natgillin/translations-raw huggingface dataset:
50 The survey results reveal a positive overall view of the gJu management, especially in the following areas: tender documentation (statements of work), contract management, monitoring and reviews. 
Enkätsvaren ger en positiv allmän bild av det gemensamma företaget Galileos förvaltning, i synnerhet på följande områden: upphandlingsdokumentation (verksamhetsredogörelser), förvaltning av kontrakt, övervakning och översyn.
The areas considered to need improvement included: the policy of intellectual property rights and the dissemination and use of results. 
Till de områden som ansågs behöva förbättras tillhörde policyn för immateriella rättigheter samt spridning och användning av resultat.
56. The instrument for granting fp subsidies is inappropriate for funding market development activities. fp6 grants (following a call for proposals) essentially follow a bottom-up approach with no centralised exploitation of results. ideally, the fp6 activities should have been supported by consolidating their results in a comprehensive top-down market development approach at the level of the gJu/gsa (see also egnos Đ paragraph 65). 
56.Instrumentet för beviljande av forskningsbidrag är olämpligt för att finansiera marknadsutvecklingsverksamhet. Bidrag från sjätte ramprogrammet (efter en ansökningsomgång) sker i allt väsentligt enligt en ”nedifrån och upp-metod” och resultaten utnyttjas inte centralt. Helst skulle verksamhet inom ramen för sjätte ramprogrammet ha stöttats genom att resultaten hade konsoliderats av det gemensamma företaget Galileo/tillsynsmyndigheten för det europeiska GNSS-systemet (se även Egnos - punkt 65) till en heltäckande marknadsutvecklingsmetod med ett ”uppifrån och ned-perspektiv”.
Without such a pro-active approach, it is difficult to ensure projects' continued utility for the galileo programme once they have been completed. 57. 
Utan en sådan framåtsyftande strategi är det svårt att säkerställa att projekten fortfarande är användbara för Galileoprogrammet när de väl har avslutats.
The survey results also confirmed that the cumulative programme delays (in technological development, egnos operations and the concession negotiations) adversely affected both the execution of fp6 projects (for instance through the unavailability of the egnos signal) and the future exploitation of project results (due to their impact on gnss business and research development opportunities). 
38 koncessionsförhandlingarna) inverkade negativt både på utförandet av projekt inom ramen för sjätte ramprogrammet (till exempel på grund av att Egnossignalen inte var tillgänglig) och på den kommande exploateringen av projektresultat (till följd av deras inverkan på GNSS affärsverksamhet och möjligheterna till utveckling av forskning).
EgNOS INtEgRAtION ONlY PARtIAllY SuccESSful ObJEctIvE 58. as galileoŐs precursor, egnos has a crucial role in the early development of user segments (see also paragraph 14). 
Integrationen av Egnos lyckades endast delvis Mål 58.Som föregångare till Galileo har Egnos en avgörande roll för den tidiga utvecklingen av användarsegment (se även punkt 14).
The gJuŐs fourth task was to Ňoversee the optimal integration of egnos into galileoÓ (see footnote12). egnos and galileo being two fully independent systems (see Annex II for a detailed comparison of egnos and galileo), integration does not relate to the technical sharing of infrastructure but to the following: (a) integration into the galileo governance and management structures was considered necessary in order to handle issues such as the conclusion of an agreement among the owners of egnos53 , the integration of egnos and galileo financing54 and the timing for appointing an egnos economic operator. (b) at market level, the purpose of integration was to prepare the way for the market introduction of galileo, using egnos as a precursor system, since it will deliver regional services similar to three of the five future galileo services. 53 also called the egnos framework agreement. 
Eftersom Egnos och Galileo är två helt självständiga system (se bilaga II för en detaljerad jämförelse mellan Egnos och Galileo) handlar integrationen inte om att tekniskt dela på infrastruktur utan om följande aspekter: a) Integrationen med Galileos styrnings-och förvaltningsstrukturer ansågs nödvändig för att hantera frågor såsom ingåendet av ett avtal mellan Egnos ägare53, integrationen av finansieringen till Egnos och Galileo54 och tidpunkten för utnämnande av ekonomisk aktör för Egnos. b) När det gäller marknaden var syftet med integrationen att bereda vägen för marknadsintroduktionen av Galileo genom att utnyttja Egnos som föregångssystem eftersom det kommer att leverera regionala tjänster som liknar tre av de fem kommande Galileotjänsterna.
54 This objective arose because of the financing problems facing egnos in January 2006. 
Detta mål aktualiserades till följd av de finansieringsproblem Egnos ställdes inför i januari 2006.
RESultS 59. on the political front, egnos and galileo have been integrated into a single european gnss policy. similarly, from a financial point of view, commission funding for egnos has been incorporated into galileo funding. 
39 Resultat 59.I politiskt avseende har Egnos och Galileo integrerats till en enda europeisk GNSS-politik.
60. however, egnos has suffered from delays, and the main challenges of the programme, such as market development, certification and the role of the different stakeholders, are still unresolved: (a) since october 2004 a framework agreement on the ownership and future exploitation of egnos has been under negotiation. as of september 2008, there was still no such agreement. 
När det gäller finansieringen har på samma sätt kommissionens finansiering till Egnos införlivats med finansieringen till Galileo. 60.Egnos har dock drabbats av förseningar, och programmets viktigaste utmaningar, såsom marknadsutveckling, certifiering och de olika berörda parternas roller, har ännu inte lösts: a) Sedan oktober 2004 pågår förhandlingar om ett ramavtal om ägande och kommande exploatering av Egnos.
The egnos os signal has technically been available since July 2006, but without an economic operator it cannot be declared operational55. (b) The gJuŐs market penetration plan was never implemented and a certifiable version of egnos is not expected until March 2009, at least two years later than expected56. REASONS fOR lIMItEd SuccESS 61. 
Signalen för Egnos öppna tjänst har i tekniskt avseende varit tillgänglig sedan juli 2006 men utan en ekonomisk aktör kan den inte förklaras operationell55. b) Det gemensamma företaget Galileos plan för att komma in på marknaden genomfördes aldrig, och en certifierbar version av Egnos väntas inte förrän i mars 2009 vilket är minst två år senare än planerat56.
The gJuŐs success in attaining its fourth objective was hampered by a number of factors: (a) the gJuŐs role and mandate vis--vis egnos was not clear; (b) the decision to integrate egnos into galileo was detrimental for egnos; (c) the egnos institutional framework is very complex; (d) the gJu devoted too little effort to market development activities. 
Orsaker till den begränsade framgången 61.Det gemensamma företaget Galileos framgång när det gällde att nå det fjärde målet hindrades av flera faktorer: a) Det gemensamma företaget Galileos roll och mandat gentemot Egnos var inte tydliga. b) Beslutet att integrera Egnos i Galileo var till nackdel för Egnos.
55 due to liability issues and uncertainty about the future of egnos financing and governance. 
55 56 På grund av ansvarsfrågor och osäkerhet om Egnos kommande finansiering och styrning.
56 in the absence of clear milestones and planning for egnos, this is only a conservative estimate. 
Eftersom det saknas tydliga milstolpar och planering för Egnos är detta endast en försiktig beräkning.
62. The gJuŐs role and mandate vis--vis egnos was not clear. 
62.Det gemensamma företaget Galileos roll och mandat gentemot Egnos var inte tydliga.
The gJu statutes stated only that the gJu would Ňoversee the optimal integration of egnos in galileoÓ. according to the Tripartite agreement57, esa was responsible, through its arTes-9 programme, for the technical development and operation of egnos. 
I det gemensamma företaget Galileos stadgar anges endast att företaget ska ”se till att Egnos integreras på ett optimalt sätt i Galileo”. Enligt trepartsavtalet57 ansvarade ESA genom sitt program Artes-9 för den tekniska utvecklingen och driften av Egnos.
But these legal texts do not make clear who was the overall egnos programme manager. in the absence of a programme manager, egnos clearly lacked a long-term strategic vision58, which led to uncertainty, delays and cost overruns (Annex II). 
Men dessa lagtexter anger inte tydligt vem som var övergripande programförvaltare för Egnos. Eftersom det inte fanns någon programförvaltare saknade Egnos tydligt en långsiktig strategisk vision58 vilket ledde till osäkerhet, förseningar och kostnadsöverskridanden (bilaga II).
63. even though the decision to integrate egnos into the concession negotiations secured continued community funding, it at the same time held up the achievement of the egnos programme because: (a) delays in the concession negotiations put back the egnos technological development deadlines; and (b) all activity in connection with the appointment of an economic operator for egnos was stopped because this was the responsibility of the galileo concession holder. in addition, the need to conclude a framework agreement for egnos made the concession negotiations more complex. 
63.Beslutet att integrera Egnos i koncessionsförhandlingarna säkerställde förvisso fortsatt gemenskapsfinansiering, men det försenade slutförandet av Egnosprogrammet av följande skäl: a) Förseningar i koncessionsförhandlingarna sköt upp tidsfristerna för Egnos tekniska utveckling. b) All aktivitet för att utse en ekonomisk aktör för Egnos stoppades eftersom Galileos koncessionshavare ansvarade för detta.
64. The egnos institutional framework is very complex. 
41 64.Egnos institutionella ram är mycket komplex.
The various financial stakeholders in egnos all have different priorities. as the owner of egnos assets for the duration of the arTes-9 programme, the esa acts on behalf of the countries with a financial stake in that programme. any transfer of ownership is conditional on their consent59. 
De olika finansiella parterna i Egnos har alla olika prioriteringar. Som ägare av Egnos tillgångar så länge programmet Artes-9 pågår, företräder ESA de länder som har finansiella intressen i detta program.
The commission has no ownership rights to egnos, but through the gsa, according to regulation (ec) no 1321/2004, it should become the owner of egnos assets. 
Kommissionen har ingen äganderätt till Egnos, men i enlighet med förordning (EG) nr 1321/2004 ska den genom tillsynsmyndigheten för det europeiska GNSS-systemet bli ägare till Egnos tillgångar.
The absence of a clear mandate for the gJu as egnos programme manager resulted in doubts as to whether the gJu was empowered to negotiate a framework agreement for egnos. 
Eftersom det gemensamma företaget Galileo inte hade ett tydligt mandat att vara Egnos programförvaltare var det oklart om det gemensamma företaget hade befogenhet att förhandla om ett ramavtal för Egnos.
65. in addition, the gJuÔs attention was dominated by institutional, financial and international cooperation issues and limited time and resources were devoted to the early development of a set of service enablers for egnos: the gJu did not exploit fp6 market development results in a centralised way (paragraph 56) and did not implement the egnos market penetration plan. 
65.Det gemensamma företaget Galileo var dessutom upptaget med institutionella, finansiella och internationella samarbetsfrågor, och begränsad tid och begränsade resurser avsattes till den tidiga utvecklingen av en uppsättning tjänsteleverantörer för Egnos; det gemensamma företaget Galileo utnyttjade inte sjätte ramprogrammets marknadsutvecklingsresultat på ett centraliserat sätt (punkt 56) och genomförde inte Egnos plan för att komma in på marknaden.
INAdEQuAtE PublIc-SEctOR gOvERNANcE 66. The following sections focus on the division of roles and on how the commission fulfilled its role as the key promoter of the galileo programme. uNclEAR dIvISION Of ROlES 67. 
Den offentliga sektorns styrning var bristfällig 66.I detta avsnitt behandlas framför allt rollfördelningen och det sätt på vilket kommissionen utförde sin roll som Galileoprogrammets främsta förespråkare.
The division of roles between the entities involved in the development and validation phase of the programme (eu and esa Member states, commission, gJu and esa) was not clearly defined. 68. 
Oklar rollfördelning 67.Rollfördelningen mellan de enheter som var involverade i programmets utvecklings-och valideringsfas (EU:s och ESA:s medlemsstater, kommissionen, det gemensamma företaget Galileo och ESA) var inte tydligt definierad.
The gJuŐs ability to manage the programme effectively was constrained by: (a) its governance structure (Figure 2). 
42 68.Det gemensamma företaget Galileos förmåga att förvalta programmet på ett ändamålsenligt sätt begränsades av följande särdrag hos företaget: a) Styrningsstrukturen (figur 2).
The gJu statutes gave it a supervisory role vis--vis the technological development work to be done by the esa. however, the esa was both a founding member of the gJu (and thus represented on the executive committee and the administrative Board) and a ŐcontractorŐ (recipient of funding and responsible for implementation under the esa/gJu agreement). 
Men ESA var både en ursprunglig medlem av det gemensamma företaget Galileo (och satt följaktligen i den verkställande kommittén och i styrelsen) och en ”entreprenör” (mottagare av medel och ansvarig för genomförandet enligt överenskommelsen mellan ESA och det gemensamma företaget Galileo).
Thus, in practice, the gJu was not in a position to supervise the esa effectively due to this conflict of interest for the esa within the gJu. (b) its temporary nature. closing down the gJu before the end of the development and validation phase undermined its authority60. 
I praktiken kunde alltså inte det gemensamma företaget Galileo på ett ändamålsenligt sätt övervaka ESA till följd av denna intressekonflikt för ESA inom det gemensamma företaget. b) Tidsbegränsningen.
60 The commission acknowledged in its communication of May 2007 that Ňthe timing of the hand-over of activities from the gJu to the gsa on 1 January 2007 has proven to be suboptimal (...). 
Resultatet blev 60 61 62 Kommissionen erkände i sitt meddelande från maj 2007 att valet av tidpunkten den 1 januari 2007 för överlämnandet av verksamhet från det gemensamma företaget Galileo till tillsynsmyndigheten för det europeiska GNSS-systemet har visat sig vara mindre lämplig.
The gsa was still in the process of being built up and its relationships with the commission and esa not settledÓ 33 special report no 7/2009 - Management of the galileo programme's development and validation phase 
Tillsynsmyndigheten höll fortfarande på att byggas upp och dess förhållande till kommissionen och ESA var inte fastställt. Antogs senare av styrelsen för det gemensamma företaget Galileo och undertecknades av den verkställande direktören.
64 esa applies the Ňfair-returnsÓ principle as part of its industrial policy. in other words, a country paying within a certain margin, industry contracts of a value equivalent to that contribution. in theory, this principle applies to only 50 % of the budget for development and validation. in practice, it is not possible to apply such rules to 50 % of an activity that is managed as being one and indivisible. 
I praktiken är det inte möjligt att tillämpa sådana regler på 50 % av en verksamhet som förvaltas som en hel, odelbar enhet.
65 for example, on the implementation and financing of certain change notices, such as authentication, data exchange, high precision positioning service and the 5 december agreement. 
Till exempel när det gäller genomförande och finansiering av vissa avtalsändringar avseende autentisering, utbyte av uppgifter, positioneringstjänst med hög precision och överenskommelsen av den 5 december.
66 framework agreement between the european community and the european space agency (oJ l 261, 6.8.2004, p. 
Ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och Europeiska rymdorganisationen (EUT L 261, 6.8.2004, s.
71. The unclear division of roles resulted in unclear lines of accountability. 
44 71.Den oklara rollfördelningen resulterade i oklara ansvarsskyldighetsnivåer.
Many decisions relating to galileo were affected by the fact that no one actor (commission, gJu, esa, Member states) assumed full responsibility: the decision in favour of separate development and deployment phases, the choice of a ppp, acceptance of the biddersŐ merger proposal, the esa/gJu agreement, incomplete budgeting, delays to egnos technological development and the iov industrial organisation. 
Många av besluten som gällde Galileo påverkades av att ingen enskild aktör (kommissionen, det gemensamma företaget Galileo, ESA eller medlemsstaterna) tog det fulla ansvaret: beslutet att införa separata utvecklings-och installationsfaser, valet av ett offentlig-privat partnerskap, godkännandet av anbudsgivarnas förslag om ett samgående, avtalet mellan ESA och det gemensamma företaget Galileo, den ofullständiga budgeteringen, förseningarna av Egnos tekniska utveckling och det faktum att valideringen i omloppsbana var industriellt organiserad.
Management of the programme was also made more difficult by interventions by Member states in the management of individual programme components (paragraphs 23 and 49). 
Förvaltningen av programmet försvårades också av att medlemsstater intervenerade i förvaltningen av enskilda programkomponenter (punkterna 23 och 49).
The esa-euMeTsaT agreements are more elaborate on aspects such as: Ľ Ľ Ľ Ľ Ľ financial liability, its breakdown into industrial price and esa costs, and procedures to ensure that limits of financial liability are respected; the use of a management margin and approval procedures; the establishment of clear communication lines; clear procedures for dealing with change notices that are not covered by the work initially envisaged; ownership of physical and intellectual property. a contribution to esa will receive, special report no 7/2009 - Management of the galileo programme's development and validation phase fIguRE 2 gOvERNANcE StRuctuRE Of thE gJu The gJu was governed by an executive director, four Boards and an executive committee. all issues on the agenda of the Administrative Board were prepared at Executive Committee meetings and were first discussed at the level of the eu Member states by the supervisory board and at the level of the esa Member states at the pB-nav (programme Board on satellite navigation). 
Figur 2 – Det gemensamma företaget Galileos styrningsstruktur 45 Det gemensamma företagets tillsynsorgan (EG:s medlemsstater ESA:s styrkommitté för navigation (ESA:s medlemsstater) Galileos säkerhetsstyrelse Styrelsen för det gemensamma företaget Galileo Verkställande direktören för det gemensamma företaget Galileo Det gemensamma företaget Galileo Det gemensamma företaget Galileos verkställande kommitté Avtal mellan ESA och det gemensamma företaget Galileo ESA FoTU-stöd Industrin Kontrakt för studier Konsulter Övriga entreprenörer Det gemensamma företaget Galileo styrdes av en verkställande direktör, fyra styrande organ och en verkställande kommitté. Alla ärenden på styrelsens dagordning förbereddes på den verkställande kommitténs sammanträden och diskuterades först av medlemsstaterna i tillsynsorganet och av ESA:s medlemsstater i styrkommittén för satellitnavigation.
The esa and the commission had an equal number of votes on the administrative Board, which required a consensus for all decisions. 
ESA och kommissionen hade lika många röster i styrelsen där det krävdes samförstånd för beslut.
thE PROgRAMME lAckEd A StRONg StRAtEgIc SPONSOR ANd SuPERvISOR 73. Between 1999 and 2004, the commission actively played its role of initiating the programme and getting it started. delays and cost overruns became apparent in the course of 2005, but no significant corrective action was taken until March 2007. 
Programmet hade ingen stark strategisk garant och övervakare 73.Mellan 1999 och 2004 spelade kommissionen en aktiv roll och inledde programmet och fick igång det. Förseningar och kostnadsöverskridanden blev tydliga under 2005, men inga avgörande korrigerande åtgärder vidtogs förrän i mars 2007.
Throughout the programme, the commission, as the programmeŐs key promoter, did not observe a number of management principles, such as: (a) setting clear, realistic and acceptable objectives: the programme has multiple objectives, which resulted in a diverse range of stakeholder expectations. in addition to its political, economic and technological motives (paragraph 7), Member states have seen galileo as a means of consolidating the european space industry. for some Member states, the possible military or defence use of the system has been an equally important objective. 
46 a) Sätta upp tydliga, realistiska och godtagbara mål: programmet har mål av många slag vilket ledde att de berörda parterna hade olika förväntningar. Utöver de politiska, ekonomiska och tekniska motiven (punkt 7) har medlemsstater sett Galileo som ett sätt att konsolidera den europeiska rymdindustrin.
The commission did not prioritise the programmeŐs objectives. (b) defining appropriate strategies and instruments to pursue them: the commission has not pursued a long-term strategic vision for the egnos and galileo programmes67 but has focused on short-term goals and decisions. 
Kommissionen rangordnade inte målen för programmet. b) Ange lämpliga strategier och instrument för att följa dem. Kommissionen har inte följt en långsiktig strategisk vision för Egnos-och Galileoprogrammen67 utan har fokuserat på kortsiktiga mål och beslut.
This is illustrated by: (i) the absence of a roadmap for egnos and galileo. issues relating to, for instance, the future exploitation model for galileo and egnos, the implementation of system priorities (e.g. which service to implement first) or the development of non-civil aviation markets for egnos still had to be resolved at the end of 2008; (ii) the problems encountered in negotiating a framework agreement for egnos. as part of european satellite navigation policy, the commission proposed uniting the egnos and galileo programmes under a single umbrella: the european satellite navigation programmes. however, this was done without the prior agreement of the other egnos stakeholders (paragraphs 5 and 64) and with little thought for the complexity of the institutional framework. 
Detta illustreras av följande: i) Det saknas en färdplan för Egnos och Galileo. Frågor som gäller till exempel den kommande modellen för exploatering av Galileo och Egnos, genomförandet av systemprioriteringar (till exempel vilken tjänst som ska genomföras först) eller utvecklingen av marknader för icke-civil luftfart för Egnos hade ännu inte avgjorts i slutet av 2008. ii) De problem som uppstod vid förhandlingarna om ett ramavtal för Egnos.
The gJu (and later the gsa) was charged with negotiating such an agreement, but at the end of 2008 no progress had been made. as a result, technical issues (managed by the esa) apart, no entity was empowered to take key decisions concerning egnos and to direct the programme; 67 such as the complementarity of the two programmes, models for the future exploitation of egnos and galileo or the implementation of system priorities. 
Dock skedde detta utan att de andra parterna i Egnos hade gett sitt godkännande (punkterna 5 och 64) och utan tanke på den institutionella ramens komplexitet. Det gemensamma företaget Galileo (och senare tillsynsmyndigheten för det europeiska GNSS-systemet) fick till uppgift att förhandla om ett sådant avtal, men i slutet av 2008 hade det inte skett några framsteg.