natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Temporary legislative changes in the timing of outlays or revenues with a positive impact on the gen‐ eral government balance. 
Tillfälliga lagändringar som gäller tidpunkten för utgifter eller inkomster som påverkar saldot i de offentliga finanserna positivt.
This includes changes in tax rates that are clearly announced as temporary and temporary changes in the timing of expenditure and collection of revenues. 
Här ingår ändringar av skattesatser som tydligt annonseras som tillfälliga och tillfälliga ändringar av tidpunkterna för utgifter och uppbärande av inkomster.
These revenues correspond to the payment by a given company to the government, in exchange for the transfer of the responsibility for the future payment of pensions of its employees. 
Dessa inkomster motsvarar den betalning som ett givet företag gör till staten i utbyte mot att ansvaret för framtida pensionsbetalningar till företagets anställda förs över till staten.
Changes in revenues or expenditure consecutive to Court or other authorities rulings. 
Ändringar av inkomster eller utgifter efter domstolsutslag eller beslut av andra myndigheter.
Exceptional revenues from State owned companies. 
Extraordinära inkomster från statligt ägda företag.
Deficit‐increasing measures Short‐term emergency costs associated with major natural catastrophes or other exceptional events (e.g. military actions, others). 
Åtgärder som ökar underskottet Kortfristiga kostnader för akuta åtgärder i samband med stora naturkatastrofer eller andra extraordinära händelser (till exempel militära aktioner etc.).
Experience shows that the exceptionality of these costs depends considerably on the size of the country. 
Erfarenheten visar att landets storlek i hög grad avgör hur extraordinära denna typ av kostnader är.
Changes in revenues or expenditure consecutive to Court rulings or consecutive to Commission decisions. 
Ändringar av inkomster eller utgifter efter domstolsutslag eller kommissionsbeslut.
Observations 43 61 Another key aspect requiring clarification is the issue of ‘unexpected adverse economic events with major unfavourable consequences for government fi‐ nances’ (see paragraph 24). 
Iakttagelser 43 61 En annan central aspekt som behöver förtydligas är frågan om ”oväntade negativa ekonomiska händelser med stora negativa effekter för de offentliga finanserna” (se punkt 24).
Although a definition of ‘major unfavourable con‐ sequences for government finances’ exists for internal purposes, the concept of ‘unexpected adverse economic events’ has never been defined34. 
Även om det finns en definition av ”stora negativa effekter för de offentliga finanserna” för interna syften har uttrycket ”oväntade negativa ekonomiska händelser” aldrig definierats34.
62 While it is not possible to exhaustively define the set of individual country cir‐ cumstances to which the concept may apply, given particularly that such events are by nature unanticipated, criteria are needed with a view to providing some guidance. 
62 Även om det är omöjligt att heltäckande definiera de omständigheter i enskilda länder som begreppet kan tillämpas på, särskilt med tanke på att sådana händelser till sin natur inte kan förutspås, behövs det kriterier som ger någon form av vägledning.
Faced with the lack of a definition and guidance, when looking at France in 2013 the Commission classified unexpectedly low economic growth as an ‘unexpected adverse event’, but it is difficult to see how this can be justified. 
När kommissionen tittade på Frankrike 2013 klassificerades den oväntat låga ekonomiska tillväxten som en ”oväntad negativ händelse” eftersom det saknades en definition och vägledning, men det är svårt att se hur detta kan motiveras.
Data quality assessments and economic analyses lack transparency; analyses carried out according to the rules, but focused more on government deficit than on debt 63 This section considers the transparency, objectivity and practicability of the Com‐ mission’s reservations and recommendations. 
Ingen insyn i bedömningarna av uppgifternas kvalitet och de ekonomiska analyserna; analyserna görs enligt reglerna men är mer inriktade på offentligt underskott än på offentlig skuld 63 Detta avsnitt handlar om insynen, objektiviteten och genomförbarheten i kommissionens reservationer och rekommendationer.
The criteria for Eurostat’s reservations and amendments to data are not sufficiently transparent and objective 64 Eurostat may express reservations or make amendments if it judges that data quality is compromised. 
Kriterierna för Eurostats reservationer och ändringar av uppgifter är inte tillräckligt öppna och objektiva 64 Eurostat får göra reservationer eller ändringar om det bedömer att uppgifternas kvalitet inte är säkerställd.
During the period 2008‐2014, Eurostat set twelve res‐ ervations and amended data in ten cases, none of which concerned any of the Member States examined by us. 
Under perioden 2008–2014 gjorde Eurostat tolv reservationer och ändrade uppgifter i tio fall, varav inget gällde någon av de medlemsstater som vi granskade.
Considering the large number of action points, Eurostat sets reservations rather infrequently. 
Med tanke på det stora antalet åtgärdspunkter gör Eurostat ganska sällan reservationer.
34 According to the internal version of the DG Economic and Financial Affairs Vademecum on the SGP. 
34 Enligt den interna versionen av GD Ekonomi och finans handledning om stabilitets-och tillväxtpakten.
Observations 44 65 Eurostat has not explicitly laid down criteria for setting reservations or amend‐ ing Member States’ data, and the procedure is based on professional judgement. 
Iakttagelser 44 65 Eurostat har inte uttryckligen fastställt kriterier för utfärdande av reservationer eller ändring av medlemsstaternas uppgifter, och förfarandet bygger på yrkesmässiga bedömningar.
In some cases where Eurostat identified methodological problems, the reasons for not expressing a reservation were not well documented, including the po‐ tential impact on the deficit and debt data. 
I några fall där Eurostat identifierade metodproblem var skälen till att man inte gjorde en reservation inte väl dokumenterade, däribland den potentiella effekten på uppgifter om underskott och skuld.
Box 5 describes some of the cases concerned. 
I ruta 5 beskrivs några av de berörda fallen.
Some examples of cases with a potential impact on the deficit and debt data that were not well documented Czech Republic ο application of the market/non‐market test was infrequent and a large number of public units (corpora‐ tions) were not tested. 
Några exempel på fall med potentiell effekt på uppgifterna om underskott och skuld som inte var väl dokumenterade Tjeckien ο Testet för marknad/icke-marknad användes inte regelbundet och ett stort antal offentliga enheter (företag) testades inte.
France ο amount received by a government unit for assuming the costs of decommissioning nuclear facilities (1.6 billion (0.1 % of GDP) for 2004). ο incompleteness of the local government sector. 
Frankrike ο En offentlig enhet fick ett belopp för att den tagit på sig kostnaderna för avveckling av kärnenergianläggningar (1,6 miljarder euro (0,1 % av BNP) för 2004). ο Den kommunala sektorn var ofullständig.
Malta ο classification of Malita and City Gate project. 
Malta ο Klassificeringen av projektet Malita och City gate.
Italy ο recording of gross fixed capital formation is not made on an accrual basis for large investment amounts. 
Italien ο Redovisningen av fasta bruttoinvesteringar är inte periodiserad när det gäller stora investeringsbelopp.
For more details see Annex IV. 
För närmare uppgifter, se bilaga IV.
Where a procedure is ongoing, it does this following its regular assess‐ ments of effective action (see paragraph 22). 
När ett förfarande pågår görs analyserna efter de ordinarie bedömningarna av effektiva åtgärder (se punkt 22).
The results of these analyses are presented, for new procedures, in the report required by Article 126(3) TFEU or, for ongoing procedures, in an internal Commission working document. 
Resultaten av analyserna presenteras i den rapport som föreskrivs i artikel 126.3 i EUF-fördraget när det gäller nya förfaranden och i ett internt arbetsdokument från kommissionen när det gäller pågående förfaranden.
67 An EDP will be triggered, in line with the provisions of the TFEU35, by the Com‐ mission’s examination of Member State compliance with budgetary discipline on the basis of the deficit and debt criteria. 
67 I enlighet med bestämmelserna i EUF-fördraget35 inleds ett EDP-förfarande av att kommissionen undersöker om medlemsstaten iakttar budgetdisciplin på grundval av kriterier för skuld och underskott.
To this end, DG Economic and Financial Affairs monitors the development of the budgetary situation and of the stock of government debt in each Member State on the basis of actual data, the plans outlined in the Member State’s stability or convergence programme, and the Commission’s forecasts. 
GD Ekonomi och finans övervakar därför utvecklingen av budgetsituationen och den offentliga sektorns skuldsättning i varje medlemsstat på grundval av faktiska uppgifter, planerna i medlemsstatens stabilitets-och konvergensprogram och kommissionens prognoser.
A breach of the thresholds laid down in Protocol No 12 to the TFEU does not automatically trigger an EDP, since other relevant factors need to be taken into account. 
En överträdelse av de tröskelvärden som anges i protokoll nr 12 till EUF-fördraget leder inte automatiskt till att ett EDP-förfarande inleds eftersom andra relevanta faktorer måste beaktas.
These consist of an open‐ended list of economic indica‐ tors grouped under the headings of medium‐term economic, budgetary and government debt positions36, as well as any other factors considered relevant and put forward by the Member State. 
De anges i en icke uttömmande förteckning över ekonomiska indikatorer som grupperats under rubrikerna ekonomiskt läge på medellång sikt, budgetmässigt läge på medellång sikt och offentlig skuldsättning på medellång sikt36, liksom även andra faktorer som medlemsstaten bedömer är relevanta och lägger fram.
The Article 126(3) reports reviewed covered all the topics mentioned above. ... however, the EDP has so far focused more on government deficit than on debt. 
I de rapporter enligt artikel 126.3 som vi granskade behandlades samtliga aspekter som nämns ovan.
68 The debt criterion only became operational in 2012, is still being phased in and will not apply to all Member States until at least 2020. 
Förfarandena vid alltför stora underskott har dock hittills varit mer inriktade på offentligt underskott än offentlig skuld 68 Skuldkriteriet togs inte i bruk förrän 2012, det håller fortfarande på att fasas in och kommer inte att gälla för alla medlemsstater förrän tidigast 2020.
EDPs initiated before November 2011 are to be abrogated on the basis of the deficit criterion only, and this will be followed by a three‐year transitional arrangement for debt. 
De förfaranden vid alltför stora underskott som inleddes före november 2011 kommer endast att upphävas på grundval av underskottskriteriet, vilket kommer att följas av ett treårigt övergångsarrangemang för skulden.
Box 6 shows how the debt criterion has evolved since the Maastricht Treaty. 
I ruta 6 visas hur skuldkriteriet har utvecklats sedan Maastrichtfördraget.
35 Article 126(2). 
35 Artikel 126.2.
36 For a full list see Article 2(3) of Regulation (EC) No 1467/97. 
36 För hela listan, se artikel 2.3 i förordning (EG) nr 1467/97.
Observations 46 Evolution of the debt criterion Protocol No 12 to the Treaty on European Union, signed in Maastricht in 1992, set a threshold level, for the public deficit, of 3 % of GDP and, for debt, of 60 % of GDP or a ratio that is ‘sufficiently diminishing and ap‐ proaching the reference value at a satisfactory pace’. 
Iakttagelser 46 Skuldkriteriets utveckling I protokoll nr 12 till fördraget om Europeiska unionen som undertecknades i Maastricht 1992 angavs ett tröskelvärde för det offentliga underskottet på 3 % av BNP och, för den offentliga skulden, på 60 % av BNP eller med ett värde som innebär att den ”minska[r] i tillräcklig utsträckning och närma[r] sig referensvärdet i tillfredsställande takt”.
Assuming a 5 % annual nominal GDP growth rate, a deficit of 3 % of GDP will eventually stabilise the debt‐to‐GDP ratio at 60 %. 
Med en årlig nominell tillväxttakt för BNP på 5 % kommer ett underskott på 3 % av BNP så småningom att stabilisera skuldkvoten på 60 % av BNP.
If the ratio is above 60 %, a 3 % deficit will induce an annual reduction in the debt ratio of one twentieth of the differential with respect to the reference value of 60 %. 
Om kvoten är högre än 60 % kommer ett underskott på 3 % att leda till en årlig minskning av skuldkvoten med en tjugondedel av differensen till referensvärdet på 60 %.
In other words, focusing on the deficit was deemed sufficient to ensure the steady reduction of debt, and for many years it was felt un‐ necessary to define more precisely the pace of convergence with the reference value. 
Med andra ord bedömde man att det räckte att inrikta sig på underskottet för att säkerställa att underskottet skulle minska i regelbunden takt, och i många år ansågs det onödigt att mer exakt definiera takten för konvergens med referensvärdet.
Since the 2008 crisis, the 5 % assumption for annual nominal GDP growth has clearly been unrealistic (see Annex V). 
Sedan krisen 2008 har antagandet om en årlig nominell BNP-tillväxt på 5 % helt klart varit orealistiskt (se bilaga V).
Hence a deficit of 3 % of GDP no longer automatically implies convergence towards a debt‐to‐GDP ratio of 60 % (for example, at an annual nominal growth rate of 3 % and a 3 % deficit, the debt‐to‐GDP ratio will stabilise at 100 %). 
Ett underskott på 3 % av BNP innebär därför inte längre automatiskt konvergens mot en skuldkvot på 60 % av BNP (som exempel kommer skuldkvoten att stabiliseras på 100 % med en årlig nominell tillväxt på 3 % och ett underskott på 3 %).
For this reason the debt criterion was adjusted. 
Av denna orsak justerades skuldkriteriet.
A more precise definition emerged in Article 1(2)(b) of Council Regulation (EU) No 1177/2011 of 8 November 2011: ‘the [debt‐to‐GDP ratio] shall be considered sufficiently diminishing and approaching the reference value at a satisfactory pace [...] if the differential with respect to the reference value has decreased over the previous three years at an average rate of one twentieth per year as a benchmark [...]’. 
En mer exakt definition kom i artikel 1.2 b i rådets förordning (EU) nr 1177/2011 av den 8 november 2011: skuldkvoten i förhållande till BNP ska ”anses minska i tillräcklig utsträckning och närma sig referensvärdet i tillfredsställande takt [...] om differensen till referensvärdet under de föregående tre åren, som ett riktmärke, har minskat med i genomsnitt en tjugondel per år [...].
However, the 23 Member States already under an EDP in November 2011 are subject to a transitional rule for a period of three years after abrogation of the respective EDP. 
De 23 medlemsstater som redan var föremål för ett EDP-förfarande i november 2011 ska dock följa en över-gångsregel under tre år efter det att respektive förfarande har upphävts.
As a result, the new debt criterion will not apply universally to all Member States before at least 2020 (see also Table 1). 
Det nya skuldkriteriet kommer därför inte att tillämpas allmänt för alla medlemsstater förrän tidigast 2020 (se även tabell 1).
69 The rule since 2011 has been that the government debt‐to‐GDP ratio complies with the debt criterion if it does not exceed the reference value (60 % of GDP), or if the differential with respect to the reference value decreases over three years at an average rate of one twentieth per year, on a backward, forward‐looking or cyclically adjusted basis. 
69 Sedan 2011 har regeln varit att den offentliga skuldkvoten i förhållande till BNP uppfyller skuldkriteriet om den inte överskrider referensvärdet (60 % av BNP) eller om differensen i förhållande till referensvärdet under tre år minskar med i genomsnitt en tjugondel per år, på en framåtblickande, tillbakablickande eller konjunkturrensad bas.
70 The acceptable pace of reduction in the debt‐to‐GDP ratio is approximately that which would apply, regardless of the initial level of debt, given a public deficit of 3 % of GDP and annual nominal growth of 5 %. 
70 Den godtagbara minskningstakten av skuldkvoten i förhållande till BNP är ungefärligen den takt som skulle råda, oavsett den ursprungliga skuldnivån, vid ett offentligt underskott på 3 % av BNP och en årlig nominell tillväxt på 5 %.
As nominal growth has consist‐ ently been below 5 % since 2008, to meet the debt benchmark the public deficit must be brought below 3 % of GDP – and when higher levels of initial debt are factored in the deficit target will be more demanding still. 
Eftersom den nominella tillväxten sedan 2008 hela tiden har legat under 5 % måste det offentliga underskottet minskas till under 3 % av BNP för att riktmärket för skuld ska uppnås – och med en högre ursprunglig skuld blir underskottsmålet ännu mer krävande.
This makes the conver‐ gence requirements particularly challenging for heavily‐indebted Member States. 
Detta gör att konvergenskraven blir särskilt utmanande för medlemsstater med stora skulder.
Observations 47 71 In Table 4 we use the Commission data and projection37 for the debt‐to‐GDP ratio from 2013 to 2020 to calculate the annual ratio resulting from compliance with the debt benchmark for five countries in our sample38. 
Iakttagelser 47 71 I tabell 4 använder vi kommissionens uppgifter och prognos37 om skuldkvoten i förhållande till BNP från 2013 till 2020 för att beräkna den årliga kvot som blir resultatet om riktmärket för skuld uppnås av fem länder i vårt urval38.
Only Germany and Malta, where debt hovers around 70 % of GDP, are shown as meeting the debt criterion over the period under consideration. 
Endast Tyskland och Malta, där skulden ligger runt 70 % av BNP, skulle uppfylla skuldkriteriet under den aktuella perioden.
Cyprus, which was placed under a programme of financial assistance in April 2013, is forecast to be compliant with the debt benchmark in 2018. 
För Cypern, som blev föremål för ett program för ekonomiskt bistånd i april 2014, visar prognosen att landet kommer att uppfylla riktmärket för skuld 2018.
France, which was placed under an EDP in April 2009 and is expected to exit the procedure by the end of 2017, should be compliant with the debt criterion at the end of a three‐year transitional period starting at the abrogation of the EDP (i.e.in 2020). 
Frankrike, som blev föremål för ett EDP-förfarande i april 2009 och som förväntas lämna förfarandet i slutet av 2017, borde uppfylla skuldkriteriet vid slutet av en treårig övergångsperiod som inleds när EDP-förfarandet upphävs (det vill säga under 2020).
However, with a debt‐to‐GDP ratio of 96.5 % in 2015, France is not expected to fulfil the debt criterion by 2020. 
Men med en skuldkvot i förhållande till BNP på 96,5 % 2015 förväntas Frankrike inte uppfylla skuldkriteriet till 2020.
As with France, for all years in the period the Commission also projects that Italy’s debt‐to‐GDP ratio will exceed the maximum acceptable for compliance with the benchmark. 
Liksom för Frankrike anger kommissionens prognos för periodens samtliga år att Italiens skuldkvot i förhållande till BNP kommer att ligga över det tak som kan godtas om riktmärket ska följas.
Assuming the scenario projected by the Commission, therefore, Italy, which had a debt‐to‐GDP ratio of 133.0 % in 2015, will be unable to comply with the debt benchmark by the forecast horizon of 2020 – and is thus prima facie in breach of the debt criterion. 
Med det scenario som följer av kommissionens prognos kommer Italien, som 2015 hade en skuldkvot i förhållande till BNP på 133,0 %, inte att kunna uppnå riktmärket för skuld inom prognosens tidsram till 2020 – och landet bryter därför vid första påseendet mot skuldkriteriet.
Evolution of debt under Commission baseline scenario versus debt benchmark (all figures %) 37 Data for Germany, Italy, France and Malta taken from the Commission’s Fiscal Sustainability Report 2015, baseline scenario. 
Utvecklingen av skuld enligt kommissionens referensscenario kontra riktmärket för skuld (alla siffror i procent) 37 Uppgifter för Tyskland, Italien, Frankrike och Malta har hämtats från kommissionens rapport om finanspolitisk hållbarhet 2015 med ett referensscenario.
The Commission does not include data for Cyprus as it is a country under a financial assistance programme. 
Kommissionen tar inte med uppgifter om Cypern eftersom landet är föremål för ett program för ekonomiskt bistånd.
So data for Cyprus taken from the IMF Article IV Report on Cyprus (IMF Country Report No 14/313 – October 2014). 
Uppgifterna för Cypern har därför hämtats från IMF:s artikel IV-rapport om Cypern (IMF:s landsrapport nr 14/313 – oktober 2014).
38 With the exception of the Czech Republic, where the debt‐to‐GDP ratio is below the 60 % threshold. 
38 Med undantag för Tjecken där skuldkvoten i förhållande till BNP ligger under tröskelvärdet på60%.
2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 GERMANY debt-to-GDP (EC) debt-to-GDP (benchmark) 77.4 74.9 71.4 68.5 65.6 63.0 60.6 58.2 73.1 70.4 67.6 65.1 62.7 FRANCE debt-to-GDP (EC) debt-to-GDP (benchmark) 92.3 95.6 96.5 97.1 91.5 97.4 92.9 97.8 93.4 97.8 93.8 97.4 94.0 ITALY debt-to-GDP (EC) debt-to-GDP (benchmark) 128.8 132.3 133.0 132.2 124.5 130.0 125.5 128.2 124.7 126.0 123.3 123.5 121.4 CYPRUS debt-to-GDP (EC) debt-to-GDP (benchmark) 111.5 117.4 126.0 122.5 112.9 116.4 116.1 111.1 106.5 102.6 115.5 111.0 106.2 MALTA debt-to-GDP (EC) debt-to-GDP (benchmark) 69.6 68.3 65.9 63.2 61.0 59.2 58.1 57.4 67.1 65.2 63.0 61.0 59.4 Source: ECA simulation based on EC data – the cells highlighted in yellow indicate that for that year the Member State is forecast to comply with the debt benchmark. 
2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 TYSKLAND skuldkvot i förhållande till BNP (kommissionen) skuldkvot i förhållande till BNP (riktmärke) 77,4 74,9 71,4 68,5 65,6 63,0 60,6 58,2 73,1 70,4 67,6 65,1 62,7 FRANKRIKE skuldkvot i förhållande till BNP (kommissionen) skuldkvot i förhållande till BNP (riktmärke) 92,3 95,6 96,5 97,1 91,5 97,4 92,9 97,8 93,4 97,8 93,8 97,4 94,0 ITALIEN skuldkvot i förhållande till BNP (kommissionen) skuldkvot i förhållande till BNP (riktmärke) 128,8 132,3 133,0 132,2 124,5 130,0 125,5 128,2 124,7 126,0 123,3 123,5 121,4 CYPERN skuldkvot i förhållande till BNP (kommissionen) skuldkvot i förhållande till BNP (riktmärke) 111,5 117,4 126,0 122,5 112,9 116,4 116,1 111,1 106,5 102,6 115,5 111,0 106,2 MALTA skuldkvot i förhållande till BNP (kommissionen) skuldkvot i förhållande till BNP (riktmärke) 69,6 68,3 65,9 63,2 61,0 59,2 58,1 57,4 67,1 65,2 63,0 61,0 59,4 Källa: En simulering gjord av revisionsrätten på grundval av uppgifter från Europeiska kommissionen – de gulmarkerade cellerna anger det år prognosen säger att medlemsstaten uppfyller riktmärket för skuld.
Observations 48 Analyses by the Commission are difficult to follow... 72 The number of relevant factors (see paragraph 14(ii) that the Commission can take into account in its analysis is potentially unlimited. 
Iakttagelser 48 Kommissionens analyser är svåra att följa 72 Det antal relevanta faktorer (se punkt 14 ii) som kommissionen kan ta hänsyn till vid sina analyser är potentiellt obegränsat.
Since, moreover, there is no methodological framework in place to weigh the impact of those factors in the assessment, all conclusions are left to the Commission’s economic judge‐ ment. 
Eftersom det dessutom saknas en metodram för att väga dessa faktorer vid bedömningen bygger alla slutsatser på kommissionens ekonomiska bedömning.
Although certain cases may require a more qualitative approach based on expert knowledge, it is difficult to understand how the Commission’s capacity for economic judgement applies to other factors. 
Även om vissa fall kan kräva ett mer kvalitativt tillvägagångssätt som bygger på expertkunskap är det svårt att förstå hur kommissionens förmåga att göra ekonomiska bedömningar tillämpas på andra faktorer.