natgillin/translations-raw huggingface dataset:
We make recommendations to Commission and INEA aimed at improving the potential for synergies, strengthening the framework for INEA’s management of the delegated programmes, ensuring greater harmonisation and transparency of the CEF project selection procedures, setting better conditions for timely implementation of the CEF and redesigning the performance framework to better monitor CEF project results. 
Vi lmnar rekommendationer till kommissionen och Inea som syftar till att frbttra potentialen fr synergieffekter, strka ramen fr Ineas frvaltning av de delegerade programmen, skerstlla kad harmonisering av och insyn i FSE:s frfaranden fr projekturval, faststlla bttre frutsttningar fr att FSE-programmet ska genomfras i tid och ndra prestationsramen s att resultaten av FSE-projekt kan vervakas bttre.
ECA special report pursuant to Article 287(4), second subparagraph, TFEU. 50 
Revisionsrttens srskilda rapport i enlighet med artikel 287.4 andra stycket i EUF-frdraget. 50
EN 2019 Special Report NO EU information systems supporting border control - a strong tool, but more focus needed on timely and complete data 
SV 2019 Srskild rapport 20 EU:s informationssystem till std fr grnskontroll Đ ett kraftfullt verktyg, men mer fokus p aktuella och fullstndiga uppgifter behvs nr
Contents Executive summary Introduction The Schengen area The information systems used to control the Schengen area external borders Audit scope and approach Observations The information systems’ design facilitates efficient border checks, but resolving weaknesses takes a long time Information systems were generally in line with EU requirements but did not operate with equal efficiency Delays in the implementation of Eurosur and PNR prevented border authorities from sharing important information Schengen evaluations assess national border checks, but resolving weaknesses takes a long time EU Member States make only limited use of available EU funding to improve information systems for border control Border guards do not always get complete data from the systems, which undermines the efficiency of checks Member States are making increasing use of the systems to share information, but checks could be more systematic Information was not complete in some of the systems Events are not always recorded promptly in the systems Conclusions and recommendations Annex Brief description of the information systems selected Paragraph I-XII 01-08 01-08 03-08 09-15 16-82 16-82 17-23 24-32 33-43 44-46 47 48-62 63-76 77-82 83-95 2 Acronyms and abbreviations Glossary Replies of the Commission Audit team Timeline 3 
Innehllsfrteckning Sammanfattning Inledning Schengenomrdet Informationssystem som anvnds fr att kontrollera Schengenomrdets yttre grnser Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod Iakttagelser Informationssystemens utformning frmjar effektiva grnskontroller, men det tar lng tid att avhjlpa brister Punkt IĐXII 01Đ08 01Đ08 03Đ08 09Đ15 16Đ82 16Đ82 17Đ23 24Đ32 33Đ43 44Đ46 47 48Đ62 63Đ76 77Đ82 83Đ95 Informationssystemen verensstmde i allmnhet med EU:s krav, men alla fungerade inte lika effektivt Frseningar i genomfrandet av Eurosur och PNR gjorde att grnsmyndigheter inte kunde dela viktig information Schengenutvrderingar bedmer nationella grnskontroller, men det tar lng tid att avhjlpa brister EU:s medlemsstater anvnder tillgnglig EU-finansiering endast i begrnsad omfattning fr att frbttra informationssystemen fr grnskontroller Grnskontrolltjnstemn fr inte alltid fullstndiga uppgifter frn systemen, vilket undergrver kontrollernas effektivitet Medlemsstaterna anvnder systemen i allt strre utstrckning fr att dela information, men kontrollerna skulle kunna vara mer systematiska Informationen var inte fullstndig i vissa system Incidenter registreras inte alltid snabbt i systemen Slutsatser och rekommendationer Bilaga Kort beskrivning av de utvalda informationssystemen 2
Executive summary I The creation of the Schengen area abolished border checks between participating countries comprising 22 EU Member States and four other European countries. 
Sammanfattning I I och med inrttandet av Schengenomrdet avskaffades grnskontroller mellan de deltagande lnderna, vilka bestr av 22 EU-medlemsstater och fyra andra europeiska lnder.
Control of the external borders is of high interest to EU citizens and other stakeholders. 
Kontroll av de yttre grnserna r av stort intresse fr EU:s invnare och andra berrda parter.
II To help border guards control the Schengen area’s external borders, the EU has set up the following information systems or common frameworks for exchange of information: the Schengen Information System (SIS II); the Visa Information System (VIS); Eurodac (European Asylum Dactyloscopy Database - Fingerprint comparison system). 
II I syfte att hjlpa grnskontrolltjnstemnnen att kontrollera Schengenomrdets yttre grnser har EU tagit fram fljande informationssystem eller gemensamma ramar fr informationsutbyte: Schengens informationssystem (SIS II), Informationssystemet fr viseringar (VIS) och Eurodac (den europeiska databasen ver asylskandes fingeravtryck Đ systemet fr jmfrelse av fingeravtryck).
In addition, the European Border Surveillance System (Eurosur) and the Passenger Name Record systems (PNR) provide further support to border authorities. 
Vidare ger det europeiska grnsvervakningssystemet (Eurosur) och systemen fr passageraruppgifter (PNR-uppgifter) ytterligare std till grnsmyndigheter.
III Setting-up and maintaining these systems required substantial investment from both the EU and the participating Schengen states. 
III Det har krvts betydande investeringar frn bde EU och de deltagande Schengenstaterna fr att upprtta och underhlla dessa system.
Based on available information, we estimate that the EU budget provided over €600 million to set up these systems. 
P grundval av den tillgngliga informationen uppskattar vi att EU via budgeten har tillhandahllit ver 600 miljoner euro fr att upprtta dessa system.
Considering the increasing pressure at the EU external borders caused by recent security and migratory situations, our audit aimed at identifying aspects in the design and use of these systems that can help border guards do their job more efficiently. 
Med tanke p det kande trycket p EU:s yttre grnser p grund av den senaste tidens skerhets-och migrationssituationer syftade vr revision till att identifiera aspekter av utformningen och anvndningen av dessa system som kan hjlpa grnskontrolltjnstemn att utfra sitt jobb p ett effektivare stt.
Furthermore, our observations and recommendations can help target the EU funding that will be made available in the next multi annual financial framework in support of these systems. 
Dessutom kan vra iakttagelser och rekommendationer bidra till att rikta den EU-finansiering som kommer att tillgngliggras i nsta flerriga budgetram fr att stdja dessa system.
However, some data is currently not included in the systems, while other data is either not complete or not entered in a timely manner. 
Vissa uppgifter ingr dock fr nrvarande inte i systemen, medan andra uppgifter antingen inte r fullstndiga eller inte matas in i tid.
V We found that the systems are generally well designed to facilitate border checks and that the Member States (Finland, France, Italy, Luxembourg and Poland) we visited generally complied with the applicable legal framework. 
V Vi konstaterade att systemen i allmnhet r vl utformade fr att underltta grnskontroller och att de medlemsstater vi beskte (Finland, Frankrike, Italien, Luxemburg och Polen) generellt sett efterlevde tillmplig lagstiftning.
Nevertheless, some countries’ national SIS II and VIS components facilitate more efficient border checks than others. 4 
Vissa lnders nationella SIS II-och VIS-komponenter mjliggr dock effektivare grnskontroller n andra. 4
VI There were long delays in the implementation of IT solutions for Eurosur and PNR, both at EU and national level. 
VI Genomfrandet av it-lsningar fr Eurosur och PNR frsenades kraftigt bde p EU-niv och nationell niv.
This prevented border guards and other authorities of the intended benefits of these systems. 
Detta ledde till att grnsbevakningar och andra myndigheter inte fick ta del av de frdelar som det var tnkt att systemen skulle ge.
VII The Schengen evaluation mechanism plays an important role in securing EU external borders. 
VII Utvrderingsmekanismen fr Schengen spelar en viktig roll i frga om att skra EU:s yttre grnser.
Evaluations are generally thorough and methodical, and address key aspects of the systems. 
Utvrderingarna r vanligtvis grundliga och metodiska och behandlar centrala aspekter av systemen.
However, it takes a long time for the Member States to remedy weaknesses identified. 
Det tar dock lng tid fr medlemsstaterna att avhjlpa de brister som identifieras.
This is due to a lack of binding deadlines for the adoption of evaluation reports and the implementation of corrective actions. 
Det beror p att det inte finns bindande tidsfrister fr att anta utvrderingsrapporter och genomfra korrigerande tgrder.
VIII Although the Member States are making increasing use of the information systems, this use could be more systematic. 
VIII Medlemsstaterna anvnder informationssystemen i allt strre utstrckning, men anvndningen skulle kunna vara mer systematisk.
We carried out a survey of border guards and found that more than half of them had at some point allowed people to cross borders without consulting the systems. 
Vi genomfrde en underskning bland grnskontrolltjnstemn och konstaterade att ver hlften av dem vid ngot tillflle hade tilltit mnniskor att korsa grnserna utan att anvnda systemen.
Furthermore, we noted a discrepancy between the number of visas issued and the number of visas checked. 
Vidare konstaterade vi en skillnad mellan det antal viseringar som hade utfrdats och det antal viseringar som hade kontrollerats.
IX Border guards use the data in the systems as their basis for making decisions that affect the safety of European citizens. 
IX Grnskontrolltjnstemn anvnder uppgifter i systemen som grund fr att fatta beslut som pverkar de europeiska invnarnas skerhet.
We found little reference to data quality control in the legal acts governing the European information systems. Although eu-LISA performs automated monthly quality checks of the data in SIS II, the results are available only to the Member States concerned and therefore, it is not possible for the agency or the Commission, to evaluate the progress individual countries have made in addressing data quality issues. 
Vi fann f hnvisningar till kontroll av uppgiftskvalitet i de rttsakter som reglerar EU:s informationssystem. ven om eu-LISA gr automatiska kvalitetskontroller av uppgifterna i SIS II varje mnad, r resultaten endast tillgngliga fr de berrda medlemsstaterna, vilket gr att varken byrn eller kommissionen kan bedma vilka framsteg enskilda lnder har gjort nr det gller att tgrda problem med uppgiftskvaliteten.
Neither eu-LISA nor the Commission have any enforcement powers to ensure that Member States correct data quality issues in a timely manner. 
Varken eu-Lisa eller kommissionen har befogenhet att se till att medlemsstaterna korrigerar problem med uppgiftskvaliteten inom rimlig tid.
X Border guards do not always get timely and complete data from the information systems. 
X Grnskontrolltjnstemn fr inte alltid aktuella och fullstndiga uppgifter frn informationssystemen.
For example, when border guards check a name in SIS II, they may receive hundreds of results (mostly false positives), which they are legally required to check manually. 
Nr grnskontrolltjnstemn exempelvis kontrollerar ett namn i SIS II kan de f hundratals resultat (mest falska positiva resultat) som de enligt lag r skyldiga att g igenom manuellt.
This not only makes border checks less efficient, but also increases the risk of overlooking real hits. 
Detta leder inte bara till att grnskontrollerna blir mindre effektiva utan kar ven risken fr att verkliga trffar frbises.
Incomplete records in SIS II also affect other systems linked to it. 
Ofullstndiga uppgifter i SIS II pverkar ven andra system som r kopplade till SIS II.
XI Except in the case of Eurodac, there are generally no compulsory deadlines on entering data. 
XI Frutom nr det gller Eurodac finns det generellt sett inga obligatoriska tidsfrister fr att fra in uppgifter.
For example, Eurosur is meant to provide real-time information on the situation at the borders. 
Syftet med Eurosur r till exempel att ge realtidsinformation om situationen vid grnserna.
However, while some of the countries covered by our audit do indeed enter information in Eurosur on a real-time basis, others do so only once a week. 
Vissa av de lnder som omfattas av vr revision fr ocks in uppgifter i Eurosur i realtid, medan andra gr det endast en gng i veckan.
Since Eurodac started operating in 2003, there has not been a single year in 5 which all Member States have transmitted the required information on time. 
Sedan Eurodac brjade anvndas 2003 har inte alla medlemsstater verfrt den information som krvs i tid ngot enda r.
Delayed transmission can lead to the wrong country being designated responsible for processing the asylum application. 
Frsenade verfringar kan leda till att fel land anges som ansvarigt fr att behandla en asylanskan.
XII We make the following recommendations to the Commission: o Promote the use of SIS II and VIS training environments o Speed up the correction of weaknesses detected during Schengen evaluations o Analyse discrepancies in visa checks o Improve data quality control procedures o Reduce delays in data entry 6 
XII Vi lmnar fljande rekommendationer till kommissionen: o Frmja anvndning av utbildningsmiljer fr SIS II och VIS. o Pskynda korrigeringen av brister som upptcks under Schengenutvrderingarna. o Analysera skillnader nr det gller viseringskontroller. o Frbttra frfarandena fr att kontrollera uppgifters kvalitet. o Minska frseningarna med uppgiftsinmatning. 6
Introduction The Schengen area 01 The creation of the Schengen area, currently encompassing 26 Schengen States, (see Figure 1), enabled all travellers to cross internal borders without being subject to border checks. 
Inledning Schengenomrdet 01 Inrttandet av Schengenomrdet, som fr nrvarande omfattar 26 Schengenstater (se figur 1), gjorde det mjligt fr alla resenrer att korsa inre grnser utan att genomg grnskontroller.
In addition to abolishing border checks, the participating countries agreed to a common visa policy and formalised police and judicial cooperation. 
Utver att avskaffa grnskontroller kom de deltagande lnderna verens om en gemensam viseringspolitik och formaliserat polisirt och rttsligt samarbete.
02 Two thirds of EU citizens see the Schengen area as one of the EU’s main achievements. 
02 Tv tredjedelar av EU:s medborgare betraktar Schengenomrdet som en av EU:s strsta landvinningar.
However, nearly 70 % expect the EU to do more to protect its external borders1. 
Nstan 70 % frvntar sig dock att EU ska gra mer fr att skydda de yttre grnserna1.
7 1 Eurobarometer 89.2, 2018. 
1 Eurobarometern 89.2, 2018.
The information systems used to control the Schengen area external borders 03 Abolishing internal borders requires effective control and surveillance of external borders in order to prevent crime and terrorism and to control migration. 
Informationssystem som anvnds fr att kontrollera Schengenomrdets yttre grnser 03 Avskaffandet av inre grnser ndvndiggr ndamlsenlig kontroll och vervakning av yttre grnser fr att frebygga brottslighet och terrorism och kontrollera migrationen.
To help border guards control the Schengen area external borders, the EU set up a number of information systems or common frameworks for exchange of information. 
EU har upprttat ett antal informationssystem eller gemensamma ramar fr utbyte av information fr att hjlpa grnskontrolltjnstemn att kontrollera Schengenomrdets yttre grnser.
The systems most commonly used are: the Schengen Information System (SIS II); the Visa Information System (VIS); Eurodac (European Asylum Dactyloscopy Database - Fingerprint comparison system); the European Border Surveillance System (Eurosur) and the Passenger Name Record systems (PNR) (see Figure 2). 
Fljande system anvnds mest: Schengens informationssystem (SIS II), Informationssystemet fr viseringar (VIS), Eurodac (den europeiska databasen ver asylskandes fingeravtryck Đ systemet fr jmfrelse av fingeravtryck), det europeiska grnsvervakningssystemet (Eurosur) och systemen fr passageraruppgifter (PNR-uppgifter) (se figur 2).
In addition, the EU is developing two additional information systems relevant for border security, the Entry/Exit System, the European Travel Information and Authorisation System, which should be operational in 2020 and 2021 respectively. 
Dessutom hller EU p att ta fram ytterligare tv informationssystem av relevans fr grnsskerhet Đ in-och utresesystemet och EU-systemet fr reseuppgifter och resetillstnd (Etias) Đ som br vara i drift 2020 respektive 2021.
04 Border guards in the Schengen States use SIS II, VIS and Eurodac to check individuals at border checkpoints. 
04 Grnskontrolltjnstemn i Schengenstaterna anvnder SIS II, VIS och Eurodac fr att kontrollera enskilda personer vid grnsvergngar.
Eurosur and PNR are used to obtain information about events occurring at and beyond the EU’s external borders and about passengers on flights arriving at the borders. 
Eurosur och PNR anvnds fr att hmta information om hndelser vid och bortom EU:s yttre grnser och om passagerare p flygplan som anlnder vid grnserna.
They help to anticipate events relevant to border security. 
De bidrar till att frutse hndelser av relevans fr grnsskerhet.
Figure 3 shows how border guards are meant to use these systems during border checks, with a more detailed description, including which of the information systems are available to which countries, provided in the Annex. 9 
Figur 3 visar hur det r meningen att grnskontrolltjnstemn ska anvnda systemen vid grnskontroller, med en mer detaljerad beskrivning, inbegripet vilka informationssystem som finns tillgngliga i vilka lnder, i bilagan. 9
05 Different national law enforcement agencies, as well as customs, visa and judicial authorities are also users of the system. 
05 Olika nationella brottsbekmpande myndigheter, liksom tullmyndigheter, viseringsmyndigheter och rttsliga myndigheter, anvnder ocks systemet.
In the case of PNR, the information is provided by airlines. 
Nr det gller PNR tillhandahlls informationen av flygbolag.
06 The border guards (and other authorities) using the systems in the Member States have access to the EU central systems via their own national systems, which are specifically developed for this purpose. 
06 Grnsbevakningar (och andra myndigheter) som anvnder systemen i medlemsstaterna har tillgng till EU:s centrala system via sina egna nationella system som r srskilt utformade fr detta ndaml.
EU lawmakers have set minimum requirements for the implementation of these national information systems in EU law2. 
EU:s lagstiftare har faststllt minimikrav fr genomfrandet av dessa nationella informationssystem i EU:s lagstiftning2.
07 At EU level, the European Commission, specifically the Directorate General for Migration and Home Affairs (DG HOME), has overall responsibility for the development and funding of the information systems, except PNR which does not have an EU-level central component (but can benefit from EU funding). 
07 P EU-niv har Europeiska kommissionen, och nrmare bestmt generaldirektoratet fr migration och inrikes frgor, det vergripande ansvaret fr att utveckla och finansiera informationssystemen, frutom PNR, som inte har ngon central komponent p EU-niv (men som kan f EU-finansiering).
Since 2012, the Commission has tasked the European Union Agency for the Operational Management of Large-Scale Information systems in the Area of Freedom, Security and Justice (“eu-LISA”) with storing data and maintaining SIS II, Eurodac, and VIS. 
Sedan 2012 har kommissionen gett Europeiska unionens byr fr den operativa frvaltningen av stora it-system inom omrdet frihet, skerhet och rttvisa (eu-Lisa) i uppdrag att lagra uppgifter och underhlla SIS II, Eurodac och VIS.
Eurosur, meanwhile, is managed by the European Border and Coast Guard Agency (EBCGA), known as Frontex, and the Member States. 
Eurosur frvaltas av Europeiska grns-och kustbevakningsbyrn, som kallas Frontex, och medlemsstaterna.
11 2 Regulation (EU) No 1987/2006 for SIS II, Council Decision 2007/533/JHA on SIS II No 767/2008 for VIS, Regulation (EU) No 603/2013 for Eurodac and Regulation (EU) No 1052/2013 for Eurosur. 
11 2 Frordning (EU) nr 1987/2006 fr SIS II, rdets beslut 2007/533/RIF om SIS II, frordning (EG) nr 767/2008 fr VIS, frordning (EU) nr 603/2013 fr Eurodac och frordning (EU) nr 1052/2013 fr Eurosur.
Directive (EU) 2016/681for PNR. 
Direktiv (EU) 2016/681 fr PNR.
08 Based on available information, we estimate that the EU budget provided over €600 million3 to cover the cost of setting up the EU level components for the systems covered by our audit. 
08 Utifrn tillgnglig information uppskattar vi att EU via sin budget anslog ver 600 miljoner euro3 fr att tcka kostnaderna fr att upprtta komponenterna p EU-niv fr de system som omfattas av vr revision.
The total annual cost of operating the systems was approximately €61.5 million4. 
Den totala rliga kostnaden fr driften av systemen uppgick till omkring 61,5 miljoner euro4.
In addition, Member States contribute towards the cost of developing and maintaining the national systems from their own budgets. Although information on Member States’ spending on their national systems is not always available, there are indications that these amounts are significant. 
Vidare bidrar medlemsstaterna till kostnaderna fr att utveckla och underhlla de nationella systemen frn sina egna budgetar. ven om uppgifter om medlemsstaternas utgifter fr de nationella systemen inte alltid r tillgngliga finns det tecken p att dessa belopp r betydande.
For example, Member States spent approximately €235 million on setting up SIS II in addition to €95 million paid for from the EU budget5. 
Exempelvis anvnde medlemsstaterna omkring 235 miljoner euro fr att inrtta SIS II, utver 95 miljoner euro frn EU:s budget5.
3 4 5 The amount is based on information included in documents published by the Commission or information obtained from their accounting system (for SIS II and VIS). 
12 3 4 5 Beloppet r baserat p information i dokument som offentliggjorts av kommissionen eller information som inhmtats frn dess redovisningssystem (fr SIS II och VIS).
This amount does not include the cost of developing Eurodac, for which no aggregated figures were available. 
Beloppet inkluderar inte kostnaden fr att utveckla Eurodac som det inte finns ngra aggregerade siffror tillgngliga fr.
This includes eu-LISA’s 2017 commitments directly related to the information systems covered by the audit and Frontex’s 2017 commitments related to Eurosur, and SIS/VIS/Eurodac implementation of payments appropriations from DG Home 2017. 
Detta inbegriper eu-Lisas taganden 2017 med direkt anknytning till de informationssystem som omfattas av revisionen och Frontex taganden 2017 med anknytning till Eurosur samt genomfrandet av betalningsbemyndiganden fr SIS, VIS och Eurodac frn GD Migration och inrikes frgor 2017.
European Court of Auditors, Special Report 03/2014, “Lessons from the European Commission’s development of the second generation Schengen Information System (SIS II)”. 12 
Revisionsrttens srskilda rapport nr 3/2014 Lrdomar som dragits av Europeiska kommissionens utveckling av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II).