natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Reply of the Commission 83 The TEN-T programme, the main instrument of EU funding to implement the EU transport strategy, specifically targeted rail which was the main beneficiary of the funds. 
Kommissionens svar 83 TEN-T-programmet, det viktigaste instrumentet för EU-finansiering för att genomföra EU:s transportstrategi, var särskilt inriktat på järnvägssektorn, som var den största mottagaren av medlen.
56% of the available funds were allocated to rail projects topped up with additional 7% spent on ERTMS implementation, compared to only 4% allocated to traditional road. 
Av de tillgängliga medlen gick 56 % till järnvägsprojekt och ytterligare 7 % till inrättandet av ERTMS. Detta kan jämföras med de endast 4 % som gick till de traditionella vägnäten.
This approach is continued under the newly created CEF. 
Samma metod tillämpas som för den nyligen inrättade FSE.
98(b) The TEN-T programme specifically targeted rail projects, cross-border sections in particular (see paragraph 77). 
99 b) TEN-T-programmet var särskilt inriktat på järnvägsprojekt, i synnerhet gränsöverskridande sträckor (se punkt 77).
Moreover, the projects aiming at developing mixed or High Speed lines were beneficial for freight, also by creating additional capacity on conventional and other parallel lines. 
Dessutom var de projekt som syftade till att utveckla blandade sträckor eller höghastighetslinjer även till fördel för godstransporter, bland annat genom att de skapade ytterligare kapacitet på konventionella linjer och andra parallella linjer.
It is also methodologically difficult to separate in monetary terms the impacts of investments targeting mixed lines made on freight or passenger traffic. 
Rent praktiskt är det också svårt att i monetära termer skilja mellan de effekter som investeringar i blandade linjer har på godstrafiken respektive persontrafiken.
It should be also noted that several new governance tools have been introduced by the TEN-T regulation for the implementation of the TEN-T core network (Core Network Corridors, European Coordinators, Corridor Work Plans, Corridor Fora). 
Det bör också noteras att TEN-T-förordningen introducerade flera nya förvaltningsverktyg för genomförandet av TEN-T-stomnätet (stomnätskorridorer, europeiska samordnare, arbetsplaner för korridorerna, korridorforum).
These tools help better monitor TEN-T implementation and the identification of a project pipeline that serves the EU policy objectives, among which rail freight development takes a central part. 
Dessa verktyg gör det lättare att övervaka genomförandet av TEN-T och fastställa en projektplanering som tjänar EU:s politiska mål, där utvecklingen av godstransporter på järnväg spelar en central roll.
98(c) The Commission considers that rail infrastructure is a key element but has to be accompanied by necessary operational and legislative measures. 
99 c) Kommissionen anser att järnvägsinfrastrukturen är viktig, men att denna måste åtföljas av nödvändiga operativa åtgärder och lagstiftningsåtgärder.
The 4th Railway Package will bear fruit only when fully implemented. 
Det fjärde järnvägspaketet kommer att ge resultat först när det har genomförts fullt ut.
Moreover, the market conditions (economic crisis) did not favour development of rail freight services in the past few years. 
Vidare har villkoren på marknaden (den ekonomiska krisen) gjort att utvecklingen av godstransporter på järnväg inte gynnats under de senaste åren.
See replies to paragraphs 25 and 84. 
Se svaren på punkterna 25 och 84.
98(d) The Commission points out that maintenance is Member States’ competence and is not eligible for EU funding in general. 
99 d) Kommissionen påpekar att underhåll faller inom medlemsstaternas behörighet och i allmänhet inte berättigar till EU-stöd.
See the Commission’s reply to paragraph 88. 
Se kommissionens svar på punkt 88.
100 The new TEN-T and CEF frameworks aim at making a better use of EU funds by targeting projects with high EU added value such as rail cross-border links and addressing bottlenecks, rail connections to ports and airports, in alignment with technical standards established by TEN-T regulation. 
100 De nya TEN-T-och FSE-ramarna syftar till en bättre användning av EU-medlen genom att man inriktar dessa medel på projekt som ger stort mervärde för EU, exempelvis gränsöverskridande järnvägsanslutningar, och tar itu med flaskhalsar och upprättar järnvägsanslutningar till hamnar och flygplatser, i linje med de tekniska standarder som fastställts genom TEN-T-förordningen.
The Commission negotiates with the Member States operational programmes under ERDF and CF in order to achieve the main objective of Cohesion Policy, i.e. cohesion between better developed and less developed regions. 
Kommissionen förhandlar med de operativa programmen i medlemsstaterna inom ramen för Eruf och Sammanhållningsfonden i syfte att uppnå sammanhållningspolitikens främsta mål, det vill säga sammanhållning mellan mer utvecklade och mindre utvecklade regioner.
The Commission considers that the regulations for the 2014-2020 period further facilitate this process by establishing ex ante conditionalities and performance framework. 
Kommissionen anser att de bestämmelser som antagits för perioden 2014–2020 underlättar denna process ytterligare genom att fastställa förhandsvillkor och en resultatram.
Reply of the Commission 84 Recommendation 6(a) The Commission accepts this recommendation and is already implementing it. 
Kommissionens svar 84 Rekommendation 6 a) Kommissionen godtar denna rekommendation och håller redan på att genomföra den.
In the new regulations for the 2014-2020 cohesion policy framework, it has introduced an ex ante conditionality in order to ensure that the conditions necessary for effective support are in place. 
I de nya bestämmelser som utgör ramen för sammanhållningspolitiken under 2014–2020 har man infört förhandsvillkor för att se till att de villkor som krävs för ett effektivt stöd är uppfyllda.
These include a long-term strategic plan which should be established prior to any funding decision. 
Här ingår en långsiktig strategisk plan som ska fastställas innan eventuella finansieringsbeslut fattas.
The Commission shares the view that rail infrastructure planning should be carried out in the context of overall planning of transport networks. 
Kommissionen håller med om att planeringen av järnvägsinfrastrukturen bör ske inom ramen för den övergripande planeringen av transportnät.
This is made clear in Article 4 of Regulation (EU) No 1315/2013 of the European Parliament and of the Council on Union guidelines for the development of the Trans-European Transport Network. 
Detta framgår av artikel 4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1315/2013 om unionens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet.
Objectives of the trans-European network include ‘the interconnection and interoperability of national transport networks’, the ‘optimal integration and interconnection of all transport modes’ and ‘the efficient use of infrastructure’. 
Målen för det transeuropeiska nätet omfattar ”samtrafikförmåga och driftskompatibilitet mellan nationella transportnät”, ”optimal integration och samtrafikförmåga mellan alla transportsätt” och ”effektiv användning av ny och befintlig infrastruktur”.
In this context, the Commission considers that optimum performance also requires long-term strategic planning at national level and that cross-border effects should be taken into account. 
I detta sammanhang anser kommissionen att det även behövs en långsiktig strategisk planering på nationell nivå för att systemet ska fungera optimalt och att hänsyn bör tas till gränsöverskridande effekter.
The CEF financing will be centred on projects with high EU added value. 
FSE-finansieringen kommer att inriktas på projekt som ger stort mervärde för EU.
The funds allocated to TEN-T projects under the newly created CEF will be available only for projects which comply with the TEN-T regulation, i.e. allowing for 100 km/h speed, 22.5 t axle load and 740 m train length. 
De medel som anslås till TEN-T-projekt inom ramen för den nyligen inrättade FSE kommer endast att vara tillgängliga för projekt som uppfyller kraven i TEN-T-förordningen, det vill säga som möjliggör 100 km/h linjehastighet, 22,5 ton axellast och 740 m tåg-längd.
The result will be the improvement of conditions for rail freight operations. 
Detta kommer att resultera i bättre villkor för godstransporter på järnväg.
Moreover, CEF will focus on the access to the freight generators aiming at developing the intermodality, in particular the rail connections to ports. 
Dessutom kommer FSE att inriktas på tillgång till sådana fraktanordningar som syftar till att utveckla intermodalitet, i synnerhet järnvägsanslutningar till hamnar.
There is also a specific priority targeting the multimodal platforms (rail–road terminals). 
Dessutom prioriterar man även särskilt multimodala plattformar (järnvägsterminaler).
The Commission will make sure that they best target the needs of the European rail network. 
Kommissionen kommer att se till att dessa inriktas på det europeiska järnvägsnätets behov.
Recommendation 6(b) The Commission accepts the recommendation and considers it is partially implemented. 
Rekommendation 6 b) Kommissionen samtycker till denna rekommendation och anser att den redan delvis har genomförts.
The Commission already monitors how much EU funding is invested for rail freight projects in the context of the CEF implementation. 
Kommissionen övervakar redan hur mycket EU-finansiering som går till projekt som rör godstransporter på järnväg i samband med genomförandet av FSE.
Taking into consideration the mixed use of most of the lines, the Commission will monitor the amounts of funds spent on projects which do not target passenger traffic only (high speed lines). 
Med tanke på att de flesta linjer används för blandad trafik, kommer kommissionen att övervaka hur mycket medel som går till projekt som inte endast är inriktade på persontrafiken (höghastighetslinjer).
Recommendation 7(a) The Commission accepts the recommendation and considers it is partially implemented. 
Rekommendation 7 a) Kommissionen samtycker till denna rekommendation och anser att den redan delvis har genomförts.
TEN-T/rail freight corridors, TEN-T Guidelines, pre-identified sections and priorities in the CEF regulation, TSIs as well as ex ante conditionality No 7.2 requirement establish a Comprehensive Transport Plan framework which facilitates the process of developing rail corridors in a way which is not fragmented. 
TEN-T/godskorridorerna, TEN-T-riktlinjerna, i förväg identifierade sträckor och prioriteringar i FSE-förordningen, tekniska specifikationer för driftskompatibilitet samt kravet på förhandsvillkor enligt artikel 7.2 bildar en ram för en heltäckande transportplan som underlättar arbetet med att utveckla järnvägskorridorer på ett sätt som inte leder till ett splittrat nät.
The maximising of effects of actions undertaken at EU and national level is the spirit of the new TEN-T regulation. 
Att de åtgärder som vidtas på EU-nivå och nationell nivå ska bli så ändamålsenliga som möjligt är andan i den nya TEN-T-förordningen.
The new legislation strengthened the mandate of the European Coordinators whose tasks include, among others, the facilitation of a coordinated implementation of the multimodal core network corridors. 
Den nya lagstiftningen stärkte mandatet för de europeiska samordnarna, som bland annat har till uppgift att främja ett samordnat genomförande av stomnätskorridorerna.
This will allow exploiting potential synergies and complementarity between actions undertaken at national levels and within different programmes. 
På så sätt blir det möjligt att utnyttja potentiella synergieffekter och komplementariteten mellan åtgärder som vidtas på nationell nivå och inom olika program.
This approach is believed to minimise the risk of a patchwork of projects resulting in a development of a fragmented network. 
Genom detta tillvägagångssätt vill man minimera risken för förekomsten av många olika projekt som leder till ett splittrat nät.
Reply of the Commission 85 Recommendation 7(b) The Commission accepts the recommendation and, insofar it is concerned by it, considers it as implemented with the existence of the cost–benefit analysis (CBA) framework. 
Kommissionens svar 85 Rekommendation 7 b) Kommissionen godtar rekommendationen, och i den mån kommissionen berörs av den anser man den redan genomförd i och med kostnads–nyttoanalysen.
The CBA is a necessary element of all CEF application for funding. 
Kostnads–nyttoanalysen är ett nödvändigt inslag i alla ansökningar om finansiering från FSE.
The CBA uses traffic forecasts to quantify financial and economic advantages of a given project, and these involve freight traffic for mixed lines as well. 
I kostnads–nyttoana-lysen används trafikprognoser för att kvantifiera ett visst projekts finansiella och ekonomiska fördelar, och dessa omfattar även godstrafik på blandade linjer.
Only projects with a positive CBA receive CEF funding. 
Endast projekt med en positiv kostnads–nyttoanalys kan få finansiering från FSE.
In the selection process, the Commission will pay due attention to the projects with the highest EU economic added value which in most cases involves rail freight traffic. 
I urvalsprocessen kommer kommissionen att ta vederbörlig hänsyn till de projekt som ger högst ekonomiskt mervärde för EU, vilka i de flesta fall omfattar godstransporter på järnväg.
With regard to ESIF, the Commission would like to point out that the mentioned elements must be included in the information provided for the approval of major projects (in particular the feasibility study and the cost–benefit analysis). 
När det gäller ESI-fonderna skulle kommissionen vilja påpeka att de nämnda delarna ska ingå i den information som lämnas in för godkännande av större projekt (i synnerhet genomförbarhetsstudien och kostnads–nyttoanalysen).
Legal references: for 2007-2013, Article 40 of the Regulation (EC) 1083/2006; for 2014-2020, Article 101 of the Regulation (EU) 1303/2013. 
Rättsliga referenser: för 2007–2013, artikel 40 i förordning (EG) nr 1083/2006; för 2014–2020, artikel 101 i förordning (EU) nr 1303/2013.
The Commission notes that Member States are also requested to carry out ex ante funding gap analyses for revenue generating non-major projects3. 
Kommissionen konstaterar att medlemsstaterna även uppmanas att genomföra förhandsanalyser av finansieringsgapet när det gäller intäktsgenererande projekt som inte är större projekt3.
Recommendation 8 The Commission notes that the first part of this recommendation is addressed to the Member States and accepts the second part of the recommendation. 
Rekommendation 8 Kommissionen konstaterar att den första delen av denna rekommendation riktar sig till medlemsstaterna och godtar den andra delen av rekommendationen.
The Member States, with the support of their regulatory bodies, should, in the framework of the business plans and indicative infrastructure development strategies set by the infrastructure managers, ensure the proper maintenance of the rail network (including last-mile facilities), in particular in rail freight corridors. 
Medlemsstaterna bör inom ramen för infrastrukturförvaltarnas verksamhetsplaner och indikativa strategier för utveckling av järnvägsinfrastrukturen se till att järnvägsnätet underhålls tillräckligt (även anordningar för den sista transportsträckan), särskilt i godskorridorerna.
3 Guidance note on Article 55(6) of Regulation (EC) No 1083/2006, COCOF 08/0012/03. 
3 Anvisning om artikel 55.6 i förordning (EG) nr 1083/2006, COCOF 08/0012/03
The promotion of more efficient and sustainable methods of transport, in particular rail freight, has been a key part of EU policy for the last 25 years. 
Att främja mer effektiva och hållbara transportsätt, särskilt godstransport på järnväg, har varit en viktig del av EU:s politik de senaste 25 åren.
The EU budget contributed some 28 billion euros to funding rail projects between 2007 and 2013. 
EU bidrog via sin budget med omkring 28 miljarder euro till finansieringen av järnvägsprojekt mellan 2007 och 2013.
This report asseses whether the EU has been effective in enhancing rail freight transport and whether EU rail freight transport performance has improved in terms of modal share and volume transported since 2000. 
I denna rapport bedömer vi om EU på ett ändamålsenligt sätt har ökat godstransporterna på järnväg och om godstransportarbetet på järnväg har förbättrats sedan 2000 när det gäller transportsättets andel och den volym som transporteras.
We found that, overall, rail freight transport performance remains unsatisfactory, while the position of road transport has grown further. EUROPEAN COURT OF AUDITORS 
Vi konstaterade att godstransportarbetet på järnväg generellt sett ännu inte är tillfredsställande, medan vägtransporter har fått en ännu starkare ställning. EUROPEISKA REVISIONSRÄTTEN
EN 2016 Special Report NO 09 EU external migration spending in Southern Mediterranean and Eastern Neighbourhood countries until 2014 EUROPEAN COURT OF AUDITORS 
SV 2016 Särskild rapport nr 09 EU:s utgifter för den externa migrationspolitiken i länderna i södra Medelhavsområdet och det östra grannskapet fram till 2014 EUROPEISKA REVISIONSRÄTTEN
Luxembourg: Publications Office of the European Union, 2016 Print ISBN 978-92-872-4791-9 PDF ISBN 978-92-872-4781-0 EPUB ISBN 978-92-872-4785-8 ISSN 1831-0834 ISSN 1977-5679 ISSN 1977-5679 doi:10.2865/407918 doi:10.2865/18042 doi:10.2865/753679 QJ-AB-16-010-EN-C QJ-AB-16-010-EN-N QJ-AB-16-010-EN-E © European Union, 2016 Reproduction is authorised provided the source is acknowledged. 
Luxemburg: Europeiska unionens publikationsbyrå, 2016 Print ISBN 978-92-872-4760-5 ISSN 1831-0990 PDF ISBN 978-92-872-4766-7 ISSN 1977-5830 EPUB ISBN 978-92-872-4746-9 ISSN 1977-5830 © Europeiska unionen, 2016 Kopiering tillåten med angivande av källan. doi:10.2865/775439 doi:10.2865/450826 doi:10.2865/62599 QJ-AB-16-010-SV-C QJ-AB-16-010-SV-N QJ-AB-16-010-SV-E
EN 2016 Special Report NO 09 EU external migration spending in Southern Mediterranean and Eastern Neighbourhood countries until 2014 (pursuant to Article 287(4), second subparagraph, TFEU) 
SV 2016 Särskild rapport nr 09 EU:s utgifter för den externa migrationspolitiken i länderna i södra Medelhavsområdet och det östra grannskapet fram till 2014 (i enlighet med artikel 287.4 andra stycket i EUF-fördraget)
Contents 02 Paragraph Abbreviations and acronyms Glossary I-V Executive summary 1-20 Introduction 2-20 EU external migration policy 2-5 The policy framework 6-8 A global approach to external migration 9 Priority given to neighbourhood countries 10-11 Varied institutional and financial instruments 12-16 Different sources of the EU’s external migration spending 17-20 Financing and management arrangements 21-26 Audit scope and approach 27-65 Coherence of objectives, identification of partner country needs and monitoring instruments need improving 27-31 A wide range of policy objectives not always interlinked 32-37 Identification of partner countries’ needs requires better attention 38-51 Monitoring and assessment arrangements need improving 52-60 Geographic and thematic priorities were difficult to verify 61-65 Intervention spread over a wide geographical area 
Innehåll 02 Punkt Förkortningar och akronymer Ordförklaringar I–V Sammanfattning 1–20 Inledning 2–20 EU:s externa migrationspolitik 2–5 Den politiska ramen 6–8 En övergripande strategi för extern migration 9 Grannskapsländer prioriteras 10–11 Varierade institutionella instrument och finansieringsinstrument 12–16 Olika källor till EU:s utgifter för den externa migrationspolitiken 17–20 Finansierings-och förvaltningsformer 21–26 Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod 27–65 Målen måste bli mer enhetliga, partnerländernas behov måste kartläggas bättre och övervakningsinstrumenten måste stärkas 27–31 En stor mängd olika politiska mål som inte alltid är kopplade till varandra 32–37 Kartläggningen av partnerländernas behov måste uppmärksammas mer 38–51 Övervaknings-och bedömningsrutinerna behöver förbättras 52–60 Geografiska och tematiska prioriteringar var svåra att kontrollera 61–65 Insatserna är spridda över ett stort geografiskt område
Contents 03 66-89 67-69 70-73 Box 8 74 75-81 82-86 87-89 90-103 91-100 101-102 103 Weaknesses affected the effectiveness of the EU’s external migration spending (TPMA and ENPI) in the Southern Mediterranean and the Eastern Partnership countries Shortcomings in operational objectives and result indicators made projects’ effectiveness difficult to assess Factors hindering effectiveness An example of good practice Effectiveness issues in three key areas The link between migration and development Support measures for returns and readmissions: limited impact and unequal support from non-EU countries Human rights protection: included in projects audited but not always successfully implemented A difficult coordination between several partners at different levels Governance was complex Mobility partnerships: the need to clarify coordination Outlook for the future Conclusions and recommendations Annex I — Annex II — Annex III — Annex IV — Annex V — Mobility partnerships signed between the EU, EU Member States and non-EU countries Amounts committed, contracted and paid in the external dimension of migration policy during the 2007-2013 period (million euro) Spending on external migration policy: multiple EU spending instruments, each with its own objectives and strategies Summary of projects audited Implementing mechanisms for EU financial assistance (M & A external dimension) Replies of the Commission 
Innehåll 03 66–89 67–69 70–73 Ruta 8 74 75–81 82–86 87–89 90–103 91–100 101–102 103 Brister påverkade ändamålsenligheten i EU:s utgifter för den externa migrationspolitiken (TPMA och EGPI) i länderna i södra Medelhavsområdet och östra grannskapet Bristerna i operativa mål och resultatindikatorer gjorde det svårt att bedöma projektens ändamålsenlighet Faktorer som hindrade ändamålsenligheten Ett exempel på god praxis Aspekter avseende ändamålsenligheten på tre nyckelområden Kopplingen mellan migration och utveckling Stödåtgärder för återvändande och återtagande: begränsade effekter och ojämnt stöd från tredjeländer Skydd för de mänskliga rättigheterna: ingår i de granskade projekten men genomfördes inte alltid med framgång Samordningen mellan olika partner på olika nivåer var svår Styrningen var komplex Partnerskap för rörlighet: behov av tydligare samordning Framtidsutsikter Slutsatser och rekommendationer Bilaga I — Bilaga II — Bilaga III — Bilaga VI — Bilaga V — Partnerskap för rörlighet som tecknats mellan EU, EU:s medlemsstater och tredjeländer Anslagna, kontrakterade och utbetalade belopp inom ramen för migrationspolitikens externa dimension under perioden 2007–2013 (miljoner euro) Utgifter för den externa migrationspolitiken: olika EU-finansieringsinstrument, vart och ett med sina mål och strategier Sammanfattning av de granskade projekten Genomförandemekanismer för EU:s ekonomiska bistånd (migrations-och asylpolitikens externa dimension) Kommissionens svar