natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Inconsistent measurement of leverage for centrally managed instruments 68 For centrally managed financial instruments, our analysis shows that the Commission uses various ways to calculate the leverage effect for different instruments, as illustrated in Table 553. 
Inkonsekvent mätning av hävstångseffekten för centralt förvaltade instrument 68 I fråga om centralt förvaltade finansieringsinstrument visar vår analys att kommissionen använder olika sätt att beräkna hävstångseffekten för olika instrument, såsom framgår av tabell 553.
69 As a result, the leverage ratios reported by the Commission for centrally managed instruments are not comparable between themselves, and also not comparable with those for shared management instruments. 
69 Detta får till följd att de hävstångseffekter som kommissionen rapporterar för centralt förvaltade instrument inte går att jämföra sinsemellan och inte heller med hävstångseffekterna för instrument med delad förvaltning.
Observations 43 Leverage effect for centrally managed financial instruments as reported by the Commission Instrument Type of instrument Method of calculation Leverage ratio as of 31 December 2014 LGTT Guarantee Total amount of finance attracted by the project divided by the EU contribution paid to the facility 57 PBI Guarantee Similar to the LGTT 9 EEEF Equity Total amount of finance attracted at fund level divided by the EU contribution 2 Marguerite Fund Equity Total amount of finance mobilised by the instrument (both equity and debt) at the project level divided by the EU contribution paid 157 EPMF Guarantee Facility Guarantee Value of new microloans supported by the guarantee divided by the guarantee cap 7 EPMF FCP‐FIS Loans Value of new microloans supported by the guarantee divided by the EU contribution paid 2 Source: ECA, based on 2015 Commission data1. 
Kommentarer 43 Hävstångseffekten för centralt förvaltade finansieringsinstrument, enligt kommissionens rapportering Instrument Typ av instrument Beräkningsmetod Hävstångseffekt per den 31 december 2014 LGTT Garanti Totalt finansieringsbelopp som projektet attraherat delat med det EU-bidrag som betalats till instrumentet 57 PBI Garanti Liknande den som användes för LGTT 9 EEEF Eget kapital Totalt finansieringsbelopp som attraherats på fondnivå delat med EU-bidraget 2 Margueritefonden Eget kapital Totalt finansieringsbelopp som mobiliserats av instrumentet (både eget kapital och lån) på projektnivå delat med det EU-bidrag som betalats 157 Garantiinstrumentet för mikrokrediter (EPMF-G) Garanti Värdet på nya mikrolån som stöds av garantin delat med det högsta garantibeloppet 7 EPMF FCP-FIS Lån Värdet på nya mikrolån som stöds av garantin delat med det EU-bidrag som betalats 2 Källa: Revisionsrätten, baserat på uppgifter från Europeiska kommissionen från 20151.
Not only sources of finances which are the result of the EU and/or national contribution to the financial instrument are taken into account 70 Not all sources of finances attracted by a project are the result of the EU and/or national contribution. 
Hänsyn tas inte bara till finansieringskällor som är resultatet av EU:s och/ eller medlemsstaternas bidrag till finansieringsinstrumentet 70 Alla finansieringskällor som ett projekt attraherar är inte resultatet av EU:s och/eller medlemsstaternas bidrag.
However, no attention is paid to this in the Commission’s calculation of the ‘leverage ratio’. 
Men det beaktas inte i kommissionens beräkning av ”hävstångseffekten”.
In 2015, the OECD’s Development Assistance Committee has proposed an alternative methodology, with calculations depending on the type of instrument (loans, guarantees or equity)54. 
År 2015 föreslog OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd en alternativ metod där beräkningarna beror på typen av instrument (lån, garantier eller eget kapital)54.
The differences between these two approaches are illustrated in the example in Box 7. 
Skillnaderna mellan dessa två tillvägagångssätt illustreras av exemplet i ruta 7.
54 OECD, ‘Methodologies to measure amounts mobilised from the private sector by official development finance interventions’, DCD/DAC/ STAT(2015)8, 24 February 2015. 
54 OECD, Methodologies to measure amounts mobilised from the private sector by official development finance interventions (metoder för att mäta belopp som mobiliserats från den privata sektorn av officiella interventioner för utvecklingsfinansiering), DCD/ DAC/STAT(2015)8, 24 februari 2015.
Observations 44 Example of a financing structure for a transport project and the differences in the calculation of leverage according to the Commission and OECD methodology This revenue-generating transport infrastructure project, a high-speed railway line in France, received contributions from multiple funding sources, of which the national grants accounted for 52 % and the commercial debt for 39 %. 
Kommentarer 44 Exempel på en finansieringsstruktur för ett transportprojekt och skillnaderna i beräkningen av hävstångseffekter enligt kommissionens och OECD:s metoder Detta inkomstgenererande transportinfrastrukturprojekt, en höghastighetstågsträcka i Frankrike, fick bidrag från flera olika finansieringskällor, där de nationella bidragen stod för 52 % och de kommersiella skulderna för 39 %.
The EU contribution, in form of a guarantee for up to 200 million euro of the commercial debt, accounts for 2.5 % of the total funding. 
EU:s bidrag i form av en garanti för upp till 200 miljoner euro av den kommersiella skulden stod för 2,5 % av den totala finansieringen.
In this example, based on the OECD methodology, the leverage effect would however be only 1, as there is only one loan of 200 million euro guaranteed by the EU in the project financing structure. 
Om man tillämpade OECD:s metod skulle hävstångseffekten i detta exempel dock endast bli 1 eftersom det bara finns ett lån på 200 miljoner euro som garanteras av EU i projektfinansieringsstrukturen.
Types of funding sources million euro % of total financing Commercial debt 3 038 39 % National grants 4 050 52 % Equity 758 9% Total financing 7 846 100 % Maximum EU guarantee on the commercial debt 200 2.5 % According to the Commission’s methodology, the leverage effect is 39 (total financing of 7 846 million euro divided by the EU guarantee of 200 million euro). 
Typ av finansieringskälla miljoner euro % av den totala finansieringen Kommersiell skuld 3 038 39 % Nationella bidrag 4 050 52 % Eget kapital 758 9% Total finansiering 7 846 100 % Maximal EU-garanti för den kommersiella skulden 200 2.5 % Enligt kommissionens metod är hävstångseffekten 39 (total finansiering på 7 846 miljoner euro delat med EU:s garanti på 200 miljoner euro).
We consider that it is unrealistic to assume that the national grants, accounting for the largest part of the project financing, were triggered by the limited EU guarantee. 
Vi anser att det är orealistiskt att anta att de nationella bidragen, som utgör den största delen av projektfinansieringen, var en följd av den begränsade EU-garantin.
This issue affects the Commission’s reporting on financial instruments in both central and shared management, although it is more visible for centrally managed financial instruments, as private co-investment is involved to a lower extent in projects under shared management. 
Frågan påverkar kommissionens rapportering om både finansieringsinstrument med delad förvaltning och centralt förvaltade instrument, även om det är mer synligt för centralt förvaltade finansieringsinstrument, eftersom privat medfinansiering förekommer i mindre utsträckning i projekt med delad förvaltning.
Observations 45 Addressed in the 2014-2020 programme period? 
Kommentarer 45 Åtgärdat till programperioden 2014–2020?
71 For the 2014-2020 programme period, as regards instruments in shared management, the CPR does not explicitly refer to the definition of the leverage effect in the EU’s financial regulation. 
71 När det gäller programperioden 2014–2020 och instrument med delad förvaltning nämner inte förordningen om gemensamma bestämmelser uttryckligen definitionen av hävstångseffekt i EU:s budgetförordning.
However, the concept defined in Article 37(2)(c) of the CPR is essentially identical: ‘[...] an estimate of additional public and private resources to be potentially raised by the financial instrument down to the level of the final recipient (expected leverage effect)’. 
Men den princip som fastställs i artikel 37.2 c i förordningen om gemensamma bestämmelser är i allt väsentligt densamma: ”En uppskattning av de ytterligare offentliga och privata medel som kan anskaffas genom finansieringsinstrumentet ned till slutmottagarnivå (förväntad hävstångseffekt) [...]”.
The Commission therefore continues to consider national co-financing as leveraged by the EU’s funding of the OP. 
Kommissionen vidhåller därför uppfattningen att nationell medfinansiering är en hävstångseffekt av EU:s finansiering av det operativa programmet.
There are also no changes to the way in which the amounts mobilised from the private sector are to be measured. 
Det har inte heller skett några förändringar av hur de belopp som mobiliserats från den privata sektorn ska beräknas.
In our view the Commission should reconsider its methods of calculating the leverage effect of EU and national public funding through financial instruments, taking into account the alternative methodology proposed by the OECD in 2015. 
Vi anser att kommissionen bör ompröva sina metoder för att beräkna hävstångseffekten av EU:s finansiering och nationell offentlig finansiering genom finansieringsinstrument och beakta de alternativa metoder som OECD föreslog 2015.
72 We also note that Member States are now required to specify each instrument’s ‘expected leverage effects’ (see Box 8). 
72 Vi noterar att medlemsstaterna nu också måste ange ”den förväntade hävstångs-effekten” för varje instrument (se ruta 8).
However, in the absence of a consistent Commission methodology on how to calculate the leverage effect, it is doubtful that this exercise will result in meaningful data which could be used for comparisons. ‘Expected leverage rates’ to be specified for each financial instrument (2014-2020 programme period) The compulsory ex ante assessment for financial instruments must include an estimate of additional public and private resources that may be generated by the financial instruments at all levels down to the final recipient. 
Men så länge kommissionen inte har en enhetlig metod för att beräkna hävstångseffekten är det tveksamt om detta krav kommer att resultera i meningsfulla uppgifter som kan användas i jämförelsesyfte. ”Förväntad hävstångseffekt” som ska anges för varje finansieringsinstrument (programperioden 2014–2020) Den obligatoriska förhandsbedömningen av finansieringsinstrument måste innefatta en uppskattning av de ytterligare offentliga och privata medel som kan genereras av finansieringsinstrumentet på alla nivåer ner till slutmottagarnivå.
The funding agreement between a managing authority and a ‘fund of funds’ (or the strategy document, where the managing authority implements the fund directly) must specify this ‘expected leverage effect’ of the instrument. 
I finansieringsavtalet mellan en förvaltningsmyndighet och en ”fondandelsfond” (eller strategidokumentet om förvaltningsmyndigheten genomför fonden direkt) måste denna ”förväntade hävstångseffekt” för instrumentet anges.
Each year, the managing authority is required to provide an annex to the annual implementation report on operations comprising financial instruments55. 
Varje år måste förvaltningsmyndigheten lämna en bilaga till den årliga genomföranderapporten om verksamheter som involverar finansieringsinstrument55.
55 Annex I to Commission Implementing Regulation (EU) No 821/2014 of 28 July 2014 laying down rules for the application of Regulation (EU) No 1303/2013 of the European Parliament and of the Council as regards detailed arrangements for the transfer and management of programme contributions, the reporting on financial instruments, technical characteristics of information and communication measures for operations and the system to record and store data (OJ L 223, 29.7.2014, p. 
55 Bilaga I till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 821/2014 av den 28 juli 2014 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 vad gäller närmare bestämmelser för överföring och förvaltning av programbidrag, rapportering om finansieringsinstrument, tekniska krav på informations-och kommunikationsåtgärder gällande verksamheter och systemet för registrering och lagring av uppgifter (EUT L 223, 29.7.2014, s.
7) establishes numerous sections to be used as the basis for this reporting, which includes information about the sources of financial instruments’ funding. 
7) innehåller en mängd avsnitt som ska ligga till grund för denna rapportering, som inbegriper information om källorna till finansiering via finansieringsinstrument.
Observations 46 Difficulties of attracting private-sector investors to financial instruments in both shared and central management 73 One of the stated aims of financial instruments is to attract additional private-sector funding to complement the available public funds since it allows more projects to benefit from the same level of public investment. 
Kommentarer 46 Svårt att locka investerare från den privata sektorn till finansieringsinstrument med såväl delad som central förvaltning 73 Ett av de uttalade målen för finansieringsinstrument är att attrahera ytterligare finansiering från den privata sektorn för att komplettera de tillgängliga offentliga medlen, eftersom fler projekt då kan dra nytta av en lika stor offentlig investering.
We have therefore sought to determine for both shared management and centrally managed instruments the extent to which additional private financing has been effectively mobilised by public contributions to the instruments. 
Vi har därför försökt fastställa för såväl instrument med delad förvaltning som centralt förvaltade instrument i vilken utsträckning ytterligare privat finansiering i själva verket har mobiliserats genom offentliga bidrag till instrumenten.
Specific arrangements for private investors in financial instruments during the 2007-2013 programme period did not succeed in attracting significant additional financing 74 Our interviews and literature review confirm that during the 2007-2013 programme period the private sector remained reluctant to invest in financial instruments since these instruments were considered to be too strictly regulated (e.g. specific EU and national regulations, State aid, public procurement). 
Trots särskilda arrangemang för privata investerare i finansieringsinstrument under programperioden 2007–2013 lyckades man inte attrahera nämnvärt med ytterligare kapital 74 Våra intervjuer och vår litteraturgenomgång bekräftar att den privata sektorn under programperioden 2007–2013 var ovillig att investera i finansieringsinstrument eftersom de ansågs vara för strikt reglerade (t.ex. specifika EU-förordningar och nationella bestämmelser, statligt stöd och offentlig upphandling).
It should be recalled that the goals of the two parties differ: while the public sector aims to implement specific policy and investment objectives, the private sector must be oriented towards profitable activities. 
Man bör komma ihåg att de båda parterna har olika mål: den offentliga sektorn har för avsikt att förverkliga specifika politiska mål och investeringsmål, medan den privata sektorn måste rikta in sig på vinstgivande verksamhet.
Moreover, there may be a lack of knowledge on both sides. 
Dessutom kan det finnas bristande kunskaper på båda sidor.
The public sector is not necessarily equipped with advanced financial background, while the private sector is not necessarily familiar with EU legislation. 
Det är inte säkert att den offentliga sektorn har avancerade finansiella erfarenheter och att den privata sektorn är förtrogen med EU-lagstiftning.
The Commission considers that one of the ways to attract private capital is to offer preferential treatment and/or ‘risk premiums’ to private investors. 
Kommissionen anser att ett sätt att attrahera privat kapital är att erbjuda privata investerare förmånsbehandling och/eller ”riskpremier”.
We therefore examined the specific arrangements for private-sector investors to see whether risks were shared between the public and private in a reasonable manner. 
Vi granskade därför de specifika arrangemangen för investerare från den privata sektorn för att se om riskerna delades mellan det privata och det offentliga på ett rimligt sätt.
Observations 47 Lack of Commission guidance on how to set out arrangements on preferential treatment for ERDF and ESF instruments 75 For the 2007-2013 ERDF and ESF instruments, the legislation provided a possibility for returns on investments to be allocated preferentially to investors operating under the market economy investor principle56. 
Kommentarer 47 Det saknades vägledning från kommissionen om hur arrangemang för förmånsbehandling för Eruf-och ESF-instrument ska fastställas 75 Vad beträffar Eruf-och ESF-instrumenten 2007–2013 föreskrev lagstiftningen att vinster från investeringar fick fördelas med företrädesrätt bland investerare som agerar enligt principen om en privat investerare i en marknadsekonomi56.
Preferential treatment may be exercised, for example, through contracts that do not grant the public funding partner the same repayment rights as private partners, or through an unequal share in profit and loss between private and public partners. 
Förmånsbehandling kan tillämpas exempelvis genom kontrakt som inte ger den offentliga finansieringspartnern samma återbetalningsrättigheter som privata partner, eller genom att privata och offentliga partner får olika stora vinst-och förlustandelar.
76 Preferential treatment can be justified if it is needed to attract private investment in failing markets, where private funding can contribute to the achievement of public policy objectives. 
76 Förmånsbehandling kan vara motiverat om det behövs för att attrahera privata investeringar på dåligt fungerande marknader, där privat finansiering kan bidra till att den offentliga politikens mål uppnås.
If unjustified, preferential treatment may result in a drain on the initial capital endowment of the financial instrument and thus reduce the legacy funding available for the next investment cycle after the instrument is wound up. 
Om förmånsbehandlingen inte är motiverad kan den leda till att finansieringsinstrumentets ursprungliga kapital förbrukas och därmed minska den överskottsfinansiering som finns tillgänglig till nästa investeringscykel efter det att instrumentet har avvecklats.
However, neither the legal basis for the 2007-2013 programme period nor the Commission’s guidance notes provide any indication as to how risk-sharing arrangements should be set out in the funding agreement or how the appropriateness of preferential treatment is to be checked. 
Men varken den rättsliga grunden för programperioden 2007–2013 eller kommissionens riktlinjer innehåller några anvisningar om hur riskdelningsarrangemang ska fastställas i finansieringsavtalet eller hur man ska kontrollera att förmånsbehandlingen är lämplig.
Despite Commission assuming higher risks, only limited private contributions to the capital of centrally managed instruments 77 As a general practice, for centrally managed instruments, the governing legislation approved by the European Parliament and the Council includes only general terms in relation to the risk sharing and/or preferential treatment. 
Trots att kommissionen tar på sig större risker är de privata bidragen till centralt förvaltade instruments kapital endast begränsade 77 Vad beträffar centralt förvaltade instrument innehåller den tillämpliga lagstiftning som har antagits av Europaparlamentet och rådet överlag endast allmänna villkor i fråga om riskdelning och/eller förmånsbehandling.
The detailed arrangements related to the Commission’s contribution in these instruments (including the risk-sharing percentages) come only later as part of a separate agreement which does not need to be approved by the budgetary authority (see Box 9). 
Detaljerade bestämmelser för kommissionens bidrag till dessa instrument (bland annat procentenheter för riskdelning) kommer först senare som en del av ett separat avtal som inte behöver godkännas av budgetmyndigheten (se ruta 9).
56 Article 43(5) of the implementing regulation. 
56 Artikel 43.5 i tillämpningsförordningen.
Observations 48 Risk sharing between the Commission and its partners — case study of the Loan Guarantee Instrument (LGTT) and the Project Bond Initiative (PBI) The LGTT was jointly established in 2008 by the Commission and the EIB through a cooperation agreement, with each party bearing 50 % of the loan default risk (expected and unexpected losses). 
Kommentarer 48 Riskdelning mellan kommissionen och dess partner – fallstudie av ”instrumentet för lånegarantier” (LGTT) och initiativet om projektobligationer (PBI) LGTT inrättades 2008 gemensamt av kommissionen och EIB genom ett samarbetsavtal, där varje part står för 50 % av risken för att lån inte återbetalas (väntade och oförutsedda förluster).
The instrument provides a guarantee in the form of a contingent credit line, which may be drawn upon by the project provider during the first 5 to 7 years of operation, if the revenues generated by a project are not sufficient to ensure repayment of the senior debt (i.e. in case the actual revenues from the project fall below the forecasted level). 
Instrumentet ger en garanti i form av en villkorad kreditlimit som kan utnyttjas av den projektansvarige under de första 5–7 verksamhetsåren om intäkterna från projektet inte är tillräckliga för att garantera återbetalning av den prioriterade skulden (dvs. om de faktiska intäkterna från projektet understiger de beräknade nivåerna).
As a result of a change in the legal basis, a first loss portfolio approach was introduced in 2013, leading to the risk taken by the Commission of 95 % of the losses on the portfolio first loss piece (PFLP). 
Genom en ändring av den rättsliga grunden infördes ett tillvägagångssätt med en buffert för en första förlust i portföljen 2013, vilket ledde till att den risk kommissionen tog uppgick till 95 % av förlusterna i bufferten för en första förlust i portföljen (PFLP).
In the 2012 amendment to Regulation (EC) No 680/2007, the PBI was introduced as a new instrument. 
Genom ändringen 2012 av förordning (EG) nr 680/2007 infördes PBI som ett nytt instrument.
The PBI provides credit enhancement in the form of a subordinated instrument — either a loan or contingent facility — to support senior project bonds issued by a project company. 
PBI ger en kre-ditförstärkning i form av efterställda instrument – antingen ett lån eller villkorat instrument – för att stödja prioriterade projektobligationer som emitterats av ett projektföretag.
The risk-sharing arrangements between the Commission and the EIB are the same as for LGTT, i.e. the Commission takes 95 % of the losses whereas the EIB bears the risk for the remaining 5 %. 
Arrangemangen för riskdelning mellan kommissionen och EIB är desamma som för LGTT, det vill säga kommissionen tar 95 % av förlusterna medan EIB står för risken när det gäller de återstående 5 %.
The PFLP for the LGTT/PBI portfolio was set at such a level that it is unlikely that actual losses would go beyond the PFLP. 
Bufferten för en första förlust i portföljen i LGTT-/PBI-portföljen fastställdes på en sådan nivå att det är osannolikt att de faktiska förlusterna skulle blir större än bufferten.
As a consequence, the Commission effectively bears the largest part of the effective risk. 
En följd av det är att kommissionen i själva verket bär den största delen av den faktiska risken.
The legal basis provides that the risk sharing will be based ‘on a first-loss basis’, but it does not provide any details on the way the PFLP should be determined or on the level of risk exposure resulting from this approach. 
I den rättsliga grunden föreskrivs att riskdelningen ska grundas på ”förstaförlustrisken”, men den innehåller inga närmare uppgifter om hur en första förlust i portföljen ska fastställas eller om hur stor riskexponering detta tillvägagångssätt leder till.