natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Secretariat‐General now also guides the production of country reports through country teams organised across all Commission 35 departments. 
Generalsekretariatet leder nu också utarbetandet av landsrapporter genom landsteam som organiserats inom alla kommissionens avdelningar.
DG EMPL now provides a greater share of the analytical input26, in particular on employment and social developments, and the IDR/country report has become less of a DG ECFIN product. 
GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering står nu för en större andel av analyserna26, särskilt av sysselsättning och social utveckling, och den fördjupade granskningen/landsrapporten har blivit mindre av en produkt från GD Ekonomi och finans.
Stakeholders report that these developments have reduced the visibility of the MIP. 
Intressenter rapporterar att denna utveckling har gjort MIP mindre synligt.
Since the merger, the communication on IDRs has been replaced by a far broader communication on country reports. 
Sedan sammanslagningen har meddelandet om fördjupade granskningar ersatts av ett mycket bredare meddelande om landsrapporter.
To counter this problem, in June 2015 DG ECFIN published an overview of that year’s IDR findings27 to highlight developments that were common across countries and linked to the changing economic landscape. 
I syfte att motverka detta problem offentliggjorde GD Ekonomi och finans i juni 2015 en översikt över resultatet av de fördjupade granskningarna det året27 för att uppmärksamma utveckling som var vanlig i många länder och som hängde samman med det föränderliga ekonomiska landskapet.
However, no such overview was published in 2016 or, to date, in 2017. 
En sådan översikt offentliggjordes dock inte 2016 och har hittills inte heller offentliggjorts 2017.
The analysis of macroeconomic imbalances is now part of the overall analysis of structural issues in a Member State. 
Analysen av makroekonomiska obalanser är numera en del av den övergripande analysen av strukturella problem i en medlemsstat.
Imbalances have thus been shorn of the prominence they had when the IDR was a separate document. 
Obalanser har därmed förlorat den centrala ställning de hade när den fördjupade granskningen var ett separat dokument.
This makes it difficult to distinguish short‐ term (imbalances) from long‐term (growth) issues. 
gör att det är svårt att skilja kortsiktiga problem (obalanser) från långsiktiga problem (tillväxt).
Summing up, efforts to streamline the European Semester have reduced the visibility of the MIP. 
Sammanfattningsvis har insatserna för att ”rationalisera” den europeiska planeringsterminen gjort MIP mindre synligt.
However, effective communication is central to public understanding of the procedure and the challenges that macroeconomic imbalances pose to Member States. 
Men ändamålsenlig kommunikation är av avgörande betydelse för allmänhetens förståelse av förfarandet och de utmaningar som makroekonomiska obalanser ställer medlemsstater inför.
Enhanced communication is also needed to improve national ownership of the MIP. 
Bättre kommunikation behövs också för att stärka det nationella egenansvaret för MIP.
This view was repeatedly emphasised by stakeholders during our information visits. 
Denna ståndpunkt betonades vid upprepade tillfällen av intressenterna under våra informationsbesök.
Despite a good standard of analysis, some aspects of IDRs need improvement 76. 
Analyserna håller god kvalitet, men vissa aspekter av de fördjupade granskningarna behöver förbättras 76.
In November 2016, five years after the introduction of the MIP, DG ECFIN published a paper entitled ‘The Macroeconomic Imbalance Procedure – Rationale, Process, Application: a Compendium’. To a large extent, the Compendium draws on analytical material presented 26 27 36 The Macroeconomic Imbalance Procedure – Rationale, Process, Application: a Compendium, Box 3.1, p. 
I november 2016, fem år efter införandet av MIP, offentliggjorde GD Ekonomi och finans dokumentet The Macroeconomic Imbalance Procedure – Rationale, Process, Application: a Compendium (förfarandet vid makroekonomiska obalanser – logisk grund, process och tillämpning: en sammanställning).
to Council committees or previously published in various formats. 
Sammanställningen bygger till stor del på analysmaterial som presenterats för rådskommittéer eller tidigare offentliggjorts i olika former.
The consolidation of the entire framework in this publication, though late, is welcome as it has helped Member States and other stakeholders to understand the MIP and, in particular, the rationale for certain decisions. 
Konsolideringen av hela ramen i denna publikation sker visserligen sent men är välkommen eftersom den har hjälpt medlemsstater och andra intressenter att förstå MIP och, framför allt, den logiska grunden för vissa beslut.
The Compendium describes some analytical tools that DG ECFIN uses in the assessment of macroeconomic imbalances. 
I sammanställningen beskrivs vissa analysverktyg som GD Ekonomi och finans använder vid bedömningen av makroekonomiska obalanser.
However, it could be further improved by the inclusion of information on the tools used by the Commission in other recurring analyses of, for example, the stability of the banking system, MIP‐relevant developments in the labour market and the quality of labour market policies. 
Dokumentet skulle emellertid kunna bli ännu bättre om det innehöll information om de verktyg som kommissionen använder i andra återkommande analyser av till exempel banksystemets stabilitet, MIP‐relevant utveckling på arbetsmarknaden och kvaliteten på arbetsmarknadspolitiken.
The standard of analysis in IDRs has generally been good, according to stakeholders and experts who we consulted. 
Kvaliteten på analysen i de fördjupade granskningarna har i allmänhet varit god, enligt de intressenter och experter som vi konsulterat.
The Commission takes into account all country‐specific circumstances and other relevant information provided by Member States. 
Kommissionen beaktar alla landsspecifika omständigheter och annan relevant information som medlemsstaterna lämnar.
Some Member States saw a need to improve the sharing of information, and the Commission has recently made efforts in this regard. 
En del medlemsstater ansåg att utbytet av information behövde bli bättre, och kommissionen har nyligen gjort ansträngningar i den riktningen.
Our EPC survey confirmed these findings. 
Vår enkät till kommittén för ekonomisk politik bekräftade dessa iakttagelser.
The vast majority of respondents (89 %) described the quality of their Member State’s IDR as ‘good’, with 11 % choosing ‘average’. 
En övervägande majoritet av de svarande (89 %) beskrev kvaliteten på den fördjupade granskningen avseende deras medlemsstat som ”bra”, medan 11 % beskrev den som ”genomsnittlig”.
None described the quality as ‘very good’, ‘poor’ or ‘very poor’ (see Figure d in Annex VI). 
Ingen beskrev kvaliteten som ”mycket bra”, ”dålig” eller ”mycket dålig” (se figur d i bilaga VI).
Compared with similar reports by peer institutions, 68 % of EPC members opted for “no difference”, 26 % said better, and 5 % said that the IDRs were worse (see Figure u in Annex VI). 
Jämfört med liknande rapporter från jämförbara institutioner sade 68 % av ledamöterna i kommittén för ekonomisk politik att det inte förelåg någon skillnad, medan 26 % sade att de fördjupade granskningarna var bättre och 5 % att de var sämre (se figur u i bilaga VI).
All respondents agreed that the IDRs took account of relevant country‐specific information (53 % ‘to a great extent’ and 47 % to some extent’, see Figure e in Annex VI). 
Alla svarande ansåg att de fördjupade granskningarna beaktade relevant landsspecifik information (53 % ”i stor omfattning” och 47 % i ”viss omfattning”, se figur e i bilaga VI).
Compared with the reports of other international organisations (IMF, OECD), which use a ‘thematic’ approach, the IDRs often touch on the same issues year after year. 
Till skillnad från rapporterna från andra internationella organisationer (IMF och OECD), som använder ett ”tematiskt” tillvägagångssätt, behandlar de fördjupade granskningarna ofta samma frågor år efter år.
Even allowing for the fact that some imbalances are persistent and cannot be ignored, this often results in repetitive analysis with little added value and a message which remains broadly the same from one year to the next. 
Även om hänsyn tas till att vissa obalanser är ihållande och inte går att bortse från, leder detta ofta till en repetitiv analys med ett litet mervärde och ett budskap som i stort sett är detsamma från år till år.
The MIP Regulation requires the Commission to take into account the “deep trade and financial interlinkages between Member States and the spill‐over effects of national 37 
Enligt MIP‐förordningen ska kommissionen beakta ”de täta handelsmässiga och finansiella förbindelserna mellan medlemsstaterna och de externa effekterna av nationell ekonomisk politik”28.
The Commission has developed a number of economic tools29 to address these aspects. 
Kommissionen har tagit fram ett antal ekonomiska verktyg29 för att behandla dessa aspekter.
However, the analysis of spill‐overs30 is often weak. 
Analysen av spridningseffekter30 är dock ofta bristfällig.
In the four selected Member States it was applied somewhat inconsistently. 
I de fyra utvalda medlemsstaterna gjordes den inte riktigt på samma sätt.
For example, until 2014 only passing consideration was given to sovereign contagion31 (a spill‐over from outside) in Slovenia. 
Fram till 2014 togs exempelvis 28 29 30 42 Artikel 5.2 i MIP‐förordningen.
In Bulgaria, there was no consideration of the general market conditions for the country as a small Member State outside the euro area. 
I Bulgarien beaktades inte de allmänna marknadsvillkoren med hänsyn till att landet är en liten medlemsstat utanför euroområdet.
Ignoring spill‐overs leads the Commission to focus excessively on developments intrinsic to a Member State. 
När kommissionen bortser från spridningseffekter leder det till att den fokuserar för mycket på den interna utvecklingen i en medlemsstat.
Since 2015, there has been a policy of including mention of outward spill‐overs in the IDRs of the five largest euro‐area Member States. 
Sedan 2015 har man haft en policy att ta upp spridningseffekter utåt i de fördjupade granskningarna för de fem största medlemsstaterna i euroområdet.
This is a welcome development. 
Det är en välkommen utveckling.
Inward spill‐overs were mentioned in all IDRs in the sample for all years, although the coverage and depth varied. 
Spridningseffekter inåt nämndes i alla fördjupade granskningar i urvalet för samtliga år, men beskrivningens omfattning och innehåll varierade.
For example, sovereign contagion was not considered in great detail even in 2012 and 2013, when sovereign spreads32 were particularly high. 
Till exempel behandlades inte smittoeffekter särskilt ingående ens 2012 och 2013, när avkastningsskillnaderna mellan statsobligationer32 var särskilt stora.
To conclude on spill‐overs, the analytical tools used are not consistently part of the country analysis. 
Om spridningseffekter kan avslutningsvis sägas att de analysverktyg som används inte genomgående är en del av landanalysen.
There has been some improvement, however, most specifically through the publication of the MIP assessment matrix from 2016 onwards. 
Det har dock skett en viss förbättring, särskilt genom att bedömningsmatrisen inom MIP offentliggörs sedan 2016.
In general, IDRs do not assess how fiscal policy affects external imbalances. 
I regel innehåller de fördjupade granskningarna ingen bedömning av hur finanspolitiken påverkar externa obalanser.
The only Member State given a comprehensive assessment so far is Germany, which enjoys a large current account surplus. 
Den enda medlemsstat som hittills har genomgått en heltäckande bedömning är Tyskland, som har ett stort bytesbalansöverskott.
However, there has been no similar analysis for countries with a structural current account deficit, a large negative net international investment position or problems of competitiveness (see Box 4). 
Det har dock inte gjorts någon liknande analys av länder med ett strukturellt underskott i bytesbalansen, en stor negativ nettoutlandsställning eller problem med konkurrenskraften (se ruta 4).
On the fiscal front, IDRs are mainly limited to a short discussion of public‐sector debt developments. 
På det statsfinansiella området är de fördjupade granskningarna i huvudsak begränsade till en kort diskussion om utvecklingen av den offentliga sektorns skulder.
39 Box 4 – External imbalances and fiscal policy The Commission made a thorough analysis of Germany’s current account surpluses in its 2015 and 2016 IDRs, and concluded that the country should use its fiscal space (its capacity to spend more without breaching the SGP criteria) to enhance domestic demand and increase public investment. 
44 Ruta 4 – Externa obalanser och finanspolitiken Kommissionen gjorde en ingående analys av Tysklands bytesbalansöverskott i sina fördjupade granskningar 2015 och 2016 och drog slutsatsen att landet borde använda sitt finanspolitiska utrymme (sin kapacitet att öka utgifterna utan att bryta mot kriterierna i stabilitets‐ och tillväxtpakten) till att öka den inhemska efterfrågan och de offentliga investeringarna.
In 2016, the Council toned down the Commission’s proposal by deleting the part of the recommendation on the fiscal space. 
År 2016 tonade rådet ner kommissionens förslag genom att stryka den del av rekommendationen som handlade om det finanspolitiska utrymmet.
In 2017, the IDR section of the country report on Germany also contained an analysis33 of the positive spill‐over effects that an expansionary fiscal policy would have on the euro area. 
År 2017 innehöll avsnittet med en fördjupad granskning i landsrapporten om Tyskland också en analys33 av de positiva spridningseffekter som en expansiv finanspolitik skulle få på euroområdet.
The Commission again urged Germany to use fiscal tools, both to rebalance its current account and to help other countries rebalance their external deficit. 
Kommissionen uppmanade ånyo Tyskland att använda finanspolitiska verktyg, både för att få sin egen bytesbalans i jämvikt och för att hjälpa andra länder att komma till rätta med sina underskott i bytesbalansen.
The reference to the impact of fiscal policies on external imbalances and competitiveness was an important development. 
Hänvisningen till finanspolitiska åtgärders effekt på externa obalanser och konkurrenskraften var ett viktigt steg.
Despite the above, the Commission has not analysed the connection between fiscal policy and weak external balances in other systemic Member States (notably Spain and France), nor has it recommended that they tighten their fiscal policy to favour external rebalancing. 
Trots det ovannämnda har kommissionen inte analyserat sambandet mellan finanspolitik och svaga bytesbalanser i andra systemviktiga medlemsstater (särskilt Spanien och Frankrike) och inte heller rekommenderat att de ska skärpa sin finanspolitik för att främja en extern ombalansering.
In doing so, it neglected important cyclical components, such as the depreciation of the euro, ECB measures that had helped to drive down interest rates on external debt, and reduced import costs owing to a much lower oil price. 
Då glömde man bort viktiga konjunkturbetingade komponenter, till exempel eurons värdeminskning, ECB:s åtgärder som hade hjälpt till att få ner räntesatserna för utlandsskulden de minskade importkostnaderna på grund av ett mycket lägre oljepris.
In its 2016 IDR the Commission took advantage of the improvement in the headline external balance to avoid discussing the evolution of the structural current account. 
I sin fördjupade granskning 2016 utnyttjade kommissionen förbättringen av det samlade överskottet i bytesbalansen till att undvika att diskutera utvecklingen av den strukturella bytesbalansen.
The large negative net international investment position was repeatedly mentioned as a problem, but no link was made to Spain’s fiscal policy, which was already expansionary despite the recent return to growth at a faster pace than the potential output growth rate. 
Den stora negativa nettoutlandsställningen sades vid upprepade tillfällen vara ett problem, men det gjordes ingen koppling till Spaniens finanspolitik som redan var expansiv, trots att tillväxten nyligen på nytt börjat öka i en snabbare takt än den potentiella produktionstillväxten.
In the cases of Slovenia and Bulgaria, we found weaknesses in the analysis of imbalances and the resulting policy recommendations (see Box 5). 
När det gäller Slovenien och Bulgarien konstaterade vi brister i analysen av obalanser och de åtföljande politiska rekommendationerna (se ruta 5).
Box 5 – Examples of weaknesses in the analyses of imbalances On the topic of labour market reform, the 2013 IDR for Slovenia warned that the hike in the minimum wage would have a significant negative impact on jobs, possibly delaying employment recovery, increasing pressure on wages once economic growth resumed, and hence risking a further drop in competitiveness. 
Ruta 5 – Exempel på brister i analyserna av obalanser När det gällde frågan om reformering av arbetsmarknaden varnade man i den fördjupade granskningen av Slovenien 2013 för att en höjning av minimilönen skulle få en betydande negativ inverkan på jobben och eventuellt försena återhämtningen på arbetsmarknaden, öka pressen på högre löner när den ekonomiska tillväxten tog fart igen och därmed riskera en ytterligare minskning av konkurrenskraften.
In the 2013 Communication announcing the classification, the minimum wage increase was given as one of the reasons for toughening Slovenia’s MIP classification to ‘excessive imbalances’. 
I 2013 års meddelande med tillkännagivande av klassificeringen uppgavs höjningen av minimilönen vara ett av skälen till att Sloveniens klassificering inom MIP skärptes till ”alltför stora obalanser”.
A number of facts suggest the need for the Commission to show greater caution in its assessment: • The magnitude of the impact was based on a paper34 which used data from 2008 to estimate only constant elasticity of labour demand. 
Följande faktorer talar för att kommissionen borde ha varit försiktigare i sin bedömning: • Effektens omfattning byggde på ett dokument34 i vilket data från 2008 användes för att beräkna endast den konstanta elasticiteten i arbetskraftsefterfrågan.
41 • The Commission did not take into consideration the breakdown by sector of employees benefiting from the minimum wage to understand the impact on employment and overall competitiveness. • The impact assessment for Slovenia was very different to that for other comparable Member States experiencing higher increases in the minimum wage, wider employee coverage and similar ratio minimum wage/average wage (e.g. Bulgaria). 
Annan forskning35 som fanns tillgänglig vid samma tidpunkt visade att effekten av en höjd minimilön skulle bli mycket mindre. • Kommissionen tog inte hänsyn till fördelningen per arbetstagarsektor som omfattades av minimilönen för att förstå effekten på sysselsättningen och den övergripande konkurrenskraften. • Konsekvensbedömningen för Slovenien var mycket olik konsekvensbedömningarna för andra jämförbara medlemsstater med större ökningar av minimilönen, fler arbetstagare som ingick och liknande förhållande mellan minimilön och genomsnittlig lön (t.ex.
The gloomy employment forecast for Slovenia did not ultimately materialise, leading the OECD to conclude36: “The outcomes remain consistent with the predictions of a (modest) negative impact”. The 2013 IDR for Slovenia claimed that state‐owned banks suffer from “frequently sub‐optimal corporate governance” and concluded that “privatisation would help to address manifest corporate governance deficiencies”, but without giving any concrete examples of these governance problems. In its 2015 IDR for Bulgaria, the Commission noted that domestically‐owned banks “have charged, on average, higher interest on the corporate loans they were granting”, and reasoned that “this profile indicates differences with the rest of the banking system” not only “in the average credit quality of borrowers”, but also in “management standards, credit underwriting practices, the type of collateral and the underlying risk of the portfolio”. 
46 Den dystra sysselsättningsprognosen för Slovenien slog aldrig in, vilket fick OECD att konstatera36 att utfallet stämde överens med förutsägelserna om en (blygsam) negativ effekt. I den fördjupade granskningen 2013 av Slovenien hävdade man dessutom att statligt ägda banker ofta har en suboptimal verksamhetsstyrning och drog slutsatsen att privatisering skulle hjälpa till att åtgärda påtagliga brister i verksamhetsstyrningen, men man gav inga konkreta exempel på dessa styrningsproblem. I sin fördjupade granskning av Bulgarien 2015 noterade kommissionen att inhemskt ägda banker i genomsnitt hade tagit ut högre ränta på de företagslån som de hade beviljat och resonerade att den sortens banker tycktes skilja sig från resten av banksystemet inte bara när det gällde låntagarnas genomsnittliga kreditvärdighet utan också i fråga om förvaltningskvalitet, kreditgivningspraxis, typ av säkerheter och den underliggande risken i portföljen.
Again, no further analysis or evidence was given to support this inference. 
Inte heller här gavs några ytterligare analyser eller bevis till stöd för slutsatserna.
The Commission continued with the observation that domestically‐owned banks had reported better asset quality than their foreign‐owned peers, and expressed concerns about the effectiveness of banking supervision. 
Kommissionen anmärkte vidare att inhemskt ägda banker hade rapporterat bättre tillgångskvalitet än deras utlandsägda motsvarigheter och uttryckte oro över banktillsynens ändamålsenlighet.
While this fact might reflect poor reporting practices and the risk of hidden losses, it still does not support the conclusion regarding differences in management standards, underwriting and collateral. 
Detta faktum kan återspegla bristfälliga rapporteringsrutiner och en risk för dolda förluster, men det stöder ändå inte slutsatsen om skillnader i förvaltningskvalitet, kreditgivning och säkerheter.
The AMR and the scoreboard play a limited role in the MIP 88. 
Rapporten om förvarningsmekanismen och resultattavlan har en begränsad roll 88.
This section looks at the added value of the AMR in the MIP and the characteristics of the scoreboard to facilitate an early identification of imbalances. 
I detta avsnitt tittar vi på mervärdet av rapporten om förvarningsmekanismen inom MIP och på vad som kännetecknar resultattavlan som ska underlätta tidig upptäckt av obalanser.
The AMR has more than doubled in length since the start of the MIP (see Figure 6). 
Rapporten om förvarningsmekanismen har blivit mer än dubbelt så lång sedan MIP infördes (se figur 6).
Figure 6 – Length of the AMR, 2012‐2017 Source: ECA. 
Figur 6 – Längd på rapporten om förvarningsmekanismen, 2012–2017 47 26 21 32 42 47 43 Källa: Europeiska revisionsrätten.
However, there has been no corresponding improvement in the quality of the assessment, as the document is still largely descriptive37: (a) the first part of the AMR mainly describes common trends across economies and how the various scoreboard indicators have evolved. 
Kvaliteten på bedömningen har dock inte förbättrats på motsvarande sätt, eftersom dokumentet fortfarande till stor del är beskrivande37: a) Den första delen av rapporten om förvarningsmekanismen beskriver i huvudsak gemensamma trender i olika ekonomier och hur resultattavlans olika indikatorer har utvecklats.