natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In Germany and Italy, when the gap funding model was used in public tenders for broadband infrastructure, the tendency was to use the copper infrastructure owned by the incumbent (the national historic telecommunications operator). 
I Tyskland och Italien var tendensen, när finansieringsunderskottsmodellen användes för offentliga upphandlingar av bredbandsinfrastruktur, att använda den kopparinfrastruktur som ägdes av den befintliga ägaren (den historiska nationella telekommunikationsoperatören).
In Ireland, the gap funding model is used for the public tender related to the National Broadband Plan but the tendering process is designed in such a way that the use of copper is not incentivized because of the requirements in speeds. 
I Irland används finansieringsunderskottsmodellen för offentliga upphandlingar i samband med den nationella bredbandsplanen, men upphandlingsprocessen är utformad så att användningen av koppar inte uppmuntras på grund av hastighetskraven.
In Italy, in 2016 the authorities decided to use the direct investment model for public tenders to deploy broadband over a wholesale open access network. 
I Italien beslutade myndigheterna 2016 att använda modellen för direkt investering vid offentlig upphandling för utbyggnad av öppna bredbandsnät.
The result has been an increase in the use of fibre solutions and access to infrastructure and services at affordable prices. 
Det har lett till att användningen av fiberlösningar har ökat och att kostnaden för tillgång till infrastruktur och tjänster har blivit rimlig.
In Germany, the incumbent is making extensive use of vectoring technology to improve its broadband coverage. 
I Tyskland använder den etablerade ägaren i stor utsträckning vektoriseringsteknik för att förbättra sin bredbandstäckning.
With vectoring, speeds of between 60 and 100 Mbps are currently achievable. 
Med vektorisering kan för närvarande hastigheter på mellan 60 och 100 Mbit/s uppnås.
In the future, speeds exceeding 100 Mbps for downloads may be possible. 
I framtiden kanske hastigheter på över 100 Mbit/s för nedladdning blir möjliga.
Vectoring has the advantage that it is cheaper than laying new infrastructure. 
Fördelen med vektorisering är att det blir billigare än att bygga ut ny infrastruktur.
However, vectoring also has its limitations. 
Men vektorisering har också sina begränsningar.
First, the advertised speeds are for a limited number of users; the more users are connected, the lower the speed. 
För det första gäller de angivna hastigheterna för ett begränsat antal användare; ju fler användare som är uppkopplade, desto lägre hastighet.
Secondly, vectoring is a short-term solution: it is not future-proof in the way that fibre and coaxial cable are. 
För det andra är vektorisering en kortsiktig lösning; den är inte framtidssäkrad på samma sätt som fiber och koaxialkabel.
While it may be good enough to meet the Europe 2020 targets, vectoring is unlikely to be sufficient for the Gigabit Society ambitions for 2025, when speeds of 1 Gbps will be required (paragraph 8). 
Även om det kan räcka för att Europa 2020-målen ska uppnås är det osannolikt att det kommer att vara tillräckligt för att uppfylla ambitionerna för gigabitsamhället 2025, när det kommer att krävas hastigheter på över 1 Gbit/s (se punkt 8).
physical access to the last mile (Figure 1), potentially restricting competition. 
För det tredje är en förutsättning för vektorisering att endast en leverantör har fysisk tillgång till den enskilda sträckan till slutanvändaren (se figur 1), vilket kan begränsa konkurrensen.
To address this issue, following extensive discussions with the Commission, in September 2016 Germany notified its intention to use a virtual unbundled local access product (VULA) in relation to the roll-out of publicly funded broadband infrastructure (see Box 7). 
För att åtgärda problemet meddelade Tyskland i september 2016, efter ingående diskussioner med kommissionen, sin avsikt att använda en produkt för virtuellt separat tillträde till accessnätet (VULA) vid utbyggnaden av offentligt finansierad bredbandsinfrastruktur (se ruta 7).
33 Box 7: Regulating Vectoring through VULA in Germany A VULA product requires the network operator to transport competitors' data traffic at conditions similar to those the competitors would have had with physical access to the copper lines. 
Ruta 7: Reglera vektoriseringen med hjälp av VULA i Tyskland Med en VULA-produkt blir nätverksoperatören skyldig att transportera konkurrenternas datatrafik på liknande villkor som konkurrenterna skulle ha haft om de hade fysisk tillgång till kopparledningarna.
This preserves the possibility for competitors to make their own diversified high speed internet offers to their customers even when vectoring is used by the network operator. 
Konkurrenterna kan härigenom fortsätta erbjuda sina kunder olika alternativ för höghastighetsinternet också när nätverksoperatören använder vektorisering.
In September 2016, Germany notified to the Commission three VULA products proposed by telecommunications companies for their respective broadband roll-out projects under the national broadband scheme. 
I september 2016 underrättade Tyskland kommissionen om tre VULA-produkter som telekomföretag föreslog för sina respektive projekt för bredbandsutbyggnad inom det nationella bredbandssystemet.
The Commission published a decision in August 2017 in which it took the view that the introduction of VULA products can compensate the negative effects of vectoring for publicly funded broadband infrastructure. 
Kommissionen offentliggjorde i augusti 2017 ett beslut där den angav att införandet av VULA-produkter kan kompensera för de negativa effekterna av vektorisering när det gäller offentligt finansierad bredbandsinfrastruktur.
However, the VULA solution is complex and some experts consider that VULA is a step back. 
VULA-lösningen är emellertid komplex, och några experter anser att den innebär ett steg tillbaka.
Alternative operators can only use the services offered by the incumbent as their new products are not supported at service level. 
Alternativa operatörer kan bara erbjuda de tjänster som den etablerade ägaren tillhandahåller eftersom deras nya produkter inte stöds på servicenivå.
As a result, alternative operators often decide to deploy fibre networks after realizing that building their own infrastructure is more commercially viable (see also paragraph 66). 
34 ofta bestämmer sig för att bygga fibernät när de inser att det är kommersiellt mer lönsamt att bygga sin egen infrastruktur (se även punkt 66).
Various factors limited Member States’ progress towards meeting broadband targets 49. 
Flera olika faktorer begränsade medlemsstaternas framsteg mot att uppfylla bredbandsmål 49.
We examined the implementation of the broadband plans in the Member States to identify factors limiting the Member States’ progress towards achieving broadband targets. 
Vi undersökte genomförandet av bredbandsplanerna i medlemsstaterna för att identifiera faktorer som begränsade medlemsstaterna framsteg mot att uppnå bredbandsmålen.
We focused on financing in rural areas, the regulatory and competitive environments put in place, and coordination across different programme periods and sources of funding. 
Vi inriktade oss på finansieringen i landsbygdsområden, de regleringsmässiga och konkurrensmässiga ramar som hade införts och på samordningen mellan olika programperioder och finansieringskällor.
Financing in rural and sub-urban areas is not properly addressed in some Member States 50. 
Finansieringen i förorts-och landsbygdsområden hanteras inte korrekt i vissa medlemsstater 50.
We assessed whether the Member States and the EIB analysed the needs for broadband in different areas (urban, sub-urban and rural areas26). 
Vi bedömde om medlemsstaterna och EIB hade analyserat behovet av bredband i olika områden (stads-, förorts-och landsbygdsområden)26.
We also checked whether they identified and allocated relevant funding sources to address each area depending on its characteristics, ensuring complementarity and avoiding overlaps. 
Vi kontrollerade också om de hade identifierat och tilldelat relevanta finansieringskällor till de olika områdena beroende på deras karaktär, säkerställde komplementaritet och undvek överlappningar.
As explained in paragraph 9, the amount required to achieve the 2020 broadband targets was estimated at up to 250 billion euro in 2013. 
Som förklaras i punkt 9 uppskattades 2013 det belopp som krävdes för att uppnå bredbandsmålen för 2020 till 250 miljarder euro.
The EIB also estimated that half of the costs are in rural areas, where 20 % of the population lives. 
EIB uppskattade också att hälften av kostnaderna är i landsbygdsområden, där 20 % av befolkningen lever.
Examined Member States 52. 
Granskade medlemsstater 52.
The rest of the funding – the “financing gap” – is decided at the national level. 
Den resterande finansieringen – det så kallade finansieringsunderskottet – beslutas på nationell nivå.
Four of the examined Member States (Hungary, Ireland, Italy and Poland) identified the financing gap. 
Fyra av de granskade medlemsstaterna (Ungern, Irland, Italien och Polen) identifierade finansieringsunderskottet.
Although all examined Member States used EU funds, with the exception of Poland and Hungary most of the public support for broadband comes from the national budget.27 Three of five examined Member States identified areas with insufficient broadband speed and set aside ESIF and public financing. 
Även om alla granskade medlemsstater använde EU-medel 26 Stadsområden är områden med över 500 invånare/km2, förortsområden har 100–500 invånare/km2 och landsbygdsområden under 100 invånare per/km2. kommer större delen av det offentliga stödet till bredband från den nationella budgeten27, förutom i Polen och Ungern.
We found that, of the Member States which had identified the financing gap, only Hungary and Italy had allocated sufficient resources to achieve fast broadband coverage for all households. 
Av de medlemsstater som hade identifierat finansieringsunderskottet fann vi att endast Ungern och Italien hade anslagit tillräckliga resurser för att alla hushåll skulle kunna få tillgång till snabbt bredband.
The Hungarian authorities performed a broadband mapping exercise in 2014-2015 and established that 883 000 premises needed to be covered. 
De ungerska myndigheterna gjorde en bredbandskartläggning 2014–2015 och fastställde att 883 000 fastigheter behövde anslutas.
Private operators committed to cover 384 000 premises, leaving just under 500 000 premises for public intervention. 
Privata operatörer åtog sig att ansluta 384 000 fastigheter, vilket innebar att det krävdes offentliga insatser för något färre än 500 000 fastigheter.
The authorities designed several calls for proposal and allocated 164 million euro from the ERDF and 29 million euro from the national budget to subsidise the operators 26 Urban areas are areas with more than 500 inhabitants/km2; sub-urban areas have 100-500 inhabitants/km2; rural areas are areas with less than 100 inhabitants/km2. 
Myndigheterna utformade flera förslagsinfordringar och anslog 164 miljoner euro från Eruf och 29 miljoner euro från den nationella budgeten för att subventionera operatörerna via finansieringsunderskottsmodellen, det vill säga ett totalt bidrag på 193 miljoner euro för en total investering, inklusive privat finansiering, på 240 miljoner euro.
The Italian authorities performed a mapping exercise in 2016 and 2017 and committed 3 billion euro to finance broadband in all the areas not commercially viable. 
De italienska myndigheterna gjorde en kartläggning 2016 och 2017 och anslog 3 miljarder euro för att finansiera bredband i alla områden som inte var kommersiellt lönsamma.
The authorities decided to use the direct investment model (Box 6) to set up a wholesale open access network. 
Myndigheterna beslutade att använda modellen för direkt investering (se ruta 6) för att inrätta ett öppet bredbandsnät.
At the time of the audit, the allocation of public sources was not yet finalized but was estimated at 1.4 billion euro from the ERDF and EAFRD (including the national co-financing) and 1.6 billion euro from other national sources. 
När vi gjorde revisionen var de offentliga anslagen ännu inte slutgiltigt fastställda, men de uppskattades till 1,4 miljarder euro från Eruf och Ejflu (inklusive den nationella medfinansieringen) och till 1,6 miljarder euro från andra nationella källor.
In Ireland, the mapping process that started in 2013 defined the intervention area to be covered by the National Broadband Plan, originally 757 000 premises. 
I Irland resulterade den kartläggning som startade 2013 i att man fastställde det insatsområde som skulle omfattas av den nationella bredbandsplanen vilket ursprungligen omfattade 757 000 fastigheter.
The mapping was finalised in April 2017 with 540 000 premises in the public intervention area, since the incumbent had decided to cover 300 000 premises and since additional premises were added. 
Kartläggningen avslutades i april 2017 och då ingick 540 000 fastigheter i det område som omfattades av offentliga insatser eftersom den etablerade ägaren hade beslutat att ansluta 300 000 fastigheter och ytterligare fastigheter hade tillkommit.
Although the tendering process had not been completed at the time of the audit, this sum is highly unlikely to be sufficient to bridge the financing gap. 
Även om upphandlingsprocessen ännu inte var klar när revisionen gjordes är det högst osannolikt att detta belopp kommer att räcka för att täcka finansieringsunderskottet.
In addition, between September 2017 and January 2018, two of the three remaining bidders decided to pull out of the process. 
Mellan september 2017 och januari 2018 beslutade sig dessutom två av de tre återstående anbudsgivarna för att dra sig ur processen.
With only one bidder left in the tendering process, the impact on the cost and timing of the broadband deployment remains unclear as of March 2018. 
I mars 2018 var det ännu oklart hur kostnaden och tidsplanen för bredbandsutbyggnaden påverkades av att endast en anbudsgivare återstod i upphandlingsprocessen.
In Germany, the authorities did not identify the total cost of covering all households with speeds of 30 Mbps and they therefore did not centrally address the investment gap.28 The German government set aside more than 4 billion euro through the federal broadband programme for the 2014 to 2017 period to finance municipalities’ broadband projects. 
I Tyskland identifierade inte myndigheterna den totala kostnaden för att ge alla hushåll tillgång till hastigheter på 30 Mbit/s, och de gjorde därför inget för att täcka investeringsunderskottet på central nivå28. Tysklands regering anslog över 4 miljarder euro genom det federala bredbandsprogrammet för 2014–2017 till finansieringen av kommunernas bredbandsprojekt.
The 16 “Länder” (regional states) and the federal investment bank29 have their own funding A consulting firm estimated the cost of fibre deployment at 45 billion euros, if synergies with already existing infrastructure are re-used. 
De 16 delstaterna (förbundsländer) och den federala investeringsbanken29 har sina egna finansieringsprogram30.
programmes.30 In addition, the EU funds for broadband amount to 362 million euro: 225 million euro from the EAFRD and 137 million euro from the ERDF. 
Därutöver finansierar EU bredband med 362 miljoner euro: 225 miljoner euro från Ejflu och 137 miljoner euro från Eruf.
Finally, the EIB has granted 2.2 billion euro through six loans since 2014. 
Slutligen har EIB beviljat sex lån på totalt 2,2 miljarder euro sedan 2014.
However, in the absence of any analysis of the financing gap by the German authorities, it is not clear if this level of public support will be sufficient to achieve 100 % coverage at 30 Mbps. 
Men eftersom de tyska myndigheterna inte har analyserat finansieringsunderskottet är det oklart om det offentliga stödet kommer att räcka för att ge hundraprocentig täckning med 30 Mbit/s.
In Poland, the National Broadband Plan published in January 2014 estimated that 5.7 million households were still to be covered with fast broadband at a total cost of 4.3 billion euro. 
I Polen uppskattades i den nationella bredbandsplan som offentliggjordes i januari 2014 att 5,7 miljoner hushåll ännu inte hade tillgång till snabbt bredband, vilket skulle kosta totalt 4,3 miljarder euro att åtgärda.
Private operators would cover 3.1 million households in commercially viable areas at a cost of 2 to 3 billion euro. 
Privata operatörer skulle ansluta 3,1 miljoner hushåll i kommersiellt lönsamma områden till en kostnad av 2 till 3 miljarder euro.
The ERDF funds made available for the Digital Poland OP are estimated in the national broadband plan at between 1.3 and 2.2 billion euro. 
Anslagen från Eruf till det operativa programmet för ett digitalt Polen uppskattas i den nationella bredbandsplanen till mellan 1,3 och 2,2 miljarder euro.
However, at the time of the audit, two of the national financing tools specified in the National Broadband Plan31 were not in place and potential new sources of funding for broadband development had not been identified. 
Men när revisionen gjordes hade ännu inte två av de nationella finansieringsverktyg som angavs i den nationella En konsultfirma uppskattade att fiberutbyggnaden skulle kosta 45 miljarder euro om synergier med befintlig infrastruktur utnyttjas.
As at January 2018, three calls for proposals for the Digital Poland OP had been organized and a financial instrument implemented. 
I januari 2018 hade det gjorts tre förslagsinfordringar för det operativa programmet för ett digitalt Polen, och ett finansieringsinstrument hade införts.
We found that, with the majority of ERDF funds already committed, an estimated 1.3 million households – among those most difficult to connect – may remain unconnected if additional funding sources are not found. 
Vi konstaterade att uppskattningsvis 1,3 miljarder hushåll – bland annat de som är svårast att ansluta – riskerar att inte bli uppkopplade om man inte finner ytterligare finansieringskällor eftersom det redan hade gjorts åtaganden för större delen av Eruf-medlen.
EIB financing 58. 
Finansiering från EIB 58.
The EIB strategy takes into account the three broadband targets of the Digital Agenda for Europe in its Operational Plans for 2014-2016 and for 2017-2019. 
EIB:s strategi beaktar de tre bredbandsmålen i den digitala agendan för Europa i sina operativa planer för 2014–2016 och 2017–2019.
For financing broadband infrastructure, the EIB can use a range of loans and financial instruments, depending on the project sizes and risk levels. 
För att finansiera bredbandsinfrastruktur kan EIB utnyttja ett antal olika typer av lån och finansieringsinstrument beroende på projektens storlek och risknivå.
The European Fund for Strategic Investment (EFSI) aims to finance more risky projects of medium to large size (15-50 million euro and above 50 million euro respectively). 
Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) har som mål att finansiera mer riskfyllda medelstora och stora projekt (15–50 miljoner euro respektive över 50 miljoner euro).
36 30 31 end of December 2017, is primarily designed to provide financing up to 30 million euro for smaller projects. 
Investeringsfonden för bredband inom FSE, som inte var operativ i slutet av december 2017, har i första hand utformats för att tillhandahålla finansiering på upp till 30 miljoner euro till mindre projekt.
From 2015 to 2017, the EIB has provided 2.0 billion euro of EFSI to finance projects related to broadband. 
Mellan 2015 och 2017 tillhandahöll EIB 2,0 miljarder euro till Efsi för finansiering av bredbandsprojekt.
We examined a project financed through the EFSI representing around a quarter of this sum –the EFSI loan was 500 million euro, for a total project cost of 1.8 billion euro. 
Vi granskade ett projekt som finansierades genom Efsi och stod för cirka en fjärdedel av detta belopp – Efsi-lånet var på 500 miljoner euro och den totala projektkostnaden 1,8 miljarder euro.
The project aimed at increasing broadband coverage through the use of fibre. 
Syftet med projektet var att öka bredbandstäckningen genom användning av fiber.
First, the project did not focus on under-served areas, but increased high-speed broadband coverage mainly in areas that are already commercially viable, such as cities. 
För det första var projektet inte inriktat på stöd till områden med dålig täckning utan ökade täckningen med höghastighetsbredband i områden som redan var kommersiellt lönsamma, såsom städer.
Secondly, we did not find evidence that the EFSI was the best financing tool. 
För det andra fann vi inga belägg för att Efsi var det bästa finansieringsverktyget.
Indeed, this project could have been financed with an EIB loan because of its size and because of the areas where it deployed broadband. 
Projektet skulle lika väl ha kunnat finansieras med ett EIB-lån på grund av sin storlek och de områden där bredbandet byggdes Anslag från ”Investeringar i Polen” och öppna pensionsfonder på mellan 1,75 och 2,5 miljarder euro (7–10 miljarder polska zloty).
Thirdly, for certain areas, the project had already received close to 400 million euro of grants from the ERDF, reducing the risk for the EIB. 
För det tredje hade projektet i några områden redan fått närmare 400 miljoner euro i bidrag från Eruf, vilket minskade risken för EIB.
The planned size of the CEBF is around 500 million euro: 100 million euro provided by the Commission via the CEF32, 140 million euro from the EIB (own funds and EFSI), 150 million euro from other international financial institutions and national promotional banks33, and a target of at least100 million euro from private investors. 
Investeringsfonden för bredband inom FSE planeras ha 500 miljoner euro: 100 miljoner euro från kommissionen via FSE32, 140 miljoner euro från EIB (egna medel och Efsi), 150 miljoner euro från andra internationella finansinstitut och nationella utvecklingsbanker33 samt ett mål på minst 100 miljoner euro från privata investerare.
At the time of the audit, the CEBF was planned to be operational in early 2018. 
När revisionen gjordes planerades investeringsfonden för bredband inom FSE bli operativ i början av 2018.
Smaller projects could be aggregated in order to reach a critical size and qualify for CEBF support. 
Småskaliga projekt kunde slås samman för att uppnå en kritisk storlek och kvalificera sig för stöd från investeringsfonden för bredband inom FSE.
The CEBF aims to invest in some 7 to 12 broadband projects each year from 2017 to 2021, across 20 countries. 
Investeringsfonden för bredband inom FSE har som mål att investera i ungefär sju till tolv bredbandsprojekt varje år mellan 2017 och 2021 i 20 länder.
It should support deployment of broadband to an additional 3 to 6 million households. 
Den ska stödja utbyggnaden av bredband till ytterligare tre till sex miljoner hushåll.
However, the targeted size of the CEBF, around 500 million euro, means that it can make only a limited contribution to the investment needed in areas with low broadband coverage. 
Målet för fondens storlek – omkring 500 miljoner euro – gör dock att den endast kan ge ett begränsat bidrag till de investeringar som behövs i områden med låg bredbandstäckning.
The legal and competitive environment poses problem in some Member States 63. 
Den juridiska och konkurrensmässiga ramen leder till problem i några medlemsstater 63.
We examined whether the Member States had put in place an appropriate legal and regulatory environment, designed to incentivise competition for broadband services, in line with relevant EU legislation. 
Vi undersökte om medlemsstaterna hade infört lämpliga juridiska och regleringsmässiga ramar som främjade konkurrens om tillhandahållandet av bredbandstjänster i enlighet med den tillämpliga EU-lagstiftningen.