natgillin/translations-raw huggingface dataset:
10. the audit results shown in this special report are based on an examination of four operational programmes financed through the cohesion fund or the European regional development fund in the czech republic, italy and Lithuania. three of the audited operational programmes are from the 2007–1314 programming period and one is from the 2000–06 programming period15. 
10. Granskningsresultaten i denna särskilda rapport bygger på en granskning av fyra operativa program som finansierades genom Sammanhållningsfonden eller Europeiska regionala utvecklingsfonden i Tjeckien, Italien och Litauen.
By the end of 2011, these countries had allocated 1 199,3 million euro to energy efficiency projects under their respective operational programmes 33 % of the total amount of projects selected at that time under the cohesion policy funds allocated to energy efficiency in the 2007–13 programming period, see also Annex I). 
Vid utgången av 2011 hade dessa länder anslagit 1 199,3 miljoner euro till energieffektivitetsprojekt inom sina respektive operativa program (33 % av det totala beloppet för projekt som vid den tidpunkten hade valts ut inom ramen för de sammanhållningsmedel som tilldelats energieffektivitet programperioden 2007–2013, se även bilaga I). 11.
11. in order to answer the question on the cost-effectiveness of the public building projects, the audit examined 24 completed investment projects in the public buildings sector. the audit of the projects involved a review of project proposals and an examination of the project outputs and results to verify their cost-effectiveness. 
För att kunna besvara frågan huruvida projekten för offentliga byggnader var kostnadseffektiva, granskade revisionsrätten 24 avslutade investeringsprojekt i sektorn för offentliga byggnader. Vid granskningen av projekten gick revisionsrätten igenom projektförslag och undersökte projektens output och resultat för att kontrollera deras kostnadseffektivitet.
14 op Environment (czech republic), interregional op Energy (italy) and op for promotion of cohesion (Lithuania). 
14 Operativa programmet Miljö (Tjeckien), interregionala operativa programmet Energi (Italien) och operativa programmet Främjande av sammanhållning (Litauen).
15 op Basilicata (italy). Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency 
15 Operativa programmet Basilicata (Italien). Särskild rapport nr 21/2012 – Kostnadseffektiviteten i de sammanhållningspolitiska investeringarna i energieffektivitet
13 oBSERvatIoNS plannInG and fInancInG opEratIonal proGrammEs wErE not basEd on propEr nEEds assEssmEnts 12. operational programmes should be based on needs assessments and, for energy efficiency measures, they should consider the national and regional energy efficiency action plans. such needs assessments should assess energy consumption by end-use in all sectors, identify the economy’s energy savings potentials and establish objectives and appropriate methods for evaluating the success of the plan as defined and promoted by the international Energy agency16. the energy savings potentials should be explored to the extent they are cost-effective. 
13 IaKttagelSer planering Och finanSiering de OperatiVa prOgrammen grUndadeS inte på riktiga behOVSbedömningar 12. Operativa program ska grundas på behovsbedömningar och, när det gäller energieffektivitetsåtgärder, ta hänsyn till de nationella och regionala energieffektivitetsplanerna. Behovsbedömningarna ska bedöma energiförbrukningen efter ändamål i alla sektorer, identifiera ekonomins energibesparingspotential och fastställa mål och lämpliga metoder för att utvärdera hur framgångsrik planen är, i enlighet med vad Internationella energiorganet (IEA) anger och verkar för16.
13. the commission also encouraged the Member states to ensure that relevant cohesion policy investments were fully integrated into national energy efficiency strategies and, as appropriate, consult the managing authorities on relevant measures, particularly at regional and local level, for inclusion in the national Energy Efficiency action plans17. 
13. Kommissionen uppmanade även medlemsstaterna att se till att de aktuella sammanhållningspolitiska investeringarna var helt integrerade i de nationella strategierna för energieffektivitet och eventuellt samråda med förvaltningsmyndigheterna om relevanta åtgärder, särskilt på regional och lokal nivå, för att inkludera dem i de nationella energieffektivitetsplanerna17.
14. the audited operational programmes included a number of actions which were based on community strategic Guidelines, national strategic reference frameworks and national strategic plans and priorities. the energy efficiency priority axes were in line with both the community strategic Guidelines and the national strategic reference frameworks, but their broad guidelines did not help turn the operational programmes into solid economic development instruments as described below. 
14. De granskade operativa programmen innehöll ett antal åtgärder som grundades på gemenskapens strategiska riktlinjer, de nationella strategiska referensramarna och de nationella strategiska planerna och prioriteringarna. De prioriterade områdena för energieffektivitet överensstämde med både gemenskapens strategiska riktlinjer och de nationella strategiska referensramarna, men deras allmänt hållna riktlinjer bidrog inte till att göra de operativa programmen till solida ekonomiska utveck-lingsinstrument, såsom beskrivs nedan.
15. the national authorities had not established a link between the operational programmes and national Energy Efficiency action plans. none of the audited operational programmes was preceded by, or included, a proper needs assessment encompassing a detailed description and analysis of the overall energy savings potential of the economy, by sector and by region, identifying the economy’s energy savings potential and establishing objectives and adequate methods for monitoring the achievement of the objectives of the programme. 
15. De nationella myndigheterna hade inte skapat en koppling mellan de operativa programmen och de nationella energieffektivitetsplanerna. Inget av de granskade operativa programmen föregicks av eller innehöll en riktig behovsbedömning med en detaljerad beskrivning och analys av ekonomins generella energibesparingspotential, per sektor och per region, där ekonomins energibesparingspotential identifierades och med mål och lämpliga metoder för att övervaka uppnåendet av programmålen.
Hence, it was not clear why the various sectors should be funded and to what extent the energy savings potential could be achieved via existing market instruments and public subsidies, including the Erdf and cf. as a consequence, the operational programmes did not identify the specific sectors where energy savings could be achieved and the options for achieving those savings, thereby justifying the chosen measures and their cost. 
Därför var det oklart varför de olika sektorerna skulle finansieras och i vilken utsträckning energibesparingspotentialen kunde uppnås via befintliga marknadsinstrument och offentliga subventioner, bland annat Eruf och Sammanhållningsfonden. Detta fick till följd att man i de operativa programmen inte identifierade i vilka specifika sektorer som energibesparingar skulle kunna uppnås och vilka alternativen var för att uppnå dessa besparingar för att på det sättet motivera de valda åtgärderna och kostnaderna för dem.
16 oEcd/iEa (2008) Energy Efficiency Policy Recommendations, paris. 
16 OECD/IEA (2008) Energy Efficiency Policy Recommendations (rekommendationer för energieffektivitetspolitiken), Paris.
17 sEc(2009)889final of 23 June 2009 — synthesis of the complete assessment of all 27 national Energy Efficiency action plans as required by directive 2006/32/Ec on energy end-use efficiency and energy services, p. 
17 SEK(2009) 889 slutlig av den 23 juni 2009 – Synthesis of the complete assessment of all 27 National Energy Efficiency Action Plans as required by Directive 2006/32/EC on energy end‐use efficiency and energy services (sammanställning av en fullständig bedömning av alla 27 nationella handlingsplaner för energieffektivitet, såsom krävs enligt direktiv 2006/32/EG om effektiv slutanvändning av energi och om energitjänster), s.
16. for illustration, Table 2 provides an overview of the contribution of the operational programmes to the energy savings objectives of the three Member states audited. the Environment op’s energy savings target (czech republic) is 21,7 % of the energy savings target set by the national Energy Efficiency action plan by 2016. in the other two countries, the operational programmes were expected to play only a minor role. for the Basilicata op, no energy savings target was set. 
16. Tabell 2 innehåller en översikt över de operativa programmens bidrag till de tre granskade medlemsstaternas energibesparingsmål. Energibesparingsmålet i det operativa programmet miljö (Tjeckien) är 21,7 % av det energibesparingsmål som fastställts i den nationella energieffektivitetsplanen till 2016.
When approving operational programmes, the commission did not require the Member states to support their allocation of funds to energy efficiency measures with the results of needs assessments. tablE 2 plannEd contrIbutIon of cohEsIon polIcy funds to thE EnErGy saVInGs objEctIVEs of sElEctEd mEmbEr statEs 14 Member States Operational Programme (allocations to energy efficiency) Energy savings target of the Member States by 2016 (in GJ) as stated in NEEAP (2007) Energy savings target for the operational programme (in GJ) % Czech Republic Environment 7 143 120 1 550 000 (in 2007, originally 430 000) 21,7 (6) Italy Basilicata 45 477 720 Not set N/A Energy IOP 52 500 0,1 Lithuania Promotion of Cohesion (renovation of public buildings) 13 669 200 360 000 2,6 Source: operational programmes, nEEaps (2007), calculations by Eca. Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency 
När kommissionen godkände operativa program begärde den inte att medlemsstaterna skulle bygga sin fördelning av anslag till energieffektivitetsåtgärder på resultatet av behovsbedömningar. tabell 2 SammanhållningSmedlenS planerade bidrag till energibeSparingSmålen i de UtValda medlemSStaterna 14 Medlemsstat Operativt program (anslag till energieffektivitet) Medlemsstatens energibesparingsmål till 2016 (i GJ) enligt de nationella energieffektivitetsplanerna (2007) Energibesparingsmål för det operativa programmet (i GJ) % Tjeckien Miljö 7 143 120 1 550 000 (2007 ursprungligen 430 000) 21,7 (6) Italien Basilicata 45 477 720 Ej fastställt e.t.
cost-EffEctIVEnEss was not a dEtErmInInG factor whEn allocatInG fundInG to EnErGy EffIcIEncy mEasurEs 18. an analysis of cost-effectiveness compares costs (of investments or other types of spending) with the effects to be achieved. cost-effectiveness considerations should be a major determinant of public spending deci-sions18. the cost-effectiveness concept should be used especially when prioritising energy efficiency projects. the commission has emphasised that the objective of saving 20 % of the Eu’s projected energy consumption by 2020 can be achieved by introducing cost-effective measures, which means that the investments made will be paid back from the reduced energy bills within the lifetime of the energy savings measures, or often even much sooner19. 
kOStnadSeffektiVitet Var inte en aVgörande faktOr när medel anSlOgS till energieffektiVitetSåtgärder 18. Vid en analys av kostnadseffektiviteten jämförs kostnaderna (för investeringar eller andra typer av utgifter) med de effekter som ska uppnås.
Member states are required to ensure that energy efficiency improvement measures are taken by the public sector, focusing on cost-effective measures which generate the largest energy savings in the shortest span of time20. 
Medlemsstaterna ska se till att åtgärder för förbättrad energieffektivitet vidtas av den offentliga sektorn, med inriktning på de kostnadseffektiva åtgärder som ger störst energibesparingar på kortast tid20.
Given the low level of the projected achievement of the 20 % target (see paragraph 4), the allocation of funding and selection of projects should aim at maximising cost-effectiveness (see the Box for actual practice reported in Belgium and denmark). 
Med tanke på svårigheterna att uppnå det planerade målet på 20 % (se punkt 4) bör fördelningen av anslag och urvalet av projekt syfta till att maximera kostnadseffektiviteten (se rutan för praxis som rapporterats i Belgien och Danmark).
18 article 27(1) and article 27(2) of the council regulation (Ec, Euratom) no 1605/2002 of 25 June 2002 on the financial regulation applicable to the general budget of the European communities (oJ L 248, 16.9.2002, p. 
18 Artikel 27.1 och 27.2 i rådets förordning (EC, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (EGT L 248, 16.9.2002, s.
19 sEc(2011) 277 final. 
19 SEK (2011)277 slutlig.
20 article 5 of directive 2006/32/Ec of the European parliament and of the council of 5 april 2006 on energy end-use efficiency and energy services and repealing council directive 93/76/EEc (oJ L 114, 27.4.2006, p. 
20 Artikel 5 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/32/EG av den 5 april 2006 om effektiv slutanvändning av energi och om energitjänster och om upphävande av rådets direktiv 93/76/EEG (EGT L 114, 27.4.2006, s.
15 box Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency ExamplEs of thE usE of thE cost-EffEctIVEnEss concEpt In two mEmbEr statEs in Belgium, under the flemish region’s ‘Energy management in flemish government buildings’ action plan, all regional investments with a payback period of seven years or less must be implemented within three years. the first phase must be assessed within five years to decide whether, and if so how, a second phase of investments with a payback period of 10 years or less can be implemented. in denmark, government institutions are required to implement energy savings measures with payback times of up to five years21. 
15 rUta Särskild rapport nr 21/2012 – Kostnadseffektiviteten i de sammanhållningspolitiska investeringarna i energieffektivitet exempel på tillämpning aV principen Om kOStnadSeffektiVitet i tVå medlemSStater I Belgien måste alla regionala investeringar med en återbetalningsperiod på sju år eller mindre genomföras inom tre år enligt Flanderns handlingsplan för energihushållning i offentliga byggnader. Den första fasen måste bedömas inom fem år för att man ska kunna besluta om, och i så fall hur, en andra fas av investeringar med en återbetalningsperiod på tio år eller mindre kan genomföras.
21 flemish Energy Efficiency action plan (2007) and action plan for renewed Energy conservation (2005), denmark (www.ec.europa.eu/ energy). 
21 Flanderns handlingsplan för energieffektivitet (2007) och handlingsplan för förnyat energisparande (2005), Danmark (www.ec.europa.eu/energy).
20. in none of the operational programmes audited was cost-effectiveness a determining factor for the allocation of funds to investments in energy efficiency. the managing authorities explained that the allocation of cohesion policy funds to energy efficiency projects was decided on the basis of the governments’ estimates of energy consumption and its planned reduction made by the government and also, to a certain extent, on the pattern of the absorption of appropriations in the regions in the previous programming period. 
20. Inte i något av de granskade operativa programmen var kostnadseffektivitet en avgörande faktor för fördelningen av anslag till investeringar i energieffektivitet. Förvaltningsmyndigheterna förklarade att beslut om fördelningen av sammanhållningsmedel till energieffektivitetsprojekt fattades utifrån regeringarnas uppskattningar av energiförbrukningen och planerade minskning av densamma och även i viss utsträckning utifrån mönstret för hur anslag hade utnyttjats i regionerna under den föregående programperioden.
However, it did not include investment cost projections of such reductions. the audited operational programmes did not provide any analysis which would have clarified how the funds had been allocated to each priority or measure. 
Förvaltningsmyndighetens motivering innehöll emellertid inga beräkningar av investeringskostnaderna för sådana minskningar. De granskade operativa programmen innehöll ingen analys som förklarade hur medlen hade fördelats till respektive prioritet eller åtgärd.
When assessing the operational programmes, the commission did not require the Member states to justify their allocation of funds to energy efficiency measures on the basis of their cost-effectiveness, nor did it take this requirement into consideration in its inter-service consultations and commission’s comments on draft operational programmes submitted by the managing authorities for approval. 
När kommissionen bedömde de operativa programmen begärde den inte att medlemsstaterna skulle motivera sin fördelning av anslag till energieffektivitetsåtgärder utifrån deras kostnadseffektivitet och den tog inte heller upp detta krav i sina interna samråd eller i sina kommentarer till de förslag till operativa program som förvaltningsmyndigheterna hade lämnat in för godkännande.
22. the original version of the Environment op (czech republic) was expected to result in an investment cost of 722 euro for each GJ saved, resulting in a simple payback time of 61 years (with the second reallocation, the cost decreased to 339 euro/GJ and the payback to 28 years)22. in italy, the performance indicators and their values were not reliable. in the Basilicata op 2000–06, the energy savings indicator related only to residential buildings. in the Energy iop, the energy savings target was low, resulting in a very long payback period (from 288 to 444 years depending on the energy price). in promotion of cohesion op (Lithuania), the cost of 1GJ saved was estimated at 861 euro, with a payback period of 72 to 96 years depending on the energy price (see Table 3). the payback periods are far too long considering the lifetime of the refurbished building components and also those of the buildings. wEaknEssEs In projEct sElEctIon crItErIa 23. the selection criteria used by managing authorities should be transparent and should ensure that support is given to cost-effective energy efficiency projects. they should set a standard or accepted value for each selected parameter, such as the (maximum) simple payback period for an investment, or the cost per unit of energy saved, which would help direct funds towards cost-effective investments. 
22. Den ursprungliga versionen av det operativa programmet Miljö (Tjeckien) förväntades resultera i en investeringskostnad på 722 euro för varje sparad gigajoule, vilket resulterade i en enkel återbetalningstid på 61 år (genom den andra omfördelningen minskade kostnaden till 339 euro per gigajoule och återbetalningstiden till 28 år)22.
22 for comparison, the annual czech state programme for support of Energy savings and use of rEs, now programme EfEKt has operated since 1991. the simple payback period for the investments varied between five years (industry), seven years (tertiary sector) and 21 years (households) with the average cost of 1 GJ saved of 74 euro in the 2005–07period. 
22 Detta kan jämföras med den tjeckiska statens årliga program för stöd till energibesparingar och användning av förnybara energikällor, Effekt-programmet, som har pågått sedan 1991. Den enkla återbetalningsperioden för investeringarna varierade mellan 5 år (industrin), 7 år (tjänstesektorn) och 21 år (hushåll), och den genomsnittliga kostnaden per sparad gigajoule uppgick till 74 euro under perioden 2005–2007.
16 Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency 
16 Särskild rapport nr 21/2012 – Kostnadseffektiviteten i de sammanhållningspolitiska investeringarna i energieffektivitet
24. the managing authorities did not seek to ensure that the projects selected provided the best ratio between energy consumption reduction and the investment made. the selection criteria used showed a number of weaknesses as explained in the following paragraphs. 
24. Förvaltningsmyndigheterna försökte inte försäkra sig om att de utvalda projekten levererade det bästa förhållandet mellan minskad energiförbrukning och gjord investering.
25. in the Environment op (czech republic), the selection criteria were objective and transparent and helped the potential beneficiaries predict whether they would be successful. 
25. I det operativa programmet miljö (Tjeckien) var urvalskriterierna objektiva och tydliga och hjälpte de potentiella stödmottagarna att förutsäga om de skulle bli framgångsrika.
Each project proposal was checked against two ecological criteria (cost of 1GJ saved and annual cost of co2 emissions reduction) and three technical criteria (percentage of energy saved against the original situation, cost of the renovation and energy standard achieved after project completion). in addition, projected five-year energy savings were deducted from the total eligible project cost. 
Varje projektförslag kontrollerades mot två ekologiska kriterier (kostnaden för 1 sparad gigajoule och den årliga kostnaden för att minska kodioxidutsläppen) och tre tekniska kriterier (procentsats energi som sparades jämfört med utgångsläget, kostnaden för renoveringen och energistandard som uppnåddes efter avslutat projekt). Dessutom drogs de planerade energibesparingarna under fem år av från den totala stödberättigande projektkostnaden.
However, even though the project selection criteria were objective and included the cost per 1 GJ saved, the acceptable value was between 200 and 560 euro per GJ, indicating a payback period of 17 to 47 years, much longer than for the state programmes (see footnote 22). tablE 3 cost of 1 Gj saVEd In four audItEd opEratIonal proGrammEs 17 Member States Operational Programme (allocations to energy efficiency) Energy savings target of the operational programme (in GJ) Budget (in million euro) Cost of 1 GJ saved (in euro) Payback (in years) Czech Republic Environment 1 550 000 (430 000)1 525 (310)1 339 (722)1 28 (61)1 Italy Basilicata Not set 26 (17)1 N/A N/A Energy IOP 52 500 764 14 560 288–444 Lithuania Promotion of Cohesion 360 000 310 861 72–96 1 after the reallocation of funds. 
Men trots att kriterierna för att välja ut projekt var objektiva och inkluderade kostnaden per sparad gigajoule, uppgick det accepterade beloppet till mellan 200 och 560 euro per gigajoule, vilket pekar på en återbetalningsperiod på mellan 17 och 47 år, det vill säga en mycket längre period än inom de statliga programmen (se fotnot 22). tabell 3 kOStnaden för 1 Sparad gigajOUle i fyra granSkade OperatiVa prOgram 17 Medlemsstat Operativt program (anslag till energieffektivitet) Energibesparingsmål i det operativa programmet (i gigajoule) Budget (i miljoner euro) Kostnad för 1 sparad gigajoule (euro) Återbetalning (år) Tjeckien Miljö 1 550 000 (430 000)1 525 (310)1 339 (722)1 28 (61)1 Italien Basilicata Ej fastställt 26 (17)1 e.t. e.t.
Source: operational programmes, calculations by Eca. Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency 
Källa: Operativa program, beräkningar av revisionsrätten. Särskild rapport nr 21/2012 – Kostnadseffektiviteten i de sammanhållningspolitiska investeringarna i energieffektivitet