natgillin/translations-raw huggingface dataset:
However, due to practical considerations, the Commission proposed replacing crop rotation with crop diversification (see paragraph 41). 
Men på grund av praktiska avväganden föreslog kommissionen att växelbruk skulle ersättas med diversifiering av grödor (se punkt 41).
In short, the two EU co-legislators (the European Parliament and the Council) received a proposal for an important reform of CAP direct payments with limited information on what the new measures could be expected to achieve. 
Sammanfattningsvis fick EU:s två medlagstiftare (Europaparlamentet och rådet) ett förslag till en viktig reform av GJP:s direktstöd som innehöll begränsad information om vad de nya åtgärderna förväntades uppnå.
We share the view, expressed in a paper analysing the legislative process for greening25 that “the lack of a clear description from the Commission early in the process of the environmental benefits to be delivered by greening made it difficult for the Commission and others to clarify the extent to which successive dilutions of the text mattered for the delivery of outcomes”. 
Vi delar den uppfattning som fördes fram i en rapport med en analys av processen för lagstiftning om miljöanpassningsstödet25, att det faktum att kommissionen inte i början av processen tydligt beskrev de miljövinster som miljöanpassningen skulle leda till gjorde det svårt för kommissionen och andra att förtydliga i vilken omfattning den successiva urholkningen av texten påverkade utfallet.
The subsequent changes, mostly initiated by the two co-legislators, were not accompanied by any scientific justification demonstrating their environmental effectiveness – their main focus was on reducing the effort required from farmers. 
De senare ändringarna, som oftast initierades av de två medlagstiftarna, åtföljdes inte av vetenskapliga motiveringar som visade deras miljömässiga ändamålsenlighet utan var främst inriktade på att minska jordbrukarnas ansträngningar.
However, the budget allocation for greening did not change, because it was based on a political decision and not on the policy’s delivery of environmental and climate-related objectives 22. 
Budgetanslaget till miljöanpassningsstödet ändrades inte eftersom det baserades på ett politiskt beslut och inte på åtgärdens bidrag till uppnåendet av miljö-och klimatrelaterade mål 22.
Earmarking 30 % of the total budget for all CAP direct payments to greening was a key element not just of the most recent CAP reform, but also of the 2014-2020 multiannual financial framework. 
Öronmärkningen av 30 % av den totala budgeten för GJP:s samtliga direktstöd till miljöanpassningsstödet var en central del inte endast av den senaste GJP-reformen utan även av den fleråriga budgetramen 2014–2020.
It was in this latter, broader context that this allocation was first put 25 21 Kaley Hart, The Fate of Green Direct Payments in the CAP Reform Negotiations, in The Political Economy of the 2014-2020 Common Agricultural Policy: An Imperfect Storm. 
Kommissionen lade först fram det här 25 22 Kaley Hart, The Fate of Green Direct Payments in the CAP Reform Negotiations, in The Political Economy of the 2014–2020 Common Agricultural Policy: An Imperfect Storm (om det gröna direkstödets öde i förhandlingarna om GJP-reformen, politisk ekonomi för den gemensamma jordbrukspolitiken 2014–2020: en ofullbordad storm).
22 forward by the Commission in 201126 and subsequently endorsed by the European Council in 2013 27. 
23 förslaget till anslagsfördelning 2011 i samband med den fleråriga budgetramen26, och det godkändes senare av Europeiska rådet 201327.
This budgetary allocation stayed at the same level – around 12 billion euro per year – throughout the whole legislative process, despite significant changes in the policy’s environmental and climate content, in terms of its requirements (which became less demanding with time) and the extent of various exemptions (which increased). 
Budgetanslaget låg kvar på samma nivå – cirka 12 miljarder euro per år – under hela lagstiftningsprocessen, trots att åtgärdens miljö-och klimatinnehåll ändrades betydligt när det gällde kraven (som med tiden blev mindre strikta) och omfattningen av olika undantag (som ökade).
This demonstrates that the decision to allocate 30 % of CAP direct payments to greening does not reflect the new instrument’s degree of ambition in relation to the environment and climate. 
Det visar att beslutet att anslå 30 % av GJP:s direktstöd till miljöanpassning inte återspeglar det nya instrumentets ambitionsnivå när det gäller miljön och klimatet.
In particular, we found that the green payment rate (on average, around 80 euro per ha), was not based on the cost to farmers of implementing greening28. (a) This cost was estimated to average around 30 euro per hectare in the 2011 Impact Assessment, based on the more demanding requirements of greening as initially envisaged (see paragraph 17); (b) According to a JRC study29 modelling the economic impact of the current greening requirements, 71 % of all farmers are not affected by greening at all and incur no compliance costs related to its implementation. 
Vi konstaterade i synnerhet att det gröna stödet (i genomsnitt cirka 80 euro per hektar) inte baserades på jordbrukarnas kostnad för att genomföra miljöanpassning28. a) Den kostnaden uppskattades till cirka 30 euro per hektar i konsekvensbedömningen från 2011 baserat på de striktare krav på miljöanpassning som ursprungligen planerades (se punkt 17). b) Enligt en studie från gemensamma forskningscentrumet29 med modellering av den ekonomiska effekten av de gällande miljöanpassningskraven berörs 71 % av alla jordbrukare över huvud taget inte av miljöanpassning och har inga efterlevnadskostnader i samband med genomförandet av den.
Of the 29 % who are affected, more than two-thirds incur compliance costs below 25 euro per hectare. 
Av de 29 % som berörs har två tredjedelar efterlevnadskostnader på mindre än 25 euro per hektar.
For more than 40 % - these costs are below 10 euro per hectare. 
För över 40 % ligger kostnaderna under 10 euro per hektar.
However, around 2 % of farmers have costs 26 27 28 29 COM(2011) 500 final of 29.6.2011 “A Budget for Europe 2020”. 
Omkring 2 % av jordbrukarna har 26 27 37/13). 28 29 KOM(2011) 500 slutlig, 29.6.2011, En budget för Europa 2020.
Conclusions of the European Council of 7/8 February 2013 on the Multiannual Financial Framework (EUCO 37/13). Generally, direct payments to farmers, including greening, are not subject to the logic of compensating costs incurred and income foregone, which applies to rural development payments. 
Rådets slutsatser av den 7 och 8 februari 2013 om den fleråriga budgetramen 2014–2020 (EUCO Generellt följer direktstöd till jordbrukare, bland annat miljöanpassningsstödet, inte den logik som gäller för landsbygdsutvecklingsstöd att det är kostnader och inkomstbortfall som ska kompenseras.
Louhichi, K., Ciaian, P., Espinosa, M., Perni, A., Gomez y Paloma, S., ‘Economic Impacts of CAP greening: An application of an EU-wide Individual Farm Model for CAP analysis (IFM-CAP)’, European Review of Agricultural Economics, Forthcoming, 2017. 
Louhichi, K., Ciaian, P., Espinosa, M., Perni, A., Gomez y Paloma, S., Economic Impacts of CAP greening: An application of an EU-wide Individual Farm Model for CAP analysis (IFM-CAP) (ekonomiska effekter av GJP:s miljöanpassningsstöd: tillämpning av en modell för GJP-analys av enskilda jordbruk i hela EU), European Review of Agricultural Economics, kommande nummer, 2017.
exceeding 100 euro per hectare (these cases often concern farms with small areas, specialising in capital and labour-intensive activities such as vegetable production). (c) The estimated impact of greening on farmers’ income (calculated as the difference between revenues – comprising produce sales and subsidies – and variable production costs, including the cost of fertilisers, pesticides, seeds and feed) is very limited. 
dock kostnader på över 100 euro per hektar (det gäller ofta jordbruk med små arealer som är specialiserade på kapital-och arbetskraftsintensiv verksamhet såsom grönsaksproduktion). c) Miljöanpassningsstödets uppskattade effekt på jordbrukarnas intäkter (beräknad som differensen mellan intäkter – från försäljning av produkter och bidrag – och rörliga produktionskostnader, bland annat kostnader för gödselmedel, bekämpningsmedel, utsäde och foder) är mycket begränsad.
In a recent study30, the JRC estimated that the introduction of greening actually increased farmers’ income by around 1 % (mainly due to the small increase in prices resulting from the limited decrease in production). 
Gemensamma forskningscentrumet uppskattade i en nyligen offentliggjord studie30 att införandet av miljöanpassningsstödet i själva verket höjde jordbrukarnas inkomster med omkring 1 % (främst beroende på att priserna steg något på grund av en något lägre produktion).
Preliminary results of the draft report mentioned in sub-paragraph 24(b), estimate the impact of greening on farmers’ income at -1 %31. 
Enligt de preliminära resultaten i det utkast till rapport som nämns i punkt 24 b uppskattas effekten av miljöanpassningsstödet på jordbrukarnas inkomster till -1 %31.
The budget for greening is not based on an estimate of the economic value of the expected environmental and climate benefits. 
Miljöanpassningsstödets budget bygger inte på en uppskattning av det ekonomiska värdet av de förväntade vinsterna för miljön och klimatet.
The facts below offer some context: (a) Basing policy design on a valuation of the expected public goods is good practice. 
Uppgifterna nedan ger en viss bakgrund: a) Det är god praxis att basera utformingen av en åtgärd på en värdering av de förväntade kollektiva nyttigheterna.
Gocht, A., Ciaian, P., Bielza, M., Terres, J. M., Röder, N., Himics, M., Salputra, G., ‘Economic and environmental impacts of CAP greening: CAPRI simulation results’, EUR 28037 EN, Joint Research Centre, European Commission, 2016, doi:10.2788/452051. 
Det mest omfattande försöket att ta fram metoder för värdering av ekosystem och biologisk mångfald har gjorts i TEEB-projektet32: 30 31 32 Gocht, A., Ciaian, P., Bielza, M., Terres, J. M., Röder, N., Himics, M., Salputra, G., Economic and environmental impacts of CAP greening: CAPRI simulation results (ekonomiska och miljömässiga effekter av GJP:s miljöanpassningsstöd: resultat av simulering med Capri-modellen), EUR 28037 EN, gemensamma forskningscentrumet, Europeiska kommissionen, 2016, doi:10.2788/452051.
The difference in the income effect of CAP greening between the two studies is due to the differences in the applied models. 
Differensen mellan de två studierna när det gäller inkomsteffekten av GJP:s miljöanpassningsstöd beror på att olika modeller har använts.
The first study uses a market model (CAPRI), which takes into account price feedback of greening, while the second study uses a farm model (IFM-CAP), which does not take into account the price effects of policy. 
I den första studien används en marknadsmodell (Capri) som tar hänsyn till miljöanpassningsstödets återverkan på priser, medan den andra studien (IFM-CAP) inte tar hänsyn till åtgärdens effekt på priser.
TEEB – The Economics of Ecosystems and Biodiversity for National and International Policy Makers – project hosted by the United Nations Environment Programme and supported by the European Commission, as well as several European governments. 23 
TEEB – The Economics of Ecosystems and Biodiversity for National and International Policy Makers (de ekonomiska aspekterna av ekosystem och biologisk mångfald för nationella och internationella beslutsfattare) – ett projekt som leds av FN:s miljöprogram och stöds av Europeiska kommissionen och flera europeiska regeringar. 24
(c) Based on its meta-analysis of scientific literature, the JRC estimated the value of EU agricultural landscape at between 134 euro and 201 euro per hectare and the total value of EU agricultural landscape at between 24.5 – 36.6 billion euro per year34; (d) Translating environmental benefits into monetary terms poses considerable difficulties. 
b) EU har tidigare satt en prislapp på vissa miljöproblem: i konsekvensbedömningen33 inför EU:s temainriktade strategi för markskydd från 2006 uppskattades kostnaden för en minskande andel organiskt material i mark till mellan 3,4 och 5,6 miljarder euro per år (inklusive kostnader både på och utanför området). c) Baserat på sin metaanalys av vetenskaplig litteratur uppskattade gemensamma forskningscentrumet värdet på EU:s jordbruksmark till mellan 134 och 201 euro per hektar, och det totala värdet av EU:s jordbruksmark till mellan 24,5 och 36,6 miljarder euro per år34. d) Det är mycket svårt att översätta miljövinster i pengar.
The task is somewhat easier where environmental benefits can be matched directly with real costs or revenues (e.g. the value of reduced nitrate pollution in water can be estimated based on the cost of treating polluted water). 
Det blir något enklare när miljövinsterna kan kopplas direkt till faktiska kostnader eller intäkter (t.ex. kan värdet av minskade vattenföroreningar orsakade av nitrater uppskattas på grundval av kostnaden för att rena förorenat vatten).
It is more difficult where no such direct matching is possible, as in the case of increased or preserved biodiversity; (e) However, in the case of greening any economic valuation of the environmental benefits was impossible because, as mentioned in paragraph 16, the expected environmental benefits themselves had not been expressed in terms of quantified targets. 
Det blir svårare när det inte finns en sådan direkt koppling, som när den biologiska mångfalden ökar eller bevaras. e) När det gäller miljöanpassningen var det dock omöjligt att sätta en prislapp på miljövinsterna eftersom de inte hade angetts i form av kvantifierade mål (se punkt 16).
Greening as currently implemented is unlikely to provide significant benefits for the environment and climate Greening has led to very limited change in farming practices ... 26. 
Miljöanpassningen, som den nu genomförs, leder sannolikt inte till väsentliga vinster för miljön och klimatet Miljöanpassningen har lett till mycket begränsade ändringar av jordbruksmetoderna 26.
Following greening’s first year of implementation, the Commission reported35 on the policy’s initial outputs in terms of the farmland and holdings covered. 
När miljöanpassningen hade tillämpats i ett år rapporterade kommissionen35 om åtgärdens första output som angavs som den jordbruksmark och de jordbruksföretag som omfattades av den.
Figure 4 shows that, in 2015, 24 % of EU agricultural holdings were affected by at least one greening obligation. 
Av figur 4 framgår att 24 % av jordbruksföretagen i EU 2015 omfattades av minst ett miljöanpassningskrav.
In 2016 the share of farmland belonging to holdings under at least one greening obligation rose to 77 %. 
Under 2016 ökade andelen jordbruksmark som tillhörde jordbruksföretag som skulle uppfylla minst ett miljöanpassningskrav till 77 %.
The Commission considers this figure as a key result indicator for greening. 
Kommissionen anser att den här siffran är en nyckelresultatindikator för miljöanpassning.
37 38 Annual report of the Court of Auditors on the implementation of the budget concerning the financial year 2016 (OJ C 322, 28.9.2017). 
Revisionsrättens årsrapport om budgetgenomförandet för budgetåret 2016 (EUT C 322, 28.9.2017).
Figure 5 presents the results of this analysis. 
I figur 5 presenteras resultaten av vår analys.
In the case of both crop diversification and EFAs, we found that for most holdings in our sample (and for most farmland39), the introduction of greening did not require any change in farming practices. 
För både diversifiering av grödor och områden med ekologiskt fokus konstaterade vi att införandet av miljöanpassning på de flesta jordbruksföretagen (och för större delen av jordbruksmarken39) i urvalet inte innebar att jordbruksmetoderna måste ändras.
This was either because the holdings concerned already met the greening requirements in 2014 or because they were exempt. 
Det berodde antingen på att de berörda jordbruksföretagen redan uppfyllde miljöanpassningskraven 2014 eller på att de var undantagna från dem.
39 Annual Report figure Our results, expressed as shares of holdings in the sample, are not an indicator of the shares of holdings in the overall population of greening beneficiaries. 
Våra resultat, uttryckta som procentandelar av jordbruksföretagen i urvalet, visar inte andelen av jordbruksföretagen i den samlade populationen som får miljöanpassningsstöd.
This is because we drew our sample using monetary unit sampling, a methodology designed to produce results which are statistically representative in terms of shares of expenditure, not shares of beneficiaries. 
Det beror på att vi gjorde urvalet med hjälp av den statistiska urvalsmetoden MUS, som utformats för att ge resultat som är statistiskt representativa när det gäller andelen utgifter, inte andelen stödmottagare.
However, our results can serve as a reasonable approximation of the situation in terms of shares of land, because direct payments are generally proportional to the area of the holding. 
Våra resultat kan dock fungera som en rimlig uppskattning av situationen beträffande andelen mark, eftersom direktstöd i allmänhet står i proportion till jordbruksföretagets areal.
Factors distorting the precision of this approximation include variations in aid rate per hectare and varying share of arable land on farms. 
Faktorer som gör uppskattningen mindre exakt är bland annat varierande stödsatser per hektar och olika andelar åkermark på jordbruk.
As noted in our Annual Report40, we identified “some positive changes in farming practices following the introduction of the scheme, especially in terms of EFAs”. 
Som vi angav i årsrapporten40 identifierade vi ”några positiva förändringar av jordbruksmetoderna till följd av införandet av stödet, särskilt när det gäller arealer med ekologiskt fokus”.
For those holdings where the introduction of greening did result in a positive change in farming practice, we estimated the share of arable land on which such changes occurred. 
För de jordbruksföretag där införandet av miljöanpassning verkligen ledde till en positiv förändring av jordbruksmetoderna uppskattade vi den andel av åkermarken där sådana förändringar inträffade.
We found this share was around 15 %41 for crop diversification and around 4 %42 for EFAs. 
diversifiering av grödor och cirka 4 %42 för områden med ekologiskt fokus.
Taking into account the holdings on which no change of farming practices was required at all, as well as the fact that arable land makes up around 60 %43 of all farmland in the EU, this means that around 1 % of EU farmland required more crop diversification, and around 1 % required new EFAs following the introduction of greening. 
När man tar hänsyn till de jordbruksföretag som inte alls behövde ändra sina jordbruksmetoder och till att åkermark utgör cirka 60 %43 av all jordbruksmark i EU, betyder det att det på cirka 1 % av EU:s jordbruksmark krävdes mer diversifiering av grödor och att cirka 1 % måste få nya områden med ekologiskt fokus när miljöanpassningen infördes.
Our estimates are very close to those produced by the JRC. 
Våra uppskattningar ligger mycket nära de som har gjorts av gemensamma forskningscentrumet.
Based on advanced agri-economic modelling, the Commission’s researchers estimate44 that in total 4.5 % of EU farmland required reallocation (i.e. change of farming practice) due to new greening 40 41 42 43 44 For crop diversification, the maximum share of arable land on which farming practice may have had to change was limited to 25 % (where a farmer growing a single crop diversified in 2015 to comply with the 75 % greening ceiling on the main crop). 
Baserat på avancerad jordbruksekonomisk modellering uppskattar kommissionens forskare44 att totalt 4,5 % av EU:s jordbruksmark behövde ställas om (dvs. ändra jordbruksmetoderna) på grund av nya miljöanpassningskrav, varav 1,8 % gällde diversifiering av grödor, 2,4 % gällde områden med ekologiskt fokus och 1,5 % gällde permanent gräsmark45 (se figur 6).
For EFAs, the maximum share of arable land on which farming practice may have had to change was limited to 5 % (where a farmer without any EFAs in 2014 introduced new EFAs on the farm in order to meet the 5 % greening requirement in 2015). 
42 43 44 45 När det gäller områden med ekologiskt fokus var den högsta andelen åkermark där jordbruksmetoderna kunde behöva ändras begränsad till 5 % (när en jordbrukare utan områden med ekologisk fokus 2014 införde nya sådana områden på jordbruket för att uppfylla miljöanpassningskraven på 5 % 2015).
Our result is below 5 % because many of the holdings which had to introduce more EFAs in the wake of greening did have some areas qualifying as EFAs already in 2014. 
Vårt resultat är lägre än 5 % eftersom många av de jordbruksföretag som skulle införa fler områden med ekologiskt fokus när miljöanpassningen infördes redan 2014 hade några områden som kunde anses ha ekologiskt fokus.
In our analysis presented in the annual report 2016 we omitted this last step (i.e. translating shares of arable land into shares of all farmland). 
I den analys som vi presenterade i årsrapporten om 2016 fanns inte det sista steget med (dvs. omvandlingen av andelar åkermark till andelar av all jordbruksmark).
In paragraph 7.56 we concluded that “positive changes amounted to 3.5 % of arable land”. 
I punkt 7.56 var slutsatsen att vi fann ”positiva förändringar för 3,5 % av åkermarken”.
This reconciles to the intermediary results presented in Figure 5 (2 % of arable land for crop diversification + 1.5 % of arable land for EFAs = 3.5 %). 
Detta stämmer med de delresultat som presenteras i figur 5 (2 % av åkermarken till diversifiering av grödor + 1,5 % av åkermarken till arealer med ekologiskt fokus = 3,5 %).
Louhichi, K., Ciaian, P., Espinosa, M., Perni, A., Gomez y Paloma, S., ‘Economic Impacts of CAP greening: An application of an EU-wide Individual Farm Model for CAP analysis (IFM-CAP)’, European Review of Agricultural Economics, Forthcoming, 2017. 27 Paragraph 7.56 of the Annual report of the Court of Auditors on the implementation of the budget concerning the financial year 2016 (OJ C 322, 28.9.2017). 
Louhichi, K., Ciaian, P., Espinosa, M., Perni, A., Gomez y Paloma, S., Economic Impacts of CAP greening: An application of an EU-wide Individual Farm Model for CAP analysis (IFM-CAP) (ekonomiska effekter av GJP:s miljöanpassningsstöd: tillämpning av en modell för GJP-analys av enskilda jordbruk i hela EU), European Review of Agricultural Economics, kommande nummer, 2017.
Figure 6 – Greening led to change in farming practice on around 5 % of EU farmland (JRC model-based estimate) permanent crops (exempt from greening) ≈ 6 % of EU farmland EU farmland permanent grassland ≈ 34 % of EU farmland arable land ≈ 60 % of EU farmland Change in farming practices attributable to greening: permanent grassland (ESPG) ≈ 1.5 % of EU farmland arable land (EFA) ≈ 2.4 % of EU farmland arable land (crop diversification) ≈ 1.8 % of EU farmland Source: ECA, based on JRC study results and Eurostat data (Farm Structure Survey 2013). 
29 Figur 6 – Miljöanpassningen ledde till ändrade jordbruksmetoder på cirka 5 % av EU:s jordbruksmark (gemensamma forskningscentrumets modellbaserade uppskattning) Källa: Revisionsrätten, baserat på resultat i studier från gemensamma forskningscentrumet och uppgifter från Eurostat (undersökning om jordbrukets struktur 2013).
It is important to note that both our estimates and those of the JRC concern the area on which – following the introduction of greening – a change in farming practice occurred. 
Det är viktigt att notera att både våra och gemensamma forskningscentrumets uppskattningar gäller den areal där jordbruksmetoderna har ändrats sedan miljöanpassningen infördes.
They do not represent the area affected by the positive impact of such changes. 
De motsvarar inte den areal som påverkas av ändringarnas positiva effekter.