen av kärnkraftverk i Bulgarien, Litauen och Slovakien: uppnådda resultat och framtida utmaningar I drift: 143 reaktorer
EU FINANCIAL ASSISTANCE TO SUPPORT NUCLEAR DECOMMISSIONING IN BULGARIA, LITHUANIA AND SLOVAKIA 5. 
EU:S EKONOMISKA STÖD TILL AVVECKLINGEN AV KÄRNKRAFTVERK I BULGARIEN, LITAUEN OCH SLOVAKIEN 5.
The Chernobyl accident in 1986 and its cross-border impact highlighted the global importance of nuclear safety. 
Tjernobylolyckan 1986 och dess gränsöverskridande effekter visade på kärnsäkerhetens globala betydelse.
This event generated broad concern with regard to the operation of non-upgradeable nuclear reactors in central and eastern Europe. 
Händelsen ska‐ pade stor oro när det gällde driften av icke uppgraderbara kärnreaktorer i Central‐ och Östeuropa.
Hence, with a view to increasing nuclear safety, the international community, and the European Union in particular, decided, from the early 1990s, to provide various forms of financial assistance to several countries5. 
För att öka kärnsäker‐ heten beslutade därför världssamfundet, och framför allt Eu‐ ropeiska unionen, att från början av 1990‐talet ge olika former av ekonomiskt stöd till flera länder5.
In the framework of the accession negotiations to the European Union, Bulgaria, Lithuania and Slovakia committed themselves to the early closure and subsequent decommissioning of eight reactors (see Figure 2). 
I samband med förhandlingarna om anslutning till Europeiska unionen åtog sig Bulgarien, Litauen och Slovakien att i förtid stänga och därefter avveckla åtta reaktorer (se figur 2).
5 The main vehicles for EU funding were the TACIS programme (providing technical assistance to the partner States in eastern Europe and central Asia) and the PHARE programme (supporting financial and technical cooperation with the candidate central and eastern European countries). 
5 De viktigaste verktygen för EU:s finansiering var Tacisprogrammet (tekniskt stöd till partnerländerna i Östeuropa och Centralasien) och Phareprogrammet (stöd till ekonomiskt och tekniskt samarbete med kandidatländerna i Central‐ och Östeuropa).
A number of countries benefited from this assistance (Bulgaria, Czech Republic, Hungary, Lithuania, Romania, Slovakia, Slovenia, Armenia, Kazakhstan, Russia and Ukraine). 
Ett antal länder fick del av detta stöd (Bulgarien, Tjeckien, Ungern, Litauen, Rumänien, Slovakien, Slovenien, Armenien, Kazakstan, Ryssland och Ukraina).
The Court reported on the use of these funds in its Special Report No 25/98 (OJ C 35, 9.2.1999, p. 
Revisionsrätten rapporterade om användningen av dessa medel i särskild rapport nr 25/98 (EGT C 35, 9.2.1999, s.
1). 10 FIGURE 2 Nuclear power plant Reactor unit (and type) Start of commercial operation Theoretical closure date (as per design) Actual closure date (in line with agreement) End of decommissioning (current forecast) Kozloduy (Bulgaria) Unit 1 (VVER 440 / 230) 1974 2004 2002 2035 Unit 2 (VVER 440 / 230) 1975 2005 2002 2035 Unit 3 (VVER 440 / 230) 1981 2011 2006 2035 Unit 4 (VVER 440 / 230) 1982 2011 2006 2035 Ignalina (Lithuania) Unit 1 (RBMK 1500) 1984 2013 2004 2029 Unit 2 (RBMK 1500) 1987 2017 2009 2029 Bohunice V1 (Slovakia) Unit 1 (VVER 440 / 230) 1980 2008 2006 2025 Unit 2 (VVER 440 / 230) 1981 2010 2008 2025 NUCLEAR PLANTS SUBJECT TO EARLY CLOSURE Source: European Court of Auditors, on the basis of the International Atomic Energy Agency’s Power Reactor Information System and the technical documentation gathered during the audit. 
10 FIGUR 2 Kärnkraftverk Reaktor (och reaktortyp) År då reaktorn togs i drift Teoretiskt stängningsår (enligt planen) Faktiskt stängningsår (enligt avtalet) Avvecklingen upphör (enligt den aktuella prognosen) Kozloduy (Bulgarien) Reaktor 1 (VVER 440 / 230) 1974 2004 2002 2035 Reaktor 2 (VVER 440 / 230) 1975 2005 2002 2035 Reaktor 3 (VVER 440 / 230) 1981 2011 2006 2035 Reaktor 4 (VVER 440 / 230) 1982 2011 2006 2035 Ignalina (Litauen) Reaktor 1 (RBMK 1500) 1984 2013 2004 2029 Reaktor 2 (RBMK 1500) 1987 2017 2009 2029 Bohunice V1 (Slovakien) Reaktor 1 (VVER 440 / 230) 1980 2008 2006 2025 Reaktor 2 (VVER 440 / 230) 1981 2010 2008 2025 KÄRNKRAFTVERK SOM STÄNGTS I FÖRTID Källa: Europeiska revisionsrätten, på grundval av Internationella atomenergiorganets Power Reactor Information System (databas med ett informationssystem över reaktorer) och den tekniska dokumentation som samlades in under granskningen.
The EU recognised that, given the significant proportion of production capacity loss, this commitment represented an exceptional burden for the countries concerned. 
EU insåg att detta åtagande innebar en utomordentligt stor börda för de berörda länderna, eftersom de förlorade en bety‐ dande del av sin produktionskapacitet.
Therefore, in order to help them meet this commitment, the EU decided to provide a financial contribution with the twofold objective of: (a) supporting recipient countries’ efforts to decommission their closed nuclear reactors (‘decommissioning meas-ures’); and (b) contributing towards addressing the consequences of the early closure (‘mitigation measures’). 
För att hjälpa dem att uppfylla åtagandet beslutade EU därför att ge ett ekonomiskt bidrag med det dubbla målet att a) stödja mottagarländernas ansträngningar för att avveckla sina stängda kärnreaktorer (”avvecklingsåtgärder”), b) bidra till att komma till rätta med konsekvenserna av den förtida stängningen (”lindringsåtgärder”).
The funding scheme put forward by the Commission did not benefit from a comprehensive ex ante evaluation6. 
Det gjordes ingen omfattande förhandsutvärdering av den fi‐ nansieringsplan som kommissionen lade fram6.
Funding was to be available as a general allocation, based on beneficiary countries’ actual payment needs and absorption capacity. 
Finansiering‐ en skulle finnas tillgänglig som ett allmänt anslag och bygga på de stödmottagande ländernas faktiska betalningsbehov och absorptionsförmåga.
The programmes were set to support broadly defined priorities: decommissioning, environmental upgrading, modernisation and replacement of conventional generating capacity, other consequential measures contributing to modernisation of energy production, transmission and distribution and to securing energy supply and improving energy efficiency. 
Programmen skulle stödja allmänt definierade prioriteringar: avveckling, miljöuppgradering, modernisering av och ersättning med konventionell produk‐ tionskapacitet, andra åtgärder som följer av stängnings‐ och avvecklingsbeslutet och som bidrar till modernisering av ener‐ giproduktionen, energiöverföringen och energidistributionen samt till att trygga energiförsörjningen och förbättra ener‐ gieffektiviteten.
The total cost and the relative importance of these priorities, the EU‘s share of it and time limits for EU intervention were not defined. 
De totala kostnaderna för och den relativa betydelsen av dessa prioriteringar, EU:s andel av kostnaderna och tidsgränser för EU:s intervention angavs inte.
Ceilings on funding available were set for each financial framework7. 
Tak för den tillgängliga finansieringen fastställdes för varje budgetram7.
6 It is an EU legal requirement that the mobilisation of EU resources must be preceded by an evaluation to ensure that the resultant benefits are in proportion to the resources applied (see Council Regulation (EC, Euratom, ECSC) No 2333/95 of 18 September 1995 amending the Financial Regulation of 21 December 1977 applicable to the general budget of the European Communities (OJ L 240, 7.10.1995, p. 
6 Det är ett EU‐rättsligt krav att frigörande av gemenskapsmedel ska föregås av en värdering som syftar till att trygga att de fördelar de frigjorda medlen kommer att leda till motsvarar beloppet av de antagna medlen (se rådets förordning (EG, Euratom, EKSG) nr 2333/95 av den 18 september 1995 om ändring av budgetförordningen av den 21 december 1977 om Europeiska gemenskapernas allmänna budget (EGT L 240, 7.10.1995, s.
1); see also Article 27(4) of Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 of 25 June 2002 on the Financial Regulation applicable to the general budget of the European Communities (OJ L 248, 16.9.2002, p. 
1); se även artikel 27.4 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (EGT L 248, 16.9.2002, s.
7 In its document ‘A Budget For Europe 2020’, Part I, COM(2011) 500 final of 29 June 2011, the Commission proposes the continuation of the EU financial support for decommissioning for the period 2014–20 (Heading — Smart and inclusive growth). 
7 I sitt dokument En budget för Europa 2020, del I, KOM(2011) 500 slutlig av den 29 juni 2011, föreslår kommissionen att EU:s ekonomiska stöd till avveckling ska fortsätta under perioden 2014–2020 (rubrik – Smart tillväxt för alla).
11 Special Report No 16/2011 – EU Financial assistance for the decommissioning of nuclear plants in Bulgaria, Lithuania and Slovakia: Achievements and Future Challenges 
11 Särskild rapport nr 16/2011 – EU:s ekonomiska stöd till avvecklingen av kärnkraftverk i Bulgarien, Litauen och Slovakien: uppnådda resultat och framtida utmaningar
FIGURE 3 BREAKDOWN OF EU SUPPORT BY PROGRAMME UTILISATION AND MANAGEMENT OF EU FINANCIAL ASSISTANCE 9. 
FIGUR 3 EU‐STÖDETS FÖRDELNING PER PROGRAM ANVÄNDNING OCH FÖRVALTNING AV EU:S EKONOMISKA STÖD 9.
As shown in Figure 3, total EU funding amounts to 2 850 million euro for the 1999–2013 period. 
Såsom framgår av figur 3 uppgår EU:s totala finansiering till 2 850 miljoner euro under perioden 1999–2013.
At 31 December 2010, the Commission had committed over 70 % of the EU financial contribution (or 2 066 million euro). 
Per den 31 de‐ cember 2010 hade kommissionen ingått åtaganden för över 70 % av EU:s ekonomiska bidrag (eller 2 066 miljoner euro).
Payments to contractors stood at 1 030 million euro, representing almost half of committed amounts8. 
Be‐ talningarna till entreprenörer uppgick till 1 030 miljoner euro, det vill säga till motsvarande nästan hälften av åtagandena8.
Out of this amount, some 60 % and 40 % respectively went to decommissioning and mitigation measures. 
Av detta belopp gick omkring 60 respektive 40 % till avveck‐ lings‐ och lindringsåtgärder.
An overview of the programmes’ financial flows is presented in Annex II. 
I bilaga II ges en översikt över de finansiella flödena i programmen.
In line with the relevant provisions9, the Commission delegated the management of most (83 %) of the EU financial assistance for the country programmes to the European Bank for Reconstruction and Development (EBRD) which had managed nuclear safety projects and decommissioning facilities since the early 1990s. 
I överensstämmelse med gällande bestämmelser9 delegerade kommissionen förvaltningen av merparten (83 %) av EU:s eko‐ nomiska stöd till länderprogrammen till Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) som hade förvaltat kärnsäkerhetsprojekt och avvecklingsanläggningar sedan bör‐ jan av 1990‐talet.
To this end, together with some European countries, three International Decommissioning Support Funds were set up in 200110. 
För detta ändamål upprättades tillsammans med några europeiska länder tre internationella stödfonder för avveckling 200110.
A Framework Agreement was signed between the recipient countries, the EBRD and the fund donors (see footnote 10). 
Ett ramavtal ingicks mellan mottagar‐ länderna, EBRD och givarna (se fotnot 10).
8 The Commission earmarks appropriations to the specific agreements signed with the intermediary bodies (or, in some cases, with the beneficiaries) through the authorisation of individual commitments. 
8 Kommissionen öronmärker anslag till de specifika överenskommelser som ingås med de förmedlande organen (eller, i vissa fall, med stödmottagarna) genom att godkänna enskilda åtaganden.
Payments are subsequently authorised on this basis to intermediary bodies, which then allocate these resources to specific projects and contracts. 
På denna grund godkänns därefter betalningarna till de förmedlande organen som sedan fördelar medlen till specifika projekt och kontrakt.
Ultimately, the resources are disbursed by the intermediary bodies to the contractors. 
Slutligen betalar de förmedlande organen ut medlen till entreprenörerna.
9 The Financial Regulation No 1605/2002 (see Articles 53 to 57) provides that subject to certain conditions, the Commission may delegate its implementation tasks. 
9 I budgetförordning nr (EG, Euratom) 1605/2002 (se artiklarna 53–57) fastställs att kommissionen på vissa villkor får delegera sina genomförandeuppgifter.
Moreover, the Accession Treaties and the relevant Council Regulations provide specifically that the Commission could do this. 
I anslutningsfördragen och tillämpliga rådsförordningar anges dessutom specifikt att kommissionen kan göra detta.
10 TheEUisthemaincontributor to the three International Decommissioning Support Funds (96 % of the total). 
10 EUärdenstörsta bidragsgivaren till de tre internationella stödfonderna för avveckling (96 % av det totala stödet).
Other European donors have contributed 60 million euro. 
Övriga europeiska givare har bidragit med 60 miljoner euro.
These are: Belgium, Denmark, Germany, Ireland, Greece, Spain, France, Luxembourg, the Netherlands, Austria, Poland, Finland, Sweden, the United Kingdom, Norway and Switzerland. 
Dessa är: Belgien, Danmark, Tyskland, Irland, Grekland, Spanien, Frankrike, Luxemburg, Nederländerna, Österrike, Polen, Finland, Sverige, Storbritannien, Norge och Schweiz.
Since 2004, the EU is the only contributor. 
Sedan 2004 är EU den enda bidragsgivaren.