natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Reduced carbon reserves and increased CO2 emissions Loss of nutrients and soil moisture Climate change Biodiversity loss Source: ECA, based on World Resources Institute, Ecosystems and Human Well-being: Desertification Synthesis, 2005, p. 
Klimatförändringar Ökenspridning och fukt i jorden Minskad mångfald av växter och jordlevande organismer Förlust av biologisk mångfald Minskade kolreserver och ökade koldioxidutsläpp Förlust av näringsämnen Källa: Revisionsrätten, på grundval av World Resources Institute, Ecosystems and Human Well-being: Desertification Synthesis, 2005, s.
Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC), “Global Warming of 1.5°C”, 2018, Approval Session, pp. 3-72; Settele, J. et al., “Terrestrial and Inland Water Systems”, Climate Change 2014: Impacts, Adaptation and Vulnerability. 
12 Mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC), Global Warming of 1.5°C, 2018, sammanträdet för godkännande, s. 3-72; Settele, J. m.fl., ”Terrestrial and Inland Water Systems”, Climate Change 2014: Impacts, Adaptation and Vulnerability.
Contribution of Working Group II to the Fifth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change, [Field, C. B., Barros, V. R., Dokken, D. J., Mach, K. J., Mastrandrea, M. D., Bilir, T. E., Chatterjee, M., Ebi, K. L., Estrada, Y. O., Genova, R. C., Girma, B., Kissel, E. S., Levy, A. N., MacCracken, S., Mastrandrea, P. R. and White, L. L. (eds.)]. 
Contribution of Working Group II to the Fifth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change, [Field, C. B., Barros, V. R., Dokken, D. J., Mach, K. J., Mastrandrea, M. D., Bilir, T. E., Chatterjee, M., Ebi, K. L., Estrada, Y. O., Genova, R. C., Girma, B., Kissel, E. S., Levy, A. N., MacCracken, S., Mastrandrea, P. R. och White, L. L. (red.)].
Cambridge University Press, 2014, pp. 271-359.; Seidl, R. et al., “Forest disturbances under climate change”, Nature Climate Change, 7, 2017, pp. 395-402, 7 doi:10.1038/nclimate3303. 
Cambridge University Press, 2014, s. 271–359; Seidl, R. m.fl., ”Forest disturbances under climate change”, Nature Climate Change, 7, 2017, s.
In 2008, the European Environment Agency (EEA) carried out a study13 on desertification in southern, central and eastern Europe, covering 1.68 million km2. 
År 2008 utförde Europeiska miljöbyrån en undersökning13 om ökenspridning i södra, centrala och östra Europa, som täckte ett område på 1,68 miljoner km2.
In 2017, a follow-up study14, based on the same methodology, was carried out. 
Under 2017 gjordes en uppföljande undersökning14 baserat på samma metod.
This research showed that the amount of territory with a high or very high sensitivity to desertification had increased by 177 000 km2 – an area approximately equivalent to the size of Greece and Slovakia combined – in less than a decade (see Table 1). 
Denna forskning visade att den del av territoriet där känsligheten är hög eller mycket hög för ökenspridning hade ökat med 177 000 km2 – ett område som ungefär motsvarar Grekland och Slovakien tillsammans – på mindre än ett årtionde (se tabell 1).
Table 1 – Sensitivity to desertification in southern, central and eastern Europe, 2008 and 2017 11 Low TOTAL thousand km2 10 419 467 1 680 1 thousand km2 28 381 413 1 680 2 23 24 100 Difference between 2008 and 2017 2008 % 2017 % thousand km2 +18 -38 -54 - +1.1 -2.2 % Very high High Moderate 224 13 25 383 23 +159 +9.5 Very low 560 33 475 28 -85 -5.1 28 -3.2 100 - Source: ECA, basedonPrăvălieetal.,2017. 
Tabell 1 – Känslighet för ökenspridning i södra, centrala och östra Europa, 2008 och 2017 11 Mycket hög Antal tusen km2 13 Antal tusen km2 % Skillnader mellan 2008 och 2017 2008 % 2017 Antal tusen km2 % Hög 10 1 28 23 2 +18 +1,1 +9,5 Måttlig 224 25 383 +159 Mycket låg TOTALT 560 1 680 33 475 23 28 −85 −2,2 Låg 419 381 −38 −5,1 467 28 100 413 1 680 24 100 −54 – −3,2 – Källa: Europeiska revisionsrätten, på grundval av Prăvălie m.fl., 2017.
Based on the follow-up study, Figure 2 shows the deteriorating situation in southern Europe and the Balkans. 
Baserat på uppföljningsundersökningen visar figur 2 hur situationen försämras i södra Europa och Balkan.
13 14 The study covered Portugal, Spain, southern region of France, Italy, Slovenia, Croatia, Bosnia and Herzegovina, Montenegro, Serbia, Albania, Greece, FYROM, Romania and Bulgaria. 
Undersökningen omfattade Portugal, Spanien, södra Frankrike, Italien, Slovenien, Kroatien, Bosnien och Hercegovina, Montenegro, Serbien, Albanien, Grekland, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Rumänien och Bulgarien.
Prăvălie, R., Patriche, C., Bandoca, G., “Quantification of land degradation sensitivityareas in Southern and Central Southeastern Europe. 
Prăvălie, R., Patriche, C. och Bandoca, G., ”Quantification of land degradation sensitivity areas in Southern and Central Southeastern Europe.
New results based on improving DISMED methodology with new climate data”, Catena – An Interdisciplinary Journal of Soil Science – Hydrology – Geomorphology focusing on Geoecology and Landscape Evolution, No 158, 2017; pp. 309-320. 
New results based on improving DISMED methodology with new climate data”, Catena – An Interdisciplinary Journal of Soil Science – Hydrology – Geomorphology focusing on Geoecology and Landscape Evolution, nr 158, 2017, s. 309–320.
Figure 2 – Sensitivity Desertification Index in the EU15 for 2008 and 2017 Source: Prăvălieet al.,2017. 
Figur 2 – Index över känslighet för ökenspridning i EU15, 2008 och 2017 Källa: Prăvălie m.fl., 2017.
Cyprus, which was not in the scope of the above-mentioned study, is especially badly affected: studies have identified that 99 % of the country is vulnerable to desertification16. 
Cypern, som inte omfattades av den ovannämnda undersökningen, är särskilt hårt drabbat: undersökningar har visat att 99 % av landet är sårbart för ökenspridning16.
Annex I contains maps showing susceptibility to desertification in the five Member States we visited (see paragraph 26). 
Bilaga I innehåller kartor som visar känslighet för ökenspridning i de fem medlemsstater som vi besökte (se punkt 26).
12 15 Both maps use the same methodology, although for the 2017 map an additional Climate Quality Index was considered. 
Heta halvöknar finns i södra Europa, där undersökningar visar att klimatet håller på att förändras Båda kartorna har tagits fram med samma metod, men för 2017 års karta beaktades även ett klimatkvalitetsindex.
16 I.A.CO Environmental & Water Consultants, Cyprus, 2008. 
I.A.CO Environmental & Water Consultants, Cypern, 2008.
This phenomenon is already extending northwards. 
Detta fenomen sprids redan norrut.
Scientific evidence suggests that man-made emissions have substantially increased the probability of drought years in the Mediterranean region19. 
Vetenskapliga belägg tyder på att mänskligt orsakade utsläpp har ökat sannolikheten avsevärt för år av torka i Medelhavsområdet19.
With climate change, water is becoming scarcer in parts of Europe, and studies have identified that droughts occur more frequently20. 
I och med klimatförändringen blir vattenresurserna allt knappare i delar av Europa, och undersökningar har visat att torka inträffar allt oftare20.
This increases vulnerability to desertification. 
Det ökar sårbarheten för ökenspridning.
According to the climate change models used by the Commission, temperatures are projected to increase by more than 2°C in certain regions (such as Spain) by the end of the century. 
Enligt de klimatförändringsmodeller som kommissionen använder förväntas temperaturerna stiga med mer än 2 °C i vissa regioner (till exempel i Spanien) mot slutet av århundradet.
Over the same time period, summer precipitation is projected to decrease by 50 % or more in southern Europe21. 
Under samma period förväntas nederbörden under somrarna minska med 50 % eller mer i södra Europa21.
In their 2018 report22, the Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC) confirmed with high confidence that temperatures on extreme hot days in mid-latitudes will increase by up to about 3°C at global IPCC Fifth Assessment Report, Working Group III Report “Climate Change 2014: Mitigation of Climate Change”; EEA, Climate Change Impacts and Vulnerability, 2016; the Court’s Landscape review: EU action on energy and climate change, paragraph 117. 
Mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC) bekräftade i sin rapport från 201822 med stor säkerhet att temperaturerna under extremt heta dagar på mellanlatituder kommer att öka med upp till 3 °C vid en global uppvärmning på 1,5 °C och med cirka 4 °C vid 2 °C, och att antalet heta dagar förväntas öka i de flesta landregioner. 10. De modeller som kommissionen använder ger också prognoser för risken för ökenspridning, som uppskattas vara stor särskilt i Spanien, södra Italien, Portugal och (klimatförändringar, effekter och sårbarhet), 2016; revisionsrättens översiktliga analys EU:s åtgärder på området energi och klimatförändringar, punkt 117.
See e.g. Spinoni, J., Vogt, J., Barbosa, P., McVormick, N., Dosio, A., “Is Europe at risk of desertification due to climate change?”, Geophysical Research Abstracts Vol. 
Spinoni, J., Vogt, J., Barbosa, P., McVormick, N. och Dosio, A., ”Is Europe at risk of desertification due to climate change?”, Geophysical Research Abstracts Vol.
20, 2018,. 
20, 2018, EGU2018–9557, EGU:s generalförsamling 2018.
EGU2018-9557, 2018 EGU General Assembly IPCC, “Global Warming of 1.5°C”, 2018, Approval Session, pp. 3-36; Gudmundsson, L. and Seneviratne, S. I., “Anthropogenic climate change affects meteorological drought risk in Europe”, Environmental Research Letters, 11(4), 2016, 044005, doi:10.1088/1748-46 9326/11/4/044005; Gudmundsson,L.,Seneviratne,S.I.,andZhang,X.,2017,“Anthropogenic climate change detected in European renewable freshwater resources”, Nature Climate Change, 7, p. 
IPCC, Global Warming of 1.5°C, 2018, sammanträdet för godkännande, s. 3-36; Gudmundsson, L. och Seneviratne, S. I., ”Anthropogenic climate change affects meteorological drought risk in Europe”, Environmental Research Letters, 11(4), 2016, 044005, doi:10.1088/1748-46 9326/11.4.044005; Gudmundsson, L., Seneviratne, S. I., och Zhang, X., 2017, ”Anthropogenic climate change detected in European renewable freshwater resources”, Nature Climate Change, 7, s.
See e.g. Poljansek, K., Marin Ferrer, M., De Groeve, T., Clark, I., (Eds.), “Science for disaster risk management 2017: knowing better and losing less”, Publications Office of the European Union, Luxembourg, 2017 and http://ec.europa.eu/environment/water/quantity/scarcity_en.htm. 
Se t.ex. Poljansek, K., Marin Ferrer, M., De Groeve, T. och Clark, I., (Eds.), Science for disaster risk management 2017: knowing better and losing less, Europeiska unionens publikationsbyrå Luxemburg, 2017 och http://ec.europa.eu/environment/water/quantity/scarcity_en.htm.
Climate Impacts in Europe. 
Climate Impacts in Europe (klimatpåverkan i Europa).
The JRC PESETA II project, 2014. 
JRC:s Peseta II-projekt, 2014.
Data from Dosio and Parulo 2011 and Dosio et al. 2012. 
Uppgifter från Dosio och Parulo 2011 samt Dosio m.fl., 2012.
13 17 18 19 20 21 22 IPCC, “Global Warming of 1.5°C”, 2018, Summary of Policy Makers, p. 
13 18 19 20 21 22 IPCC, Global Warming of 1.5°C, 2018, sammanfattning för beslutsfattare, s.
The models used by the Commission also provide projections on the risk of desertification, which is expected to be significant in particular in Spain, southern Italy, Portugal, and areas of south-eastern Europe including Bulgaria, Greece, Cyprus and the Danube Delta in Romania (see Figure 3). 
områden i sydöstra Europa inklusive Bulgarien, Grekland, Cypern och Donaudeltat i Rumänien (se figur 3).
Other studies report particularly strong increases in dryness and decreases in water availability in southern Europe and the Mediterranean when shifting from a 1.5°C to a 2°C global warming23. 
I andra studier rapporteras om särskilt stora ökningar av torka och minskningar av vattentillgången i södra Europa och Medelhavsområdet vid en övergång från en global uppvärmning på 1,5 °C till 2 °C23.
14 23 IPCC, “Global Warming of 1.5 °C”, 2018, Approval Session, pp. 3-41 and pp. 3-142; Schleussner, C.-F. et al., “Differential climate impacts for policy-relevant limits to global warming: The case of 1.5°C and 2°C”, Earth System Dynamics, 7(2), 2016b, pp. 327-351, doi:10.5194/esd-7-327-2016; Lehner, F. et al., “Projected drought risk in 1.5°C and 2°C warmer climates”, Geophysical Research Letters, 44(14), 2017, pp. 7419-7428, doi:10.1002/2017GL074117; Wartenburger, R. et al., “Changes in regional climate extremes as a function of global mean temperature: an interactiveplottingframework”,GeoscientificModelDevelopment,10,2017, pp.3609-3634, doi:10.5194/gmd-2017-33; Greve,P.,Gudmundsson,L.,andSeneviratne,S.I.,“Regionalscaling of annual mean precipitation and water availability with global temperature change”, Earth SystemDynamics,9(1),2018, pp.227-240, doi:10.5194/esd-9-227-2018; Samaniego,L.etal., “Anthropogenic warming exacerbates European soil moisture droughts”, Nature Climate Change, 8(5), 2018, pp. 421-426, doi:10.1038/s41558-018-0138-5. 
14 23 IPCC, Global Warming of 1.5°C, 2018, sammanträdet för godkännande, s. 3-41 och s. 3-142; Schleussner, C.-F. m.fl., ”Differential climate impacts for policy-relevant limits to global warming: The case of 1.5°C and 2°C”, Earth System Dynamics, 7(2), 2016b, s.
Figure 3 – Predicted change in desertification risk and aridity index in 2071-2100 compared to 1981-2010 − Predicted change in desertification risk24 under 2.4°C scenario (RCP 4.5 – left) and 4.3°C scenario (RCP 8.5 – right) in 2071-2100 compared to 1981-201025. 
Figur 3 – Förutspådda förändringar av risken för ökenspridning och ariditetsindexet 2071– 2100 jämfört med 1981–2010 − Förutspådda förändringar av risken för ökenspridning24 enligt 2,4 °C-scenariot (RCP4,5 – vänster) och 4,3 °C-scenariot (RCP8,5 – höger) under 2071–2100 jämfört med 1981–201025.
Legend Low decrease in risk Low increase in risk Advanced increase in risk High increase in risk Source: Spinoni,J.,Barbosa,P.,Dosio,A., McCormick,N., Vogt, J., “IsEurope atriskofdesertificationdueto climatechange?”, Geophysical Research Abstracts Vol. 
Teckenförklaring Liten minskning av risken Liten ökning av risken Betydande ökning av risken Stor ökning av risken Källa: Spinoni, J., Barbosa, P., Dosio, A., McCormick, N. och Vogt, J., ”Is Europe at risk of desertification due to climate change?”, Geophysical Research Abstracts Vol.
20, 2018,EGU2018-9557, 2018 EGU General Assembly. 
20, 2018, EGU2018–9557, EGU:s generalförsamling 2018.
15 24 25 Based on various indicators such as FAO-UNEP Aridity Index, Köppen-Geiger Climate Classification, and Holdridge Life Zones. 
15 24 25 Baserat på flera olika indikatorer, t.ex. FAO-Uneps ariditetsindex, Köppen-Geigers klimatklassifikation och Holdridges livszoner.
Representative Concentration Pathways (RCPs) are greenhouse gas concentration trajectories usedbytheIPCC.By2081-2100, RCP4.5isprojectedtoresultinasurfaceairtemperature increase,comparedtothe1850-1900 (pre-industrial)average,withinalikelyrangeof1.7°Cto 3.2°C (mean of 2.4°C). 
Representativa koncentrationsutvecklingsbanor eller RCP:er (av engelskans Representative Concentration Pathways) är möjliga utvecklingsscenarier för koncentrationen av växthusgaser, som används av IPCC. Fram till 2081–2100 förväntas RCP4,5 resultera i en ökning av lufttemperaturen vid jordytan, jämfört med (det förindustriella) medelvärdet 1850–1900, som ligger inom ett sannolikt intervall på 1,7–3,2 °C (medelvärde 2,4 °C).
RCP 8.5 is projected to result in a temperature increase within a likely range of 3.2°C to 5.4°C (mean of 4.3°C). 
RCP8,5 förväntas resultera i en temperaturökning inom ett sannolikt intervall på 3,2–5,4 °C (medelvärde 4,3 °C).
− Predicted change in the aridity index under 2.4°C scenario (RCP 4.5 – left) and 4.3°C scenario (RCP 8.5 – right) in 2071-2100 compared to 1981-2010. 
− Förutspådda förändringar av ariditetsindexet enligt 2,4 °C-scenariot (RCP4,5 – vänster) och 4,3 °C-scenariot (RCP8,5 – höger) under 2071–2100 jämfört med 1981– 2010.
Source: Processed by Jian-Sheng Ye, Lanzhou University, China, in preparation of World Atlas of Desertification,2018, DOI:10.2760/06292.Sourcedata: Global Precipitation Climatology Centre and Climate Research Unit of the University of East Anglia. 
16 Teckenförklaring < −20 % < −15 till−20 % < −10 till−15 % < −5 till−10 % < −2 till −5 % Oförändrat ( −2 % till 2 %) > 2 till 5 % > 5till10 % > 10 till15% > 15 till20% > 20 % Källa: Framtagen av Jian-Sheng Ye, Lanzhou University, Kina, vid utarbetandet av World Atlas of Desertification (världsatlasen om ökenspridning), 2018, DOI:10.2760/06292. Källdata: Global Precipitation Climatology Centre and Climate Research Unit of the University of East Anglia.
Source: Cherlet, M., Hutchinson, C., Reynolds, J., Hill, J., Sommer, S., von Maltitz, G. (Eds.), World Atlas of Desertification,PublicationOfficeofthe European Union, Luxembourg, 2018, p. 
Källa: Cherlet, M., Hutchinson, C., Reynolds, J., Hill, J., Sommer, S. och von Maltitz, G. (red.), World Atlas of Desertification (världsatlas om ökenspridning), Europeiska unionens publikationsbyrå, Luxemburg, 2018, s.
The UN framework for combating desertification 11. 
FN:s ram för bekämpning av ökenspridning 11.
The United Nations Convention to Combat Desertification (UNCCD) is an international agreement setting out a global framework for combating desertification. 
Förenta nationernas konvention för bekämpning av ökenspridning är en internationell överenskommelse som fastställer en global ram för att bekämpa ökenspridning.
It was established in 1994, following the Earth Summit in Rio de Janeiro in 199226. 
Konventionen infördes 1994 efter världstoppmötet i Rio de Janeiro 199226.
It is a legally binding agreement on land issues that addresses land degradation and desertification, providing a platform for adaptation, mitigation and resilience. 
Den är ett lagligt bindande dokument om markfrågor som behandlar markförstöring och ökenspridning, som utgör en plattform för anpassning, begränsning och resiliens.
The parties aim to work together to improve living The UNCCD is one of the three Rio Conventions, together with the United Nations Convention for Biodiversity and the United Nations Framework Convention on Climate Change. 
FN:s konvention för FN:s konvention för bekämpning av ökenspridning är en av de tre Rio-konventionerna, tillsammans med FN:s konvention om biologisk mångfald och FN:s ramkonvention om klimatförändringar.
conditions for people in drylands, to maintain and restore land productivity, and to mitigate the effects of desertification and drought. 
Parterna siktar på att arbeta tillsammans för att förbättra människors levnadsförhållanden i torra områden, bibehålla och återställa markproduktiviteten och begränsa effekterna av ökenspridning och torka.
Parties to the UNCCD can voluntarily declare themselves to be “affected by desertification”. 
Parterna till FN:s konvention för bekämpning av ökenspridning kan frivilligt förklara att de är ”drabbade av ökenspridning”.
These countries must design and implement national action programmes (NAPs) to combat desertification. 
De länder som gör det måste utforma och genomföra nationella handlingsprogram för att bekämpa ökenspridning.
In 2015, the United Nations adopted the 2030 Agenda for Sustainable Development28, including a commitment to achieve all of the United Nations’ Sustainable Development Goals (SDGs). 
År 2015 antog FN Agenda 2030 för hållbar utveckling28, inbegripet ett åtagande att uppfylla alla FN:s mål för hållbar utveckling.
Of those, SDG 15 aims to “protect, restore and promote sustainable use of terrestrial ecosystems, sustainably manage forests, combat desertification, halt and reverse land degradation, halt biodiversity loss”; it includes a target of combating desertification, restoring degraded land and soil, including land affected by desertification, drought and floods, and striving to achieve a land degradation-neutral world by 2030 (target 15.3). 
Bland dessa syftar mål 15 till att ”skydda, återställa och främja ett hållbart nyttjande av landbaserade ekosystem, hållbart bruka skogar, bekämpa ökenspridning, hejda och vrida tillbaka markförstöringen samt hejda förlusten av biologisk mångfald”, och i detta ingår delmålet att ”till 2030 bekämpa ökenspridning, återställa förstörd mark och jord, inklusive mark som drabbats av ökenspridning, torka och översvämningar, samt sträva efter att uppnå en värld utan nettoförstöring av mark” (mål 15.3).
In 2017, the UNCCD adopted its 2018-2030 strategic framework, which focuses on achieving SDG target 15.3. 
Under 2017 antog partskonferensen en strategisk ram för 2018–2030 som fokuserar på att uppnå mål 15.3.
As a party to the UNCCD, the EU has confirmed its commitment to achieving land degradation neutrality by 2030. 
Som part till FN:s konvention för bekämpning av ökenspridning har EU bekräftat sitt åtagande att uppnå markförstöringsneutralitet till 2030.
Combating desertification in the EU 15. 
Bekämpa ökenspridning i EU 15.
The EU does not have a dedicated strategy or a specific legal framework for desertification. 
EU har ingen särskild strategi eller rättslig ram för ökenspridning.
However, certain factors associated with desertification are addressed under various other strategies or spending programmes, as shown below. 
Vissa faktorer som rör ökenspridning behandlas dock i att antal strategier eller utgiftsprogram, enligt nedan.
In September 2006, the Commission adopted a Thematic Strategy for Soil Protection29, underlining that soil degradation processes can ultimately lead to desertification. 
I september 2006 antog kommissionen en temainriktad strategi för markskydd29, där den betonar att markförstöring kan leda till ökenspridning.
degradation and preserving its functions, as well as by restoring degraded soil to a level of functionality consistent at least with its current and intended use. 
Strategins mål är att värna om ett hållbart utnyttjande av marken genom att förhindra ytterligare markförstöring och bevara markens funktioner samt återställa förstörd mark till en funktionsnivå som åtminstone är förenlig med den nuvarande och avsedda användningen.
The 2006 Soil Thematic Strategy was structured on four pillars: awareness-raising; integration with other policies; research; and legislation: a proposal for a Soil Framework Directive (SFD)30. 
Den temainriktade strategin för markskydd från 2006 struktureras kring fyra pelare: ökad medvetenhet, integrering med andra politikområden, forskning samt lagstiftning: ett förslag till ramdirektiv för markskydd30.
The SFD proposal required Member States to identify areas at risk of degradation, define targets for soil protection, and carry out programmes to achieve these targets. 
Enligt förslaget till ramdirektiv för markskydd skulle medlemsstaterna identifiera områden som riskerar att drabbas av markförstöring, fastställa markskyddsmål och genomföra program för att uppnå målen.
The proposed directive also intended to contribute to halting desertification resulting from degradation and soil biodiversity loss. 
Ett annat syfte med förslaget var att bidra till att stoppa ökenspridning till följd av markförstöring och förlust av biologisk mångfald.
However, for almost eight years, there was no qualified majority31 in the Council in favour of adopting it. 
Under nästan åtta år lyckades man dock inte nå kvalificerad majoritet31 i rådet för att anta förslaget.
In April 2014, the Commission withdrew it. 
Kommissionen drog tillbaka förslaget i april 2014.
In April 2013, the Commission adopted the 2013 EU Adaptation Strategy for climate change, to encourage Member States to take adaptation action. 
I april 2013 antog kommissionen en EU-strategi för klimatanpassning, för att uppmuntra medlemsstaterna att vidta klimatanpassningsåtgärder.
It stresses the need for the EU to take measures to adapt to unavoidable climate impacts and their economic, environmental and social costs. 
Kommissionen betonar att EU måste vidta åtgärder för att anpassa sig till de oundvikliga klimateffekterna och deras ekonomiska, miljömässiga och sociala kostnader.