natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Commission manages the Connecting Europe Facility (CEF) and part of the available funding for broadband under CEF is envisaged to be invested in the Connecting Europe Broadband Fund (CEBF). 
Kommissionen förvaltar Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE), och avsikten är att delar av den tillgängliga finansieringen för bredband inom FSE ska investeras i Investeringsfonden för bredband inom FSE.
The CEBF will be managed by an independent Fund Manager and mandated to act according to the terms of reference agreed by the EIB, the Commission and the other funding partners. 
Investeringsfonden för bredband inom FSE kommer att förvaltas av en oberoende fondförvaltare och ska agera i enlighet med de kravspecifikationer som EIB, kommissionen och de övriga finansieringspartnerna har kommit överens om.
AUDIT SCOPE AND APPROACH 13. 
REVISIONENS INRIKTNING OCH OMFATTNING OCH SAMT REVISIONSMETOD 13.
The audit addressed the effectiveness of the action taken by the Commission, the Member States and the EIB to achieve the Europe 2020 broadband objectives. 
Revisionen gällde ändamålsenligheten i de åtgärder som kommissionen, medlemsstaterna och EIB har vidtagit för att uppnå bredbandsmålen i Europa 2020-strategin.
particularly relevant as the 2020 deadline is approaching and as the Commission has communicated new objectives for 2025. 
Detta är särskilt relevant eftersom tidsfristen 2020 närmar sig och kommissionen har meddelat nya mål för 2025.
To do this, we examined: - whether the Member States are likely to achieve the Europe 2020 broadband objectives and whether the Commission monitored these achievements; - whether the Member States had developed appropriate strategies to achieve these objectives; and - whether the Member States had effectively implemented their strategies – including the measures and financing sources chosen (including the EIB) and the regulatory, competitive and technological environments established. 
Vi undersökte därför - om det är sannolikt att medlemsstaterna uppnår bredbandsmålen i Europa 2020-strategin och om kommissionen övervakade framstegen, - om medlemsstaterna hade utarbetat lämpliga strategier för att uppnå målen, - om medlemsstaterna hade genomfört sina strategier ändamålsenligt. Vi tittade särskilt på de åtgärder och finansieringskällor som hade valts (även EIB) och de regleringsmässiga, konkurrensmässiga och tekniska ramar som hade fastställts.
We also examined the Commission’s support in relation to these three topics. 
Vi undersökte även stödet från kommissionen avseende dessa tre aspekter.
This audit covered all the funding sources listed in Table 2: ERDF, EAFRD, CEF, EFSI, EIB loans and CEBF. 
Revisionen omfattade samtliga finansieringskällor som räknas upp i tabell 2: Eruf, Ejflu, FSE, Efsi, EIB-lån och Investeringsfonden för bredband inom FSE.
It focused on five Member States: Ireland, Germany, Hungary, Poland and Italy. 
Den inriktades på fem medlemsstater: Irland, Tyskland, Ungern, Polen och Italien.
These Member States represent around 40 % of the EU population, and were selected to provide reasonable balance in terms of geographical spread and aspects of broadband coverage, such as rurality and subscription cost. 
Cirka 40 % av EU:s befolkning bor i de här medlemsstaterna, och de valdes ut för att ge en rimlig balans i fråga om geografisk spridning och bredbandstäckning, såsom lantlighet och abonnemangskostnader.
The audit covered the 2007-2013 and the 2014-2020 programme periods. 
Revisionen omfattade programperioderna 2007–2013 och 2014–2020. 16
At EU level, the audit covered all the Commission Directorates-General with significant roles in broadband14, as well as the EIB with regard to the EFSI and the CEBF. 
På EU-nivå omfattades samtliga kommissionens generaldirektorat som har en viktig roll när det gäller bredband14, samt EIB när det gällde Efsi och Investeringsfonden för bredband inom FSE.
The audit team visited various relevant stakeholders and NGOs in Brussels and the Member States: telecommunication associations, consumer associations and enterprise associations. 
Granskningsteamet besökte olika relevanta aktörer och icke-statliga organisationer i Bryssel och medlemsstaterna: telekomorganisationer, konsumentorganisationer och företagsorganisationer.
Visits in the Member States examined included ministries responsible for setting up and implementing the broadband strategy, bodies responsible for managing the programmes funded through the ESI funds, Broadband Competence Offices, and National Regulatory Authorities. 
I medlemsstaterna besöktes bland annat de ministerier som ansvarar för utformningen och genomförandet av bredbandsstrategin, de organ som ansvarar för förvaltningen av program som finansieras genom ESI-fonderna, EU-nätverk för bredbandskompetens och nationella regleringsmyndigheter.
OBSERVATIONS Although broadband coverage is improving across the EU, some Europe 2020 targets are unlikely to be achieved 16. 
IAKTTAGELSER Även om bredbandstäckningen blir allt bättre i hela EU kommer några Europa 2020-mål sannolikt inte att uppnås 16.
We reviewed the progress achieved by the Member States since 2010 against the three Digital Agenda targets (see paragraphs 6 and 7). 
Vi granskade de framsteg som medlemsstaterna hade gjort sedan 2010 i förhållande till de tre målen i den digitala agendan (se punkterna 6 och 7).
We also took account of whether Members States were likely to achieve the 2025 targets, and assessed the Commission’s monitoring and its support to the Member States. 
Vi tog även hänsyn till om det var sannolikt att medlemsstaterna uppnår 2025-målen, och bedömde kommissionens övervakning och stöd till medlemsstaterna.
All Member States achieved the basic broadband coverage target by 2016 Target 1: by 2013, to bring basic broadband to all Europeans 17. 
Alla medlemsstaterna uppnådde målet om tillgång till basbredband senast 2016 Mål 1: alla i Europa har tillgång till basbredband senast 2013. 17.
At the end of 2013, all Member States except the three Baltic States (Estonia, Latvia and Lithuania) had achieved the target for basic broadband coverage. 
I slutet av 2013 hade alla medlemsstater utom de tre baltiska staterna (Estland, Lettland och Litauen) uppnått målet om tillgång till basbredband.
By the end of June 2016, virtually all citizens in the EU had access to basic broadband networks and 98 % of the households had access to fixed broadband connections. 
I slutet av juni 2016 hade så gott som alla EU-medborgare tillgång till basbredbandsnät, och 98 % av alla hushåll hade tillgång till fasta bredbandsuppkopplingar.
Two of the five examined Member States may achieve the 30 Mbps coverage target by 2020 but rural areas remain problematic in most Member States Target 2: by 2020, to ensure coverage of all Europeans with fast broadband (> 30 Mbps) 18. 
Två av de fem granskade medlemsstaterna kanske uppnår målet om tillgång till 30 Mbit/s senast 2020, men landsbygdsområdena är fortfarande ett problem i de flesta medlemsstater Mål 2: alla i Europa har tillgång till snabbt bredband (> 30 Mbit/s) senast 2020. 18.
For this target, we found significant improvement in most Member States. 
Vi konstaterade att det hade skett väsentliga förbättringar i de flesta medlemsstaterna när det gällde det här målet.
Across the EU, the proportion of households with access to fast broadband increased from 48 % in 2011 to 80 % in June 2017. 
I hela EU ökade andelen hushåll som hade tillgång till snabbt bredband från 48 % 2011 till 80 % i juni 2017.
At that date, Malta had already achieved the target. 
Vid den tidpunkten hade Malta redan uppnått målet.
However, there remain important differences between Member States: Greece and France had achieved about 50 % coverage, and a further seven Member States remained below 80 % (see Figure 2). 17 
Det var dock fortfarande stora skillnader mellan medlemsstaterna: Grekland och Frankrike hade uppnått cirka 50 % täckning, och i ytterligare sju medlemsstater var täckningen under 80 % (se figur 2).
Figure 2 - 30 Mbps coverage in all Member States in 2011 and in 2017 Note: no data was available for Cyprus and Croatia in 2011. 
Figur 2 – Täckning med 30 Mbit/s i alla medlemsstater 2011 och 2017 Anmn.: Det saknades uppgifter om Cypern och Kroatien för 2011.
In the five audited Member States, the trend was also for increased coverage between 2011 and 2017 (see Figure 3). 
Även i de fem granskade medlemsstaterna var trenden att täckningen hade ökat mellan 2011 och 2017 (se figur 3).
Through a combination of private and public investments, Hungary, Ireland and Italy have significantly increased their fast broadband coverage since 2011. 
Genom en kombination av privata och offentliga investeringar har Ungern, Irland och Italien väsentligt ökat täckningen med snabbt bredband sedan 2011.
In addition, these three Member States have plans to increase further this coverage in rural and sub-urban areas. 
De tre medlemsstaterna planerar dessutom att ytterligare öka täckningen i förorts-och landsbygdsområden.
However, in the cases of Ireland and Italy, based on past progress and current plans, it is unlikely that the 30 Mbps will be available to all citizens by 2020. 
Men i Irland och Italien är det osannolikt att alla kommer att ha tillgång till 30 Mbit/s senast 2020, baserat på tidigare framsteg och nuvarande planer.
Two Member States, Hungary and Germany, could still achieve 100 % coverage of the population at 30 Mbps by 2020, based on their deployment plans. 
Enligt utbyggnadsplanerna i Ungern och Tyskland skulle de två medlemsstaterna fortfarande kunna uppnå hundraprocentig täckning med 30 Mbit/s till hela befolkningen senast 2020.
19 did not include the coverage of 13 % of the households by 2020, primarily in sub-urban and rural areas (see paragraph 57). 
Polens utbyggnadsplaner i slutet av 2017 innebar att 13 % av hushållen, främst i förorts-och landsbygdsområden, inte skulle få täckning senast 2020 (se punkt 57).
Figure 3 - Evolution of 30 Mbps coverage in the five examined Member States from 2011 to 2017 Coverage (% of population) 100% 80% 60% HU 40% PL IE 20% IT 0% Target 100% DE PL IE IT DE HU 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 Source: ECA analysis based on Commission data. 
Figur 3 – Utvecklingen av täckning med 30 Mbit/s i de fem granskade medlemsstaterna från 2011 till 2017 19 Täckning (i procent av befolkningen) 100 % 80 % 60 % PL IE 20 % IT 0% Mål 100 % IT DE HU PL IE DE HU 40 % 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 Källa: Revisionsrättens analys baserad på uppgifter från kommissionen.
This general increase in fast broadband coverage hides a significant discrepancy between coverage in urban and rural areas. 
Denna allmänna ökning av täckning med snabbt bredband döljer stora skillnader mellan täckningen i städer och på landsbygd.
Across the EU, coverage in rural areas was 47 % of the households in 2016, against the overall average of 80 %15. 
I hela EU hade 47 % av hushållen på landsbygden tillgång till bredband 2016, vilket ska jämföras med det övergripande genomsnittet på 80 %15.
Only three, relatively small or urbanised Member States, Malta, Luxembourg and the Netherlands had coverage in their rural areas equivalent to the urban areas (see Figure 4). 
Endast tre relativt små och urbaniserade medlemsstater – Malta, Luxemburg och Nederländerna – hade samma täckning på landsbygden som i städerna (se figur 4).
In many Member States, rural coverage is far below the total coverage and for 14 Member States the high speed The urban/rural discrepancy was highlighted in a November 2017 speech by Commissioner Hogan: https://ec.europa.eu/commission/commissioners/2014-2019/hogan/announcements/speech-broadband-competence-office-launch-event-20th- november-2017-brussels_en. 
I många medlemsstater är täckningen på landsbygden mycket lägre än den totala täckningen, och i 14 medlemsstater är tillgången till snabbt bredband på landsbygden under 50 %.
Without good broadband coverage, the risk is that rural areas miss out on the economic and social benefits that can flow (see paragraph 1). 
Utan god bredbandstäckning riskerar landsbygden att gå miste om ekonomiska och sociala fördelar (se punkt 1).
In France, the updated national broadband plan of 2013 aimed at a coverage of the whole population at speeds of 30 Mbps by 2022, with a coverage of 80 % of the population through fibre. 
I Frankrike var målet för den uppdaterade nationella bredbandsplanen från 2013 att ge hela befolkningen tillgång till hastigheter på 30 Mbit/s senast 2022 och att 80 % av befolkningen skulle ha tillgång till fiber.
However, in a report of January 2017, the French Court of Auditors questioned the relevance of the use of fibre in certain areas, since the costs of fibre are high and the implementation timing too long. 
Det franska revisionsorganet ifrågasatte dock i en rapport från januari 2017 om det var relevant att använda fiber i vissa områden eftersom kostnaden för fiber är hög och det tar för lång tid att genomföra.
France is now considering the use of other technologies such as 4G fixed wireless connections in certain areas. 
Frankrike överväger nu att använda annan teknik, såsom en kombination av fasta och trådlösa 4G-nät, i vissa områden.
Figure 4 - 30 Mbps coverage in rural areas compared to total coverage in 2017 Source: ECA analysis based on Commission data. 
Figur 4 – Tillgång till 30 Mbit/s i landsbygdsområden jämfört med den totala täckningen 2017 Källa: Revisionsrättens analys baserad på uppgifter från kommissionen.
Target 3: by 2020, to ensure take-up of 50 % or more of European households to ultra-fast broadband (> 100 Mbps) 23. 
De flesta granskade medlemsstaterna kommer sannolikt inte att uppnå utnyttjande-målet senast 2020 Mål 3: 50 % eller mer av hushållen i Europa utnyttjar ultrasnabbt bredband (> 100 Mbit/s) senast 2020. 23.
The availability of ultra-fast broadband is a pre-requisite for households subscribing to 100 Mbps services. 
Tillgång till ultrasnabbt bredband är en förutsättning för att hushåll ska kunna abonnera på tjänster som kräver 100 Mbit/s.
However, take-up is also driven by demand and depends on multiple variables such as population age and education, subscription price, and purchasing power. 
Utnyttjandet påverkas dock också av efterfrågan och bestäms av ett antal variabler som befolkningens ålder och utbildningsnivå, kostnaden för abonnemang och köpkraften.
Target 3 remains very challenging for all Member States. 
Mål 3 är fortfarande en stor utmaning för alla medlemsstater.
Although take-up has increased since 2013, in 2017 it remained under 20 % in 19 Member States, a long way short of the 50 % target. 
Även om utnyttjandet har ökat sedan 2013 var det fortfarande mindre än 20 % i 19 medlemsstater 2017, vilket är mycket under målet på 50 %.
Across the EU, only 15 % of European households had subscribed to connections of at least 100 Mbps mid 2017 (see Figure 5). 
15 % av hushållen på uppkopplingar med minst 100 Mbit/s i mitten av 2017 (se figur 5).
We note that Gigabit Society targets for 2025 (paragraph 8) do not include a target for take-up. 
Vi noterar att gigabitsamhällets mål för 2025 (se punkt 8) inte innefattar något mål för utnyttjandet.
21 Figure 5 - 100 Mbps subscriptions in 2013 and 2017 22 Source: ECA analysis based on Commission data. 
Figur 5 – Abonnemang på 100 Mbit/s 2013 och 2017 22 Källa: Revisionsrättens analys baserad på uppgifter från kommissionen.
In the five Member States examined, take-up ranged from under 5 % to nearly 30 % in 2017. 
I de fem granskade medlemsstaterna låg utnyttjandet mellan under 5 % och nästan 30 % 2017.
For these five Member States, with the exception of Hungary, the rate of increase in take-up exhibited since 2013 would not be sufficient to achieve the 50 % take-up target by 2020 (see Figure 6). 
Ökningstakten på utnyttjandet sedan 2013 i de fem medlemsstaterna, Ungern undantaget, räcker inte för man ska nå upp till 50 % utnyttjande senast 2020 (se figur 6).
0% 10% 20% 30% 40% 50% EU Sweden Romania Belgium Portugal Latvia Netherlands Hungary Lithuania Luxembourg Denmark Spain Ireland Finland Czech Republic United Kingdom Slovenia Poland Malta Germany France Slovakia Estonia Bulgaria Austria Italy Croatia Cyprus Greece 0% 10% 100 Mbps subscriptions (as % of households) 20% 30% 40% 2013 2017 50% Target 2020 
0 % 10 % 20 % 30 % 40 % 50 % EU Sverige Rumänien Belgien Portugal Lettland Nederländerna Ungern Litauen Luxemburg Danmark Spanien Irland Finland Tjeckien Förenade kungariket Slovenien Polen Malta Tyskland Frankrike Slovakien Estland Bulgarien Österrike Italien Kroatien Cypern Grekland 0 % 10 % Abonnemang på 100 Mbit/s (i procent av hushållen) 40 % 20 % 30 % 2013 2017 50 % Mål 2020
Figure 6 - 100 Mbps subscription evolution in the five examined Member States from 2013 to 2017 23 100 Mbps subscription (% of households) 50% 40% 30% 20% 10% 0% 2013 2014 Target 50% HU IE PL DE IT 2015 2016 2017 Source: ECA analysis based on Commission data. ... three of the examined Member States may, based on their current plans, be in good position to achieve the 2025 targets 25. 
Figur 6 – Utvecklingen av abonnemang på 100 Mbit/s i de fem granskade medlemsstaterna från 2013 till 2017 23 Abonnemang på 100 Mbit/s (i procent av hushållen) 50 % 40 % 30 % 20 % 10 % 0% 2013 2014 2015 Mål 50 % HU IE PL DE IT 2016 2017 Källa: Revisionsrättens analys baserad på uppgifter från kommissionen. Tre av de granskade medlemsstaterna har, att döma av deras nuvarande planer, goda förutsättningar att uppnå 2025-målen 25.
The Commission’s communication of 2016 on the Gigabit Society set three strategic objectives to achieve for 2025. 
I kommissionens meddelande från 2016 om gigabitsamhället fastställdes tre strategiska mål som skulle uppnås till 2025.
These objectives complement those laid down in the Digital Agenda for 2020 and require speeds of 100 Mbps up to 1 Gbps. 
Målen kompletterade de mål som fastställdes i den digitala agendan för 2020 och kräver hastigheter från 100 Mbit/s till 1 Gbit/s.
As explained above (see paragraph 20), Ireland and Italy are unlikely to achieve the 100 % coverage at 30 Mbps by 2020. 
Som vi förklarade ovan (se punkt 20) kommer Irland och Italien sannolikt inte att uppnå hundraprocentig täckning med 30 Mbit/s senast 2020.
However, if their current plans are implemented as intended, together with Hungary, Ireland and Italy will be better placed to achieve the 2025 targets. 
Men om länderna genomför sina nuvarande planer som det är tänkt kommer de, tillsammans med Ungern, att ha bättre förutsättningar att uppnå 2025-målen.
In these Member States, the technologies used to increase the coverage, mainly coaxial cable and fibre, enable speeds of over 100 Mbps, in some cases upgradable to 1 Gbps. 
Den teknik, framför allt koaxialkabel och fiber, som används i de här medlemsstaterna för att öka täckningen möjliggör hastigheter på över 100 Mbit/s, som i vissa fall kan uppgraderas till 1 Gbit/s.
The other two Member States will have to adapt their plans to reflect the 2025 targets. 
De två övriga medlemsstaterna kommer att behöva anpassa sina planer så att de återspeglar 2025-målen.
The Commission’s support was positively assessed by the Member States but its monitoring is uncoordinated across Directorates-General 27. 
Medlemsstaterna bedömde att kommissionens stöd var positivt, men dess övervakning är inte samordnad mellan generaldirektoraten 27.
We examined whether the Commission provided the Member States with guidance on broadband and supported the Member States in the practical implementation of their plans. 
Vi undersökte om kommissionen gav medlemsstaterna vägledning om bredband och stödde dem i det praktiska genomförandet av deras planer.
We assessed whether the Commission supported the Member States in monitoring their achievements, including whether the Commission encouraged the Member States to address shortcomings in relation to their achievement of broadband objectives. 
Vi bedömde om kommissionen gav medlemsstaterna stöd vid övervakningen av sina framsteg och uppmanade dem att åtgärda brister som gällde uppfyllandet av bredbandsmål.
The Commission’s guidance and support covered multiple issues and was continuously rolled out to improve implementation 28. 
Kommissionens vägledning och stöd omfattade många aspekter och förnyades kontinuerligt för att förbättra genomförandet 28.
The Commission provided a wide range of guidance, covering a number of different topics. 
Kommissionen tillhandahöll vägledning i många olika former och om många olika ämnen.
This included Communications (such as the EU Guidelines for the application of State aid rules in relation to the rapid deployment of broadband networks16), explanatory guides in different fields, prepared by third parties for the Commission (such as the “Guide to High-Speed Broadband Investment”17 and “The broadband State aid rules explained, An eGuide for Decision Makers”18), as well as the dissemination of good practice. 
Det fanns bland annat meddelanden (såsom EU:s riktlinjer för tillämpning av reglerna för statligt stöd på snabb utbyggnad av bredbandsnät16), förklarande anvisningar inom olika områden som utarbetades av en extern part för kommissionens räkning (såsom Investeringsguiden för höghastighetsbredband17 och The broadband State aid rules explained, An eGuide for Decision Makers [en förklaring av reglerna för statligt stöd till bredband, en eguide för beslutsfattare])18. God praxis spreds också.
An example of helpful guidance provided by the Commission is in Box 4. 
Ett exempel på värdefull vägledning från kommissionen finns i ruta 4.
Box 4 - Broadband Mapping Mapping is a key element of planning broadband networks and provides the basis for EU State aid assessment of these projects. 
24 Ruta 4 – Bredbandskartläggning Kartläggning är en viktig del när bredbandsnät planeras, och den ligger till grund för EU:s bedömningar avseende statligt stöd när det gäller sådana projekt.
The mapping of broadband networks helps to target funding more effectively and facilitates planning. 
Kartläggningen av bredbandsnät är en hjälp för att rikta finansieringen mer ändamålsenligt och underlättar planeringen.
Poor mapping on the other hand can result in poor financial viability of both public and private investment. 
Dålig kartläggning kan å andra sidan leda till att både offentliga och privata investeringar inte blir tillräckligt ekonomiskt bärkraftiga.
This mapping is not only linked to geo-referential visualisation; it comprises the entire EU Guidelines for the application of State aid rules in relation to the rapid deployment of broadband networks, Commission Communication 2013/C 25/01. 
16 17 Meddelande från kommissionen – EU:s riktlinjer för tillämpning av reglerna för statligt stöd på snabb utbyggnad av bredbandsnät, (2013/C 25/01).
Release 1.1, 22.10.2014, which replaced the previously published Guide to Broadband Investment, 2011. 
Utgåva 1.1, 22.10.2014, som ersatte den tidigare offentliggjorda Investeringsguiden för bredband, 2011.
24 16 17 18 Final report, 2013, WIK-Consult GmbH (SMART 2013/0064). 
18 Slutrapport, 2013, WIK-Consult GmbH (SMART 2013/0064).
In addition to written guidance, the Commission provided practical technical support (e.g. JASPERS20), expertise and guidance to the Member States in different contexts (e.g. fulfilment of the ex-ante conditionalities, including mapping, as above21, and the implementation of the Operational Programmes). 
Utöver den skriftliga vägledningen gav kommissionen medlemsstaterna praktiskt tekniskt stöd (t.ex. Jaspers20), sakkunskap och vägledning i olika sammanhang (t.ex. om uppfyllandet av förhandsvillkor, däribland kartläggning, se ovan21 och genomförandet av operativa program).
The Commission has also set up the European network of Broadband Competence Offices (see Box 5). 
Kommissionen inrättade även ett EU-nätverk för bredbandskompetens (se ruta 5).
The five examined Member States reported to us that they assessed the formal and informal support provided by the Commission as positive. 
De fem granskade medlemsstaterna rapporterade till oss att de såg positivt på det formella och informella stödet från kommissionen.