natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Audit scope and approach 17 20 We collected and examined audit evidence against the audit criteria by means of written questionnaires, interviews with Member State and Commission officials, and documentary and data analyses. 
Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod 17 20 Vi samlade in och jämförde revisionsbevis med revisionskriterierna med hjälp av skriftliga frågeformulär, intervjuer med tjänstemän från medlemsstater och kommissionen samt analyser av dokumentation och data.
21 This report also addresses the suggestion that the European Parliament made in 2015 and 2016 that we audit how the agreed target of 20 % climate mainstreaming was being achieved. 
21 I rapporten tar vi även upp Europaparlamentets förslag från 2015 och 2016 om att vi bör granska arbetet för att uppnå det överenskomna målet på 20 % för integrering av klimatåtgärder.
22 With spending in the 2014-2020 period still at an early stage, this report focuses on planned expenditure, and not on actual expenditure at project level. 
22 Eftersom utgifterna för perioden 2014–2020 fortfarande befinner sig i ett tidigt skede handlar denna rapport om planerade utgifter, i stället för faktiska utgifter på projektnivå.
We did not analyse non-climate-related spending, nor did we examine the potential adverse environmental effects generated by EU support21. 
Vi analyserade inte utgifter som saknar anknytning till klimat, och inte heller undersökte vi potentiella negativa effekter på miljön som orsakats av EU-stöd21.
Similarly, other climate-related spending outside the EU budget was also beyond the audit scope. 
Revisionen omfattade inte heller andra klimatrelaterade utgifter utanför EU-budgeten.
Therefore, this report does not include an assessment of the general effects of EU policies on climate, the performance of the EU against its 2020 and 2030 climate and energy targets, or the optimum level of EU climate funding. 
Denna rapport innehåller därför inte någon bedömning av de allmänna effekterna av EU:s politik på klimatet, EU:s resultat i jämförelse med unionens klimat-och energimål för 2020 och 2030 eller den optimala nivån för EU:s klimatfinansiering.
23 We also identified, where possible, examples illustrating good practices or practical case studies. 
23 Vi identifierade även i förekommande fall exempel på god praxis och praktiska fallstudier.
21 For example, the funding provided to roads or aviation resulting in an increase of greenhouse gases emissions. 
21 Ett exempel på detta är finansieringen av vägar och luftfart som leder till en ökning av utsläppen av växthusgaser.
Observations 18 Overall progress has been made but there is a serious risk that the 20 % target will not be met 24 This section assesses the general approach adopted by the Commission to incorporate the climate action target into the EU budget, and the progress made to date. 
Iakttagelser 18 Generellt sett har framsteg gjorts men det finns en allvarlig risk för att 20 %-målet inte kommer att uppnås 24 I detta avsnitt bedöms den allmänna strategi som antagits av kommissionen för att införliva klimatåtgärdsmålet i EU-budgeten och de framsteg som hittills gjorts.
We analysed whether: — there was a plan on how the overall target will be achieved; — an appropriate tracking method built on internationally established methodologies has been set up (see for example paragraphs 34 to 36); — progress had been reported based on reliable and relevant information. 
Vi analyserade huruvida – det fanns en plan för hur det övergripande målet ska uppnås, – en lämplig spårningsmetod som bygger på internationellt vedertagna metoder har antagits (se t.ex. punkterna 34–36), – framsteg har rapporterats på grundval av tillförlitlig och relevant information.
A collective commitment, with some funding instruments expected to contribute more than 20 % 25 We examined whether the Commission had set up a plan outlining which areas of the budget should contribute and to what extent. 
Ett kollektivt åtagande där vissa finansieringsinstrument förväntas bidra med mer än 20 % 25 Vi undersökte huruvida kommissionen upprättat en plan för vilka budgetområden som ska bidra och i vilken omfattning.
Such individual targets ought to have been laid down for specific budget areas based on a sound assessment of potential and investment needs in the area to ensure that investment is supported where most needed. 
Sådana enskilda mål borde ha fastställts för specifika budgetområden på grundval av en tillförlitlig bedömning av områdets potential och investeringsbehov för att säkerställa att stöd ges till investeringar där behovet är störst.
The calculation used to measure climate action expenditure should be based on a transparent system. 
Den beräkning som används för att mäta utgifter för klimatåtgärder bör vara baserad på ett transparent system.
26 The target of ‘at least 20 %’ of EU expenditure was a political choice (see paragraph 8). 
26 Målet på ”minst 20 %” av EU:s utgifter var ett politiskt val (se punkt 8).
The Commission justified climate mainstreaming, including the level of the target, by citing its aim of responding to the challenge posed by climate change and the substantial investment needs for climate action, in particular those associated with implementing the 2020 climate and energy targets. 
Kommissionen motiverade integreringen av klimatåtgärder, och målets nivå, genom att hänvisa till sin målsättning att möta den utmaning som klimatförändring innebär och de betydande investeringsbehoven för klimatåtgärder, i synnerhet sådana med koppling till genomförandet av klimat-och energimålen för 2020.
However, we could not find clear evidence quantifying these investment needs. 
Vi kunde dock inte hitta några tydliga bevis som gjorde att dessa investeringsbehov kunde kvantifieras.
Observations 19 27 The Commission has estimated that 6 to 7 % of the EU budget for 2007-2013 was spent on climate action (see paragraph 8). 
Iakttagelser 19 27 Kommissionen har uppskattat att 6–7 % av EU:s budget för 2007–2013 lades på klimatåtgärder (se punkt 8).
Since no procedure for monitoring climate action spending had been in place in the 2007-2013 period, we were unable to determine whether and to what extent the 20 % would call for an additional effort for 2014-2020. 
Eftersom inget förfarande för övervakning av utgifter för klimatåtgärder fanns tillgängligt under perioden 2007–2013 kunde vi inte fastställa huruvida och i vilken utsträckning 20 %-målet kräver en ytterligare ansträngning för perioden 2014–2020.
28 The 20 % target applies to the whole of the EU budget over the whole of the 2014-2020 period; it is therefore not an annual target. 
28 20 %-målet gäller hela EU-budgeten under hela perioden 2014–2020 och det rör sig därför inte om ett årligt mål.
Table 1 shows the main budget areas which are contributing to achieving the 20 % target. 
Tabell 1 visar de huvudsakliga budgetområden som bidrar till uppnåendet av 20 %-målet.
Audited budget areas in 2014-2020 multiannual financial framework and the Commission’s associated climate funding forecasts Audited budget area Planned expenditure 2014-2020 (billion euro) Planned target of climate funding 2014-2020 (%) Planned climate funding 2014-2020 (billion euro) Heading 1 a - Research (Horizon 2020) 74.9 ≥ 35.0 16.6 Heading 1 b - Cohesion Fund 63.3 28.4 18.0 Heading 1 b - European Social Fund 91.4 1.2 1.1 Heading 1 b - European Regional Development Fund 200.3 18.5 37.0 Heading 2 - European Agricultural Guarantee Fund (agricultural direct payments) 288.0 16.3 47.0 Heading 2 - European Agricultural Fund for Rural Development 99.5 57.5 57.2 Heading 2 - European Maritime and Fisheries Fund 6.4 15.6 1.0 Heading 2 - LIFE 3.5 49.3 1.6 EU BUDGET 1 062.6 ≥ 20.0 212.5 Share of budget areas audited in EU budget 77.9 % 84.5 % Source: European Court of Auditors’ estimates based on Commission programme statements, programming documents, Commission data, regulations and 2014-2020 multiannual financial framework. 
Granskade budgetområden inom den fleråriga budgetramen för perioden 2014– 2020 och kommissionens relaterade prognoser för klimatfinansiering Granskat budgetområde Planerade utgifter 2014–2020 (miljarder euro) Planerat klimat­ finansieringsmål 2014–2020 (%) Planerad klimatfinansiering 2014–2020 (miljarder euro) Rubrik 1 a – Forskning (Horisont 2020) 74,9 ≥ 35,0 16,6 Rubrik 1 b – Sammanhållningsfonden 63,3 28,4 18,0 Rubrik 1 b – Europeiska socialfonden 91,4 1,2 1,1 Rubrik 1 b – Europeiska regionala utvecklingsfonden 200,3 18,5 37,0 Rubrik 2 – Europeiska garantifonden för jordbruket (direkt jordbruksstöd) 288,0 16,3 47,0 Rubrik 2 – Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling 99,5 57,5 57,2 Rubrik 2 – Europeiska havs-och fiskerifonden 6,4 15,6 1,0 Rubrik 2 – Life 3,5 49,3 1,6 EU:S BUDGET 1 062,6 ≥ 20,0 212,5 De granskade budgetområdenas andel av EU:s budget 77,9 % 84,5 % Källa: Europeiska revisionsrättens uppskattningar på grundval av programförklaringar från kommissionen, programplaneringsdokument, data från kommissionen, förordningar och den fleråriga budgetramen för perioden 2014–2020.
Observations 20 29 We found that the co-legislators, i.e. the European Parliament and the Council, had set targets in several main budget areas by introducing them in the legislation governing the respective funding instruments (see Figure 4). 
Iakttagelser 20 29 Vi konstaterade att medlagstiftarna, det vill säga Europaparlamentet och rådet, hade fastställt mål inom flera centrala budgetområden genom att införa dem i lagstiftningen för respektive finansieringsinstrument (se figur 4).
These are either presented in the preamble of the legal texts, or as legally binding targets underpin the planned targets shown in Table 1, in the latter case they represent a mandatory minimum threshold. 
Målen presenteras antingen i ingressen till rättsakterna eller som rättsligt bindande mål som ligger till grund för de planerade målen i tabell 1. I det senare fallet utgör de en obligatorisk minimitröskel.
Targets in regulations that support climate mainstreaming Horizon 2020 European Agricultural Fund for Rural Development LIFE European Regional Development Fund At least 35 % for climate action Recital 10 of Regulation (EU) No 1291/2013 establishing the Framework Programme At least 30 % for action on climate and environment Article 59.6 of Regulation (EU) No 1305/2013 on support for rural development by the EAFRD2 25 % for climate action Article 4.2 of Regulation (EU) No 1293/2013 on the establishment of a Programme for the Environment and Climate Action3 From at least 12 % to at least 20 % for supporting the shift towards a low-carbon economy in all sectors Article 4 of Regulation (EU) No 1301/2013 on the ERDF4 for Research and Innovation 2014-20201 1 Regulation (EU) No 1291/2013 of the European Parliament and of the Council of 11 December 2013 establishing Horizon 2020 — the Framework Programme for Research and Innovation (2014-2020) and repealing Decision No 1982/2006/EC (OJ L 347, 20.12.2013, p. 
Mål i förordningar som stöder integreringen av klimatåtgärder Horisont 2020 Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling Life Europeiska regionala utvecklingsfonden Minst 35 % för klimatåtgärder Skäl 10 i förordning (EU) nr 1291/2013 om inrättande av Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020)1 Minst 30 % för klimat-och miljörelaterade åtgärder Artikel 59.6 i förordning (EU) nr 1305/2013 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu)2 25 % för klimatåtgärder Artikel 4.2 i förordning (EU) nr 1293/2013 om inrättandet av ett program för miljö och klimatpolitik (Life)3 Minst 12 % till minst 20 % för att stödja övergången till en koldioxidsnål ekonomi i alla sektorer Artikel 4 i förordning (EU) nr 1301/2013 om Europeiska regionala utvecklingsfonden4 1 Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1291/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020) och om upphävande av beslut nr 1982/2006/EG (EUT L 347, 20.12.2013, s.
2 Regulation (EU) No 1305/2013 of the European Parliament and of the Council of 17 December 2013 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) and repealing Council Regulation (EC) No 1698/2005 (OJ L 347, 20.12.2013, p. 
2 Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 av den 17 december 2013 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1698/2005 (EUT L 347, 20.12.2013, s.
3 Regulation (EU) No 1293/2013 of the European Parliament and of the Council of 11 December 2013 on the establishment of a Programme for the Environment and Climate Action (LIFE) and repealing Regulation (EC) No 614/2007 (OJ L 347, 20.12.2013, p. 
3 Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1293/2013 av den 11 december 2013 om inrättandet av ett program för miljö och klimatpolitik (Life) samt om upphävande av förordning (EG) nr 614/2007 (EUT L 347, 20.12.2013, s.
4 Regulation (EU) No 1301/2013 of the European Parliament and of the Council of 17 December 2013 on the European Regional Development Fund and on specific provisions concerning the Investment for growth and jobs goal and repealing Regulation (EC) No 1080/2006 (OJ L 347, 20.12.2013, p. 
4 Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1301/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska regionala utvecklingsfonden och om särskilda bestämmelser för målet Investering för tillväxt och sysselsättning samt om upphävande av förordning (EG) nr 1080/2006 (EUT L 347, 20.12.2013, s.
Source: European Court of Auditors, based on the respective regulations. 
Källa: Europeiska revisionsrätten, baserat på respektive förordningar.
Observations 21 30 We found that the resources generated in enforcing the targets introduced in the legislation were intended to make a significant contribution to the achievement of the climate action goal. 
Iakttagelser 21 30 Vi konstaterade att de resurser som alstras genom verkställandet av de mål som införts genom lagstiftningen var avsedda att väsentligt bidra till att klimatåtgärdsmålet uppnås.
We estimated this expected contribution to be 38 % of the amount needed to meet the overall target of spending at least 20 % of the EU budget on climate action in the 2014-2020 period. 
Vi uppskattade detta förväntade bidrag till 38 % av det belopp som behövs för att uppfylla det övergripande målet att lägga minst 20 % av EU:s budget på klimatåtgärder under perioden 2014–2020.
31 The absence of specific targets in other substantial parts of the EU budget makes it more difficult for the Commission to meet the 20 % target. 
31 Avsaknaden av specifika mål i andra väsentliga delar av EU:s budget gör det svårare för kommissionen att nå 20 %-målet.
For example, in the budget area of Competitiveness for Growth and Jobs, there are three financially significant programmes22 which, unlike the Horizon 2020 programme in this budget area, have no set targets for climate funding. 
Inom budgetområdet för konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning finns det exempelvis tre finansiellt viktiga program22 som, till skillnad från Horisont 2020-programmet inom detta budget-område, inte har några fastställda mål för klimatfinansiering.
32 However, no overall plan outlining which funding instruments could contribute and to what extent was ever devised (see paragraph 26 and Table 1). 
32 Någon övergripande plan som beskriver vilka finansieringsinstrument som skulle kunna bidra och i vilken omfattning har dock aldrig utarbetats (se punkt 26 och tabell 1).
This is likely to prove to be a sub-optimal way to determine the climate action contribution to be made by spending programmes which differ in nature. 
Detta kommer sannolikt att visa sig vara ett icke optimalt sätt att fastställa klimatåtgärdsbidraget från utgiftsprogram som skiljer sig åt till sin natur.
33 Since 2014, the biggest contributors on climate action have been the common agricultural policy and cohesion policy (see Figure 5). 
33 Sedan 2014 har den gemensamma jordbrukspolitiken och sammanhållningspolitiken varit de områden som bidragit mest till klimatåtgärder (se figur 5).
Agricultural and rural development funds, namely the EAGF and EAFRD, are playing a key role in the efforts to achieve the target. 
Jordbruks-och landsbygdsutvecklingsfonderna, det vill säga Europeiska garantifonden för jordbruket och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling, spelar en nyckelroll i ansträngningarna för att uppnå målet.
The Commission has forecast that they will contribute 47 billion euros and 57.2 billion euros in climate funding respectively. 
Enligt kommissionens prognos kommer de att bidra med 47 miljarder euro respektive 57,2 miljarder euro i klimatfinansiering.
The Commission estimated that 51.9 % of the climate funding planned under the 2014-2020 multiannual financial framework would come from agricultural funds, which is more than their 37.7 % share of the EU budget. 
Kommissionen uppskattade att 51,9 % av den klimatfinansiering som planerats för den fleråriga budgetramsperioden 2014–2020 skulle komma från jordbruksfonder, vilket är mer än deras andel av EU:s budget på 37,7 %.
22 The European Earth Observation Programme (known as Copernicus), the Connecting Europe Facility, and the Programme for the Competitiveness of Enterprises and Small and Medium-sized Enterprises. 
22 Det europeiska jordobservationsprogrammet (Copernicus), Fonden för ett sammanlänkat Europa och programmet för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag.
The Commission expects these three programmes to provide 43 % of the climate funding in this budget area. 
Kommissionen förväntar sig att dessa tre program kommer att tillhandahålla 43 % av klimatfinansieringen inom detta budgetområde.
Observations 22 Climate funding in 2014-2016 by EU budget area Other funds in natural resources (EMFF + LIFE): 1 % Horizon 2020: 8 % Cohesion policy (ERDF + CF): 27 % Source: Commission’s programmes statements of draft budgets of 2014, 2015 and 2016. 
Iakttagelser 22 Klimatfinansiering under perioden 2014–2016 per EU-budgetområde Övriga fonder som avser naturresurser (EHFF + Life): 1 % Horisont 2020: 8 % Sammanhållningspolitiken (Eruf + Sammanhållningsfonden): 27 % Källa: Kommissionens programförklaringar med avseende på budgetförslagen för 2014, 2015 och 2016.
The Commission’s tracking method builds on international methodologies yet has weaknesses 34 Other areas: 9 % (EAGF + EAFRD): 55 % Common agricultural policy Some measures contribute to climate change mitigation and adaptation more than others. 
Kommissionens spårningsmetod bygger på internationella metoder men har likväl brister 34 Vissa åtgärder bidrar till begränsning av eller anpassning till klimatförändring mer än andra.
A system therefore had to be devised to identify what action could be counted towards the 20 % target. 
Det var därför nödvändigt att utarbeta ett system för att fastställa vilka åtgärder som kan räknas som bidragande till 20 %-målet.
The Commission built on an internationally established methodology, namely the OECD’s ‘Rio markers’, which assign categories to expenditure according to the rules mentioned in Table 2. 
Kommissionen utgick från en internationellt vedertagen metod, nämligen OECD:s Riomarkörer, som delar upp utgifter i kategorier i enlighet med de regler som nämns i tabell 2.
The EU’s tracking methodology is a system for gauging the contribution from different funding instruments and policy areas to climate action by establishing three categories of expenditure. 
EU:s spårningsmetod är ett system för att mäta bidraget till klimatåtgärder från olika finansieringsinstrument och politikområden genom fastställande av tre utgiftskategorier.
In order to transform these ‘Rio markers’ into financial data, the EU climate coefficients of 0 %, 40 %, and 100 % were applied to the EU expenditure, following rules specific to the various spending areas. Figure 5 
För att omvandla dessa Riomarkörer till finansiella data tillämpades EU:s klimatkoefficienter på 0 %, 40 % och 100 % på EU:s utgifter i enlighet med regler som är specifika för de olika utgiftsområdena.
Observations 23 OECD categories and EU climate coefficients OECD EU Applicable category Categories of activity EU climate coefficients Example: Criteria used in European Structural and Investment Funds 2 Expenditure for activities for which climate is the principal (primary) objective. 
Iakttagelser 23 OECD:s kategorier och EU:s klimatkoefficienter OECD EU Tillämplig kategori Verksamhetskategorier EU:s klimatkoefficienter Exempel: Kriterier som används inom de europeiska struktur­ och investeringsfonderna 2 Utgifter för verksamheter vars huvudsakliga (primära) mål är klimatet.
100 % The support makes a significant contribution towards climate change objectives. 
100 % Stödet bidrar väsentligt till klimatförändringsmålen.
1 Expenditure for activities for which climate is a significant, but not the principal, objective. 
1 Utgifter för verksamheter för vilka klimatet utgör ett väsentligt mål, men inte det huvudsakliga målet.
40 % The support makes a moderate contribution to climate change. 
40 % Stödet bidrar måttligt till klimatförändringsmålen.
0 Expenditure not targeted at climate objectives. 
0 Utgifter som inte är inriktade på klimatmål.
0% The support does not contribute towards those objectives or the contribution is insignificant. 
0% Stödet bidrar inte till dessa mål eller bidrar till dem i obetydlig grad.
Source: Handbook on the OECD-DAC Climate Markers, http://www.oecd.org/dac/stats/48785310.pdf; Article 8 of Regulation (EU) No 1303/2013 of the European Parliament and of the Council of 17 December 2013 laying down common provisions on the European Structural and Investment Funds (OJ L 347, 20.12.2013, p. 
Källa: Handbook on the OECD-DAC Climate Markers (handbok om OECD:s biståndskommittés klimatmarkörer), http://www.oecd.org/dac/ stats/48785310.pdf; artikel 8 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för de europeiska struktur-och investeringsfonderna (EUT L 347, 20.12.2013, s.
35 The audited Commission directorate-generals and Member States found the use of these three climate coefficients to be a pragmatic approach for tracking climate expenditure. 
35 De granskade generaldirektoraten och medlemsstaterna fann att användningen av dessa tre klimatkoefficienter utgör en pragmatisk strategi för spårning av klimatutgifter.
However, we found two main weaknesses in the tracking system: — The EU climate coefficients applied in certain areas failed to respect systematically the conservativeness principle (see paragraphs 51 to 59), developed by the World Bank in order to avoid overestimates in climate funding (see Box 2). 
Vi konstaterade emellertid följande två viktiga brister hos spårningssystemet: – Vid tillämpningen av EU:s klimatkoefficienter inom vissa områden iakttogs inte systematiskt den försiktighetsprincip (se punkterna 51–59) som utarbetats av Världsbanken för att undvika överskattningar inom klimatfinansiering (se ruta 2).
This failure resulted in over-estimates of the amounts allocated on climate action. — The European Structural and Investment Funds Regulation adopts an approach which deviates from the OECD categories; the 100 % coefficient is applied to support making a significant contribution to climate change, while the 40 % coefficient is a marker of a moderate contribution. 
Denna underlåtenhet resulterade i överskattningar av de belopp som anslagits för klimatåtgärder. – Förordningen om de europeiska struktur-och investeringsfonderna utgår från en strategi som avviker från OECD:s kategorier och innebär att 100 %-koefficienten tillämpas på stöd som väsentligt bidrar till klimatförändringsmå-let, medan 40 %-koefficienten används som en markör för ett måttligt bidrag.