natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Table 4 – Average simple payback time of supported energy efficiency investments for the five operational programmes we examined Source: ECA based on data provided by visited managing authorities, applying the electricity price for household consumers in 2018 (https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Electricity_price_statistics). 
30 Tabell 4 – Genomsnittlig enkel återbetalningsperiod för investeringar i energieffektivitet som fick stöd genom de fem operativa program som vi granskade Operativt program Genomsnittlig enkel återbetalningsperiod för projekt som fått stöd Bulgarien Regions in Growth Ej tillgängligt (eftersom uppgifter om energibesparingar inte samlas in) Tjeckien Integrated Regional 9 år Irland Southern & Eastern Regional Ej tillgängligt (eftersom uppgifter om energibesparingar inte samlas in) Italien (Apulien) Regional 24 år Litauen Investment for growth and jobs 11 år Källa: Revisionsrätten, på grundval av uppgifter från de förvaltande myndigheter som besöktes, genom tillämpning av elpriserna för hushållskonsumenter 2018 (https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Electricity_price_statistics).
53 The average simple payback period for the energy efficiency projects of the operational programmes we examined ranged between 9 and 24 years. 
53 Den genomsnittliga enkla återbetalningsperioden för energieffektivitetsprojekten i de operativa program som vi granskade var mellan 9 och 24 år.
These periods are longer than the simple average of 7 years for the 5 152 projects recorded in the De-risking Energy Efficiency Platform. 
Perioderna är längre än det enkla genomsnittet på sju år för de 5 152 projekt som registrerats på plattformen De-risking Energy Efficiency Platform.
This platform contains data provided by public and private investment funds and financial institutions, national and regional authorities, as well as energy efficiency solution providers across the EU29. 
Plattformen innehåller uppgifter från offentliga och privata investeringsfonder och finansinstitut, nationella och regionala myndigheter samt leverantörer av energieffektivitetslösningar i hela EU29.
The Commission created this platform to up-scale energy efficiency investments in the EU through sharing data and analysis of completed projects. 
Kommissionen skapade plattformen för att höja investeringarna i energieffektivitet i EU genom utbyte av uppgifter och analys av färdigställda projekt.
54 In Italy (Puglia), the absence of a ceiling on the cost per unit of energy saved led to the financing of several expensive projects, which will save too little energy to repay their high initial investment costs within the lifetime of the materials used or of the buildings themselves. 
54 I Italien (Apulien) ledde avsaknaden av ett tak för kostnaden per sparad energienhet till att man finansierade flera dyra projekt som inte kommer att spara tillräckligt med energi för att de höga inledande investeringskostnaderna ska betalas tillbaka under de använda materialens eller byggnadernas livslängd.
As shown in the following graph, 35 % of projects are not likely to repay their initial investment cost within 30 years. 
Såsom framgår i grafen nedan är det sannolikt att 35 % av projekten inte kommer att återbetala sin inledande investeringskostnad inom 30 år.
Figure 9 – Breakdown of energy efficiency projects under Italy (Puglia) operation programme by payback time 30 25 % 20 % 20 % 15% % 10 % 5% 0% 23 % 22 % 0-10 10-20 20-30 14 % 30-40 4%4%3%2%3% 4% 1% 40-50 50-60 60-70 70-80 80-90 90-100 >100 Payback time (years) Source: ECA based on data provided by visited managing authorities and applying the electricity price for household consumers in 2018 (https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Electricity_price_statistics). 
Figur 9 – Uppdelning av energieffektivitetsprojekt inom Italiens (Apuliens) operativa program per återbetalningsperiod 31 25 % 20 % 20 % 15% i% 10 % 5% 0% 23 % 22 % 0-10 10-20 20-30 14 % 30-40 4%4%3%2%3% 4% 1% 40-50 50-60 60-70 70-80 80-90 90-100 >100 Återbetalningsperiod (år) Källa: Revisionsrätten, på grundval av uppgifter från de förvaltande myndigheter som besöktes och med tillämpning av elpriserna för hushållskonsumenter 2018 (https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Electricity_price_statistics).
55 In Bulgaria and Ireland, the lack of monitoring data on energy saved by projects in residential buildings means it is impossible to assess the cost-effectiveness of the investments. 
55 I Bulgarien och Irland innebär bristen på övervakningsuppgifter om den energi som sparats tack vare projekt i bostadshus att det är omöjligt att bedöma om investeringarna är kostnadseffektiva.
56 In Ireland, the Southern & Eastern Regional Operational Programme aimed to support “comprehensive and ambitious energy efficiency improvements resulting in at least an improvement in one energy efficiency rating”30. 
56 I Irland var syftet med det regionala operativa programmet för södra och östra Irland att stödja omfattande och ambitiösa förbättringar av energieffektiviteten som leder till en förbättring som motsvarar minst en energieffektivitetsklass30.
In practice, projects did not define any energy saving objective, did not report on energy saved and, for more than half of supported households, did not improve energy ratings (see paragraph 85). 
I praktiken definierade inte projekten något energibesparingsmål, och rapporterade inte heller om den energi som sparades, och för mer än hälften av de hushåll som fick stöd förbättrades inte energiklasserna (se punkt 85).
57 These findings are similar to those reported in our special report 21/2012, where we concluded that energy efficiency projects in public buildings were often too costly for the energy they saved and had overly long payback times (on average around 50 years)31. 
57 Dessa slutsatser liknar dem i vår särskilda rapport 21/2012, där vi konstaterade att energieffektivitetsprojekt i offentliga byggnader ofta var alltför dyra för den energi som de sparade och hade alltför långa återbetalningsperioder (i genomsnitt omkring 50 år)31.
On this basis, we recommended the Commission set a maximum acceptable simple payback time and a standard investment cost per unit of energy to be saved when selecting projects. 
Därför rekommenderade vi kommissionen att när projekten väljs ut fastställa en längsta tillåten enkel återbetalningsperiod och en standardinvesteringskostnad per enhet sparad energi.
31 See special report 21/2012 paragraph 52(a). 
31 Se punkt 52 a i särskild rapport 21/2012.
58 The Commission “Technical Guidance on Financing the energy renovation of buildings with Cohesion policy funding” indicates that “a maximum and/or minimum payback time can be defined for projects that are eligible for funding; however this might result in a lock-in effect with low hanging fruits being financed in priority”32. 
32 kortaste återbetalningsperiod kan definieras för projekt som har rätt till finansiering, vilket dock kan få en inlåsningseffekt där enkla lösningar prioriteras för finansiering32.
However, in practice, none of the visited managing authorities had set such thresholds. 
I praktiken hade dock inga av de förvaltande myndigheter som besöktes fastställt sådana tröskelvärden.
Selection criteria still not prioritising most cost-effective projects 59 Table 5 provides an overview of the project selection procedures, main budget allocation and project selection criteria used under the five operational programmes we examined: Table 5 – Project selection procedures and criteria for the five operational programmes we examined 31 Operational programme Project selection procedure Main budget allocation criteria Main project selection criteria Bulgaria Regions in Growth Open calls (92 % of the budget) Municipalities select buildings based on age, number of households, location ..., not based on cost-effectiveness of energy savings For open calls no criteria related to cost-effectiveness of energy savings Competitive call (8 % of the budget) For 2018 call of Axis 2 criteria awarding most points related to cost-effectiveness of energy savings Czechia Integrated Regional Open calls Country-wide open calls No criteria related to cost-effectiveness of energy savings Ireland Southern & Eastern Regional Open calls Budget allocated to local authorities based on number of requests received, not based on cost-effectiveness of energy savings No criteria related to cost-effectiveness of energy savings 32 Commission (2014), “Technical Guidance on financing the energy renovation of buildings with Cohesion Policy funding”, p. 
Urvalskriterierna prioriterar fortfarande inte de mest kostnadseffektiva projekten 59 I tabell 5 ges en översikt över förfarandena för projekturval samt de viktigaste kriterierna för budgettilldelning och projekturval som använts för de fem operativa program som vi granskade: Tabell 5 – Förfaranden och kriterier för projekturval för de fem operativa program som vi granskade Operativt program Förfarande för projekturval Viktigaste kriterier för budgettilldelning Viktigaste kriterier för projekturval Bulgarien Regions in Growth Öppna ansökningsomgångar (92 % av budgeten) Kommunerna väljer ut byggnader baserat på ålder, antal hushåll, placering etc., inte baserat på energibesparingarnas kostnadseffektivitet.
32 Italy (Puglia) Regional Competitive call Competitive call Criteria awarding most points (65 out of 100) related to energy savings Lithuania Investment for growth and jobs Open calls Open calls No criteria related to cost-effectiveness of energy savings Source: ECA, based on data provided by visited managing authorities. 
33 Operativt program Förfarande för projekturval Viktigaste kriterier för budgettilldelning Viktigaste kriterier för projekturval Irland Southern & Eastern regional Öppna ansökningsomgångar Den budget som tilldelats lokala myndigheter baseras på antalet mottagna ansökningar, inte på energibesparingarnas kostnadseffektivitet Inga kriterier med koppling till energibesparingarnas kostnadseffektivitet Italien (Apulien) Regional Anbudsinfordran Anbudsinfordran Kriterier för energibesparingar ger mest poäng (65 av 100) Litauen Investment for growth and jobs Öppna ansökningsomgångar Öppna ansökningsomgångar Inga kriterier med koppling till energibesparingarnas kostnadseffektivitet Källa: Revisionsrätten, på grundval av uppgifter från de förvaltande myndigheter som besöktes.
60 Except for Italy (Puglia) and for a minor call (8 % of the budget) in Bulgaria, in practice the managing authorities we visited allocated the budget to energy efficiency projects in residential buildings using open calls, i.e. on a first-come first-served basis. 
60 Med undantag av Italien (Apulien) och en mindre ansökningsomgång (8 % av budgeten) i Bulgarien fördelade i praktiken de förvaltande myndigheter som vi besökte budgeten till energieffektivitetsprojekt i bostadshus genom öppna ansökningsomgångar, det vill säga enligt principen om först till kvarn.
This allowed managing authorities to have continuous applications and, generally, quick processing times. 
De förvaltande myndigheterna fick därigenom in ansökningar löpande och kunde, i allmänhet, handlägga dem snabbt.
61 However, the use of such open call procedures does not allow assessment of the relative costs and benefits of projects. 
61 När man använder förfaranden med öppna ansökningsomgångar går det dock inte att bedöma projektens relativa kostnader och fördelar.
These include the cost-effectiveness of the energy savings and also co-benefits energy efficiency investments should generate (e.g. health improvements, urban rehabilitation, and reductions in energy poverty, energy bills, climate change, air pollution). 
Här ingår energibesparingarnas kostnadseffektivitet och även de sidovinster som investeringarna i energieffektivitet bör generera (t.ex. bättre hälsa, upprustning av städer, minskad energifattigdom, sänkta energikostnader och mindre klimatförändringar och luftföroreningar).
As a result, projects delivering higher energy savings or other benefits at lower costs were not prioritised. 
Därför prioriterades inte projekt som ledde till större energibesparingar eller andra fördelar till lägre kostnader.
62 Only Italy (Puglia) used a competitive call to assess the relative cost-effectiveness of energy efficiency projects (see Box 4). 
62 Det var bara Italien (Apulien) som använde sig av en anbudsinfordran för att bedöma energieffektivitetsprojektens relativa kostnadseffektivitet (se ruta 4).
63 These findings are similar to those reported in our special report 21/2012, where we concluded33 that cost-effectiveness was not a determining factor when Member States allocated funding to energy efficiency measures and projects. 
63 Dessa slutsatser liknar dem i vår särskilda rapport 21/2012, där vi slog fast33 att kostnadseffektivitet inte var en avgörande faktor när medlemsstaterna anslog medel till energieffektivitetsåtgärder och projekt.
On this basis, we recommended the use of project selection criteria based on standard investment costs per unit of energy to be saved. 64 The “Technical Guidance on Financing the energy renovation of buildings with Cohesion policy funding” published by the Commission states that “Member States must use criteria to determine which energy efficiency projects are most cost-effective and should be prioritised for selection”34. 
Därför rekommenderade vi att man skulle använda kriterier för projekturval som baserades på standardinvesteringskostnader per sparad energienhet 64 I vägledningen Technical Guidance on Financing the energy renovation of buildings with Cohesion policy funding som kommissionen offentliggjorde anges att medlemsstaterna måste använda kriterier för att fastställa vilka energieffektivitetsprojekt som är mest kostnadseffektiva och bör prioriteras vid urvalet34.
However, the current findings show that this has, to a large extent, not been implemented. 
Våra senaste granskningsiakttagelser visar dock att detta i stor utsträckning inte har genomförts.
33 See special report 21/2012 paragraph 51(b). 
33 Se punkt 51 b i särskild rapport 21/2012.
33 Box 4 Example of an operational programme using a competitive call to assess the relative cost-effectiveness of energy efficiency projects In Italy (Puglia), the managing authority used a competitive call, and applied one criterion related to cost-effectiveness of energy savings, which should have allowed prioritising projects savings more energy at lower cost. 
34 Ruta 4 Exempel på ett operativt program som använde en anbudsinfordran för att bedöma energieffektivitetsprojektens relativa kostnadseffektivitet I Italien (Apulien) använde sig den förvaltande myndigheten av en anbudsinfordran och tillämpade ett kriterium med koppling till energibesparingarnas kostnadseffektivitet, som borde ha gjort det möjligt att prioritera projekt som sparar mer energi till en lägre kostnad.
However, this did not prevent funding also projects delivering low energy savings in proportion to their cost. 
Detta hindrade dock inte att man också finansierade projekt som gav låga energibesparingar i förhållande till vad de kostade.
This is due to the absence of a ceiling on the cost per unit of energy saved (see paragraph 53) and the low weight this criterion had in practice (3 % instead of the 20 % of points available in the calls were awarded under this criterion). 
Orsaken är att det saknas ett tak för kostnaden per sparad energienhet (se punkt 53) och den låga viktning som detta kriterium hade i praktiken (3 % i stället för 20 % av de möjliga poängen för detta kriterium vid anbudsinfordran).
This was because the most cost-effective project, which was used as a basis for determining the score of the other projects, was an outlier (as it involved only simple measures like solar panels, heat pumps, thermostatic valves). 
Det berodde på att det mest kostnadseffektiva projektet, som användes som bas för att fastställa poängen för övriga projekt, hade ett avvikande värde (eftersom det bara gällde enkla åtgärder som solpaneler, värmepumpar och termostatsventiler).
As a result, almost all (95 %) other projects got a very similar score (between 0 and 5 points out of 20), which prevented making an actual prioritization. 
Nästan alla (95 %) andra projekt fick därför mycket likvärdiga poäng (mellan 0 och 5 poäng av 20), vilket hindrade en faktisk prioritering.
As a comparison, in the calls under the Italian nationally funded Programme for the Regeneration of Central Public Administration buildings this criterion accounts for 60 % of the points that can be awarded to a project. 
Som jämförelse står detta kriterium för 60 % av de poäng som kan tilldelas ett projekt vid anbudsinfordringar för Italiens nationellt finansierade program för förnyelse av den centrala statsförvaltningens byggnader.
A weak performance framework 65 Performance information on energy efficiency spending should demonstrate what has been achieved with the EU budget and show that it has been spent well (accountability)35. 
En svag prestationsram 65 Resultatinformationen om energieffektivitetsutgifterna bör visa vad som har uppnåtts med EU-budgeten och att den har spenderats väl (ansvarsskyldighet)35.
This information should show that Member States selected cost-effective projects. 
Informationen bör visa att medlemsstaterna valde kostnadseffektiva projekt.
66 To ensure the result orientation of the spending, Commission guidance36 is that the performance framework should include: (a) specific, measurable, achievable, relevant and timed objectives for each operational programme, defining how the EU co-funded measures contribute to the EU energy efficiency targets; (b) indicators allowing monitoring the physical output and results of the projects. 
66 För att säkerställa att utgifterna är resultatinriktade anges i kommissionens vägledning36 att prestationsramen bör innehålla följande: a) Specifika, mätbara, uppnåbara, relevanta och tidsbundna mål för varje operativt program, som definierar hur de åtgärder som medfinansieras av EU bidrar till EU:s energieffektivitetsmål. b) Indikatorer som gör det möjligt att övervaka projektets fysiska utfall och resultat.
As the main aim of the audited spending is to save energy, these indicators should report primarily on the amount of energy saved and, possibly, on other results generated by projects. 
Eftersom de granskade utgifternas främsta mål är att spara energi bör indikatorerna i första hand rapportera om den mängd energi som sparas och, eventuellt, om andra resultat som projekten genererar.
The monitoring system should allow aggregating such data to report on energy saved by operational programmes and, thus, on EU budget’s contribution to the EU energy efficiency targets; (c) ex ante conditionalities, to ensure that the necessary conditions for an effective and efficient spending are in place, and a performance reserve, for rewarding operational programmes that can show generating energy savings cost-effectively. 
Övervakningssystemet bör göra det möjligt att aggregera sådana uppgifter för att rapportera om den energi som sparas genom operativa program och därmed om hur EU-budgeten bidrar till EU:s energieffektivitetsmål. c) Förhandsvillkor, för att säkerställa att de nödvändiga förutsättningarna för effektiva och ändamålsenliga utgifter föreligger, och en resultatreserv för att belöna operativa program som kan visa att de genererar energibesparingar på ett kostnadseffektivt sätt.
Common indicators measure the energy saved by investments in public but not in residential buildings 67 All five operational programmes we examined defined specific objectives for their energy efficiency actions, based on the need to increase the energy efficiency of their buildings stock, in particular residential buildings (see paragraph 24). 
Gemensamma indikatorer mäter den energi som sparas genom investeringar i offentliga byggnader men inte i bostadshus 67 Samtliga fem operativa program som vi granskade hade specifika mål för sina energieffektivitetsåtgärder som byggde på behovet av att höja energieffektiviteten i byggnadsbestånden, framför allt i bostadshus (se punkt 24).
Objectives are relevant to the headline EU energy efficiency target and time-bound (as results should be achieved by 2023). 
Målen är relevanta för EU:s övergripande energieffektivitetsmål och tidsbegränsade (eftersom resultaten bör uppnås till 2023).
However, none of the operational programmes we examined 35 In line with the principle of sound financial management set in Financial Regulation EU/EURATOM 2018/1046 of 18 July 2018, Article 33. 
35 I linje med principen om sund ekonomisk förvaltning i artikel 33 i budgetförordningen (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018.
68 The Fund-specific regulations37 establish a list of common output indicators that Member States should use wherever the indicator is relevant to express the output of the supported investment. 
36 68 De fondspecifika förordningarna37 innehåller en förteckning över gemensamma utfallsindikatorer som medlemsstaterna bör använda när helst indikatorn är relevant för att uttrycka utfallet av den investering som fått stöd.
The two common output indicators relevant to energy efficiency spending in buildings are: (a) Common output indicator 31 “Number of households with improved energy consumption classification”, which relates to spending for the energy efficiency renovation of residential buildings; (b) Common output indicator 32 “Decrease of annual primary energy consumption of public buildings”, which measures energy saved by spending mainly for the energy efficiency renovation of public buildings. 
Följande två gemensamma utfallsindikatorer är relevanta när det gäller energieffektivitetsutgifter för byggnader: a) Gemensam utfallsindikator 31, Antal hushåll med förbättrad energiförbrukningsklass, gäller utgifter för energieffektivitetsrenovering av bostadshus. b) Gemensam utfallsindikator 32, Minskning av den årliga förbrukningen primärenergi i offentliga byggnader, mäter den energi som sparas genom utgifter som framför allt går till investeringar i energieffektivitet i offentliga byggnader.
69 Figure 10 and Figure 11 show the progress made by 2018 against the target value for 2023 for the common output indicators 31 and 32. 
69 Figur 10 och figur 11 visar de framsteg som gjorts fram till 2018 jämfört med målvärdet för 2023 för de gemensamma utfallsindikatorerna 31 och 32.
Figure 10 – Common Output Indicator 31 “Number of households with improved energy consumption classification” 35 180 000 160 000 140 000 120 000 100 000 80 000 60 000 40 000 20 000 0 BEBGCY CZ DE EE ES FRGRHRHU IE IT LT LU LV NL PL PTROSE SI SKUK Achievements 2018 Target 2023 Source: ECA, based on European Commission data. 
Figur 10 – Gemensam utfallsindikator 31: ”Antal hushåll med förbättrad energiförbrukningsklass” 180 000 160 000 140 000 120 000 100 000 80 000 60 000 40 000 20 000 0 BEBGCY CZ DE EE ES FRGRHRHU IE IT LT LU LV NL PL PTROSE SI SKUK Resultat 2018 Mål 2023 Källa: Revisionsrätten, baserat på uppgifter från Europeiska kommissionen.
37 Article 5 and Annex I of Regulation (EU) No 1300/2013 on the Cohesion Fund. 
37 Se artikel 5 och bilaga I till i förordning (EU) nr 1300/2013 om Sammanhållningsfonden.
Article 6 and Annex I of Regulation (EU) No 1301/2013 on the ERDF. 
Se artikel 6 och bilaga I i förordning (EU) nr 1301/2013 om Eruf.
Number of households 
Antal hushåll
Figure 11 – Common Output Indicator 32 “Decrease of annual primary energy consumption of public buildings” 36 1 800 1 600 1 400 1 200 1 000 800 600 400 200 0 BE BG CY CZ DE ES FR GR HR HU IT LT LU LV MT PL PT RO SI SK UK Achievements 2018 Target 2023 Source: ECA, based on European Commission data. 
Figur 11 – Gemensam utfallsindikator 32: Minskning av den årliga förbrukningen primärenergi i offentliga byggnader 37 1 800 1 600 1 400 1 200 1 000 800 600 400 200 0 BE BG CY CZ DE ES FR GR HR HU IT LT LU LV MT PL PT RO SI SK UK Resultat 2018 Mål 2023 Källa: Revisionsrätten, baserat på uppgifter från Europeiska kommissionen.
70 For energy efficiency investments in public buildings, Common Output Indicator 32 reports on the energy saved. 
70 För investeringar i energieffektivitet i offentliga byggnader rapporterar gemensam utfallsindikator 32 om den energi som sparas.