natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Charging of infrastructure to induce changes in behaviour
Infrastrukturavgifter för att uppmuntra beteendeförändringar
charging outstanding sums to the negligent Member States;
Att låta de försumliga medlemsstaterna stå för de undanhållna beloppen.
Charging policy (Articles 3a and 10.1)
Prissättningspolitik (artiklarna 3.a och 10.1)
Charging practices and, connected to that, the question of cost recovery for infrastructure expenditure were investigated on the basis of the information submitted by the Member States under point 6.
Uttag av avgifter och, i samband med detta, frågan om täckning av infrastrukturutgifter, undersöktes med utgångspunkt i den information som medlemsstaterna lämnat under punkt 6.
charging principle which should lead to the general adoption of the "low-cost method";
Avgiftsprinciperna, som bör syfta till att sprida "lågprismodellen".
Charging principles
Avgiftsprinciper
Charging principles
Principer för uttag av avgifter
Charging provides an incentive to replace polluting vehicles by more efficient, clean technologies.
Avgiftssystemet ger ett incitament till att ersätta förorenande bilar med effektivare och renare teknik.
Charging schemes
Avgiftssystem
Charging schemes can affect the willingness of infrastructure managers to reduce cost.
Avgiftssystemen kan påverka infrastrukturförvaltares beredvillighet att sänka kostnader.
Charging schemes may vary for example, for policy reasons and also to take account for instance of geographic differences whereas capacity-allocation schemes may need to take account of the differences in traffic types.
Avgiftssystemen får variera, till exempel av politiska skäl och även för att exempelvis ta hänsyn till geografiska skillnader, medan man i systemen för kapacitetstilldelning kanske måste ta hänsyn till skillnader mellan trafiktyper.
Charging Systems and Cost Recovery Practices
Avgiftssystem och praxis vad gäller kostnadstäckning
Charging Systems and Cost recovery practices (Part II of the questionnaire)
Avgiftssystem och praxis vad gäller kostnadstäckning (Del II i frågeformuläret)
Charging systems and cost recovery practices in Community ports vary considerably.
Avgiftssystem och praxis vad gäller kostnadstäckning i gemenskapens hamnar varierar avsevärt.
Charging systems in the Community differ considerably between European sea ports.
Avgiftssystemen inom gemenskapen skiljer sig avsevärt mellan olika gemenskapshamnar.
Charging systems should not discriminate between carriers or passengers.
Avgiftssystemen får inte medföra någon diskriminering av lufttrafikföretag eller passagerare.
Charging the coke ovens:
Vid matning av koksugnar:
Charging the use of railway infrastructure according to marginal costs would send appropriate price signals to railway undertakings about the actual cost of each journey.
Att ta ut avgifter för användning av järnvägsinfrastruktur på grundval av marginalkostnaderna skulle ge lämpliga prissignaler till järnvägsbolagen om den faktiska kostnaden för varje färd.
Charging VAT but not paying it over to the State results in not only a loss of revenue for the State but also enables dishonest traders to offer goods or services at lower prices than their compliant competitors.
Att uppbära mervärdesskatt utan att betala den vidare till staten leder inte bara till inkomstförluster för staten, utan också till att oärliga företag kan erbjuda varor eller tjänster till lägre priser än sina laglydiga konkurrenter.
Charging vehicles to use certain routes or areas is increasingly based on a variety of parameters such as vehicle dimensions, emission levels, distance travelled or time of day.
Fordonens avgifter för användning av vissa rutter eller områden bygger i allt större utsträckning på en mängd olika parametrar som fordonsdimensioner, utsläppsnivåer, tillryggalagt avstånd och tid på dygnet.
Charging will be more effective when these needs are properly addressed.
Så snart dessa behov har tillfredsställts kommer avgiftssystemen att bli effektivare.
Charging will generate savings of several tens of billions of euros yearly, owing to a reduction in time lost on congested roads, a drop in the number of accidents and improved environmental quality.
Avgiftssystemet kommer att generera besparingar på tiotals miljarder euro årligen tack vare minskade tidsförluster beroende på trafikstockningar, ett minskat antal olyckor samt genom en förbättrad miljö.
Charging will have all the more chance of being understood and accepted by users if it is reflected in an improvement in the quality of service offered by infrastructure managers.
En sådan avgiftsbeläggning kommer att ha större chans att bli förstådd och accepterad av användarna om den speglar en förbättring av kvalitén på den service som infrastrukturförvaltarna erbjuder.
Charitable associations
Frivillig-organisationer
charitable associations
SAMARBETE MED FRIVILLIG­ORGANISATIONER
Charitable associations accept competition with private, commercial bodies.
Frivilligorganisationerna konkurrerar med privata och kommersiella inrättningar.
Charitable associations are a focal point for this commitment.
De frivilliga organisationerna på det sociala området är fokus för detta engagemang.
Charitable associations are also able to contribute to a certain extent towards creating additional jobs, even against a background of a stagnating or slowly growing labour market.
Dessutom kan de frivilliga organisationerna även när arbetsmarknaden stagnerar eller växer långsamt göra en viss insats för att bidra till att skapa ytterligare arbetstillfällen.
Charitable associations are to be found in all the EU Member States.
Det finns frivilliga organisationer i Europeiska unionens samtliga medlemsstater.
Charitable associations bring together voluntary and paid workers in every Member State and throughout the European Union; their cooperation should be endorsed and promoted in the battle against social exclusion.
Det samarbete som organiseras av frivilligorganisationerna mellan ideellt och profes-sionellt arbetande personer, som försvarar sociala rättigheter i alla medlemsstater och inom Europeiska unionen, bör få officiellt erkännande och stöd i kampen mot social utslagning.
Charitable associations bring together voluntary workers in every Member State and throughout the European Union; their cooperation should be endorsed and promoted in the battle against social exclusion.
Det samarbete som organiseras av frivilligorganisationerna, särskilt av ideellt arbetande personer, inom alla medlemsstater och inom Europeiska unionen, bör få officiellt erkännande och stöd i kampen mot social utslagning.
Charitable associations constitute an important economic and social group contributing to social solidarity in the individual Member States and at the level of the European Union, whose Member States are becoming ever more closely linked.
"Frivilligorganisationerna utgör en viktig ekonomisk och social grupp inom "den sociala solidaritetens ram" såväl i de enskilda medlemsstaterna som inom den alltmer integrerade Europeiska unionen.
Charitable associations constitute an important economic and social group in the social protection systems of the individual Member States and at the level of the European Union, whose Member States are becoming ever more closely linked.
Såväl inom de enskilda medlemsstaternas sociala välfärdssystem som för den europeiska union som håller på att integreras är dessa frivilligorganisationer en viktig grupp i det ekonomiska och sociala livet.
Charitable associations do not only provide social services and facilities; they also motivate people to work voluntarily for the common good and they see themselves as advocates of the needy.
De frivilliga organisationerna tillhandahåller inte endast tjänster och inrättningar utan motiverar dessutom människor att göra en frivillig insats för det allmänna bästa och de uppfattar sig som förkämpar för människor som behöver hjälp.
Charitable associations form part of the "third sector", which is highly important to European economies and constitutes an extremely multi-faceted phenomenon for which there is no clear and definitive definition.
De frivilliga organisationerna på det sociala området är en del av "den tredje sektorn", som är mycket viktig för de europeiska ekonomierna och som utgör ett mycket mångfacetterat fenomen som inte kan avgränsas på ett entydigt och slutgiltigt sätt.
Charitable associations have helped to shape the welfare state in the EU.
De frivilliga organisationerna på det sociala området har bidragit till att skapa den europeiska välfärdsstaten.
Charitable associations in the EU
Frivilligorganisationerna på det sociala området inom EU
Charitable associations would then have great difficulty in carrying out the task of providing general social care, particularly in view of the cost of providing a full range of services.
De frivilliga organisationerna skulle då få stora svårigheter att sköta en allmän socialpolitisk tjänsteförsörjning pga de betydande kostnader som detta innebär.
Charitable bodies
Välgörenhetsorganisationer
Charities have said that some scheme recipients recommend extending the range of products in order to achieve a balanced diet, laying the legislative groundwork for the distribution of traditional local products and extending the duration of implementation of the scheme.
Välgörenhetsorganisationerna meddelar att det finns mottagare inom programmet som rekommenderar ett mer varierat utbud av de utdelade livsmedlen för att uppnå en mer balanserad kost, att man skapar en rättslig grund för utdelning av traditionella lokala produkter och slutligen att man förlänger programmets genomförandeperiod.
Charities, aid organisations and political organisations can be linked with terrorism without the donors realising.
Välgörenhetsorganisationer och politiska organisationer kan i själva verket ha koppling till terrorism utan bidragsgivarnas vetskap.
charity organisations
Välgörenhetsorganisationer
charity work, assistance to others in the neighbourhood or in the area of development aid;
Välgörenhet, bistånd till andra i närområdet, men också på området utvecklingsbistånd.
charity work, assistance to others, and to the elderly and disabled in particular, in the neighbourhood, or in the area of development aid;
Välgörenhet, bistånd till andra i närområdet (särskilt äldre och personer med funktionshinder), men också på området utvecklingsbistånd.
Charlemagne Building
Charlemagnebyggnaden
Charlemagne Building (European Commission – Room S3)
Charlemagne-byggnaden – Europeiska kommissionen – Sal S3
Charlemagne Building (European Commission)
Charlemagne-byggnaden (Europeiska kommissionen)
Charlemagne Building (European Commission)
Charlemagnebyggnaden (Europeiska kommissionen)
Charlemagne Building (European Commission), Room S 3
Europeiska kommissionen, Charlemagnebyggnaden, sal S 3
Charlemagne Building (European Commission), Room S 3
Europeiska kommissionen, Charlemagnebyggnaden, sal S 3
Charlemagne Building (European Commission), Room S3
Charlemagnebyggnaden (Europeiska kommissionen), sal S3
Charlemagne Building – European Commission – Room S3
Charlemagne-byggnaden – Europeiska kommissionen – Sal S3
Charlemagne building, 170 rue de la Loi, Brussels
Charlemagne-byggnaden, rue de la Loi 170, Bryssel
Charlemagne building, European Commission (2nd floor)
Charlemagnebyggnaden (Europeiska kommissionen, 2:a våningen)
Charles Narelli (for the rapporteur)
Charles Narelli
Charles Vella
Charles Vella (MT–II)
Charles Vella
Charles Vella
Chart 1 also indicates that around one third of recent intra-EU movers from EU-2 countries are low skilled (compared to only 18 % among EU-10 recent movers) and more than half of them are medium-skilled (see Chart 1).
Diagram 1 visar också att omkring en tredjedel av de nyanlända från EU-2-länderna är lågutbildade (jämfört med bara 18 % av de nyanlända från EU-10) och att mer än hälften av dem har medelhög utbildning (se diagram 1).
Chart 1 gives the overall evolution of the physical cross-border flows in the EU27 countries, as well as in Norway and Switzerland.
Bild 1 visar den sammanlagda utvecklingen av det fysiska gräns­över­skri­dan­de flödet i EU:s 27 medlemsstater samt Norge och Schweiz.
Chart 1 illustrates a simple view of the flow of funds in an economy.
Diagram 1 visar en enkel bild av det finansiella flödet i en ekonomi.
Chart 1 shows implementation progress by country, based on countries’ self-assessment as to whether the following are in place:
Diagram 1 visar hur rekommendationerna har genomförts i de olika länderna, utifrån deras egen bedömning av huruvida de har infört följande:
Chart 1 shows Member States Internet penetration in November 20018.
Diagram 1 visar medlemsstaternas Internetspridning i november 20018.
Chart 1 – Prohibitions and Phase II withdrawals, 1995‑2005
Tabell 1 – Förbud och återkallanden under etapp II, 1995-2005
Chart 1.
Tabell 1.
Chart 10
Diagram 10
Chart 10.1 below illustrates how the communications were sent:
Diagram 10.1 visar hur meddelandena översänds
Chart 10.1: Irregularities communicated by Member States
Oegentligheter som anmälts av medlemsstaterna
Chart 10.2: Irregularities communicated by Member States in the year 2002
Diagram 10.2: Oegentligheter som anmälts av medlemsstaterna 2002
Chart 10.4: Link between total amount and average amount
Diagram 10.4: Koppling mellan totalbelopp och genomsnittligt belopp
Chart 10.5: Years between the discovery and the reporting of the irregularity
Diagram 10.5: Antal år mellan upptäckt och meddelande om oegentlighet
Chart 10.6 provides a quantification of the cases received in electronic format, 98% of which came from the Netherlands.
Diagram 10.6 visar antalet fall som översänds elektroniskt, varav 98 % från Nederländerna.
Chart 10.7 highlights that, apart from two relevant exceptions (Germany and the Netherlands), there is a clear link between the budget allocated to each Member State and the irregularities communicated.
I diagram 10.7 visar vi på kopplingen mellan den  tilldelade budgeten för varje medlemsstat och antalet konstaterade oegentligheter.
Chart 10: Southern Mediterranean, Western NIS, and Russian nationals as percentages of all non-EU nationals in the EU-15, 2001*
Diagram 10: Andelen medborgare i länderna i södra Medelhavsområdet, de västra nya oberoende staterna och Ryssland i procent av alla icke-EU-medborgare i EU-15 under 2001
Chart 11
Diagram 11
Chart 11.1: Reported cases and the products or goods involved
Diagram 11.1: Meddelade fall och berörda produkter
Chart 11.2: Total amount and average amount per case
Diagram 11.2: Totalt och genomsnittligt belopp per fall
Chart 11.3102 shows the average amount of the irregularities in each Member State and how they are distributed in relation to the overall mean (straight horizontal line).
Diagram 11.3102 visar det genomsnittliga beloppet för oegentligheter i varje medlemsstat och på vilket sätt de är fördelade i förhållande till det ”allmänna medelvärdet” (den horisontella linjen).
Chart 12
Diagram 12
Chart 13
Diagram 13
Chart 14
Diagram 14
Chart 15
Diagram 15
Chart 16
Diagram 16
Chart 17
Diagram 17
Chart 17 measures the availability of services online i.e. the extent to which the front office is online.
I diagram 17 mäts tillgängligheten av online-tjänster, dvs i vilken utsträckning kundtjänsterna har lagts ut online.
Chart 18
Diagam 18
Chart 18 shows that the spread between the incomes of the 20% at the top of the distribution and the 20% at the bottom is more even among the population over 65 than for the age group 0-64, with the exception of Greece, Denmark, Germany, Austria and Belgium where other factors outweigh the equalising effect of public pensions).
Diagram 18 visar att inkomstspridningen mellan de 20 % som har högst inkomster och de 20 % som har lägst inkomster är jämnare inom gruppen personer över 65 än inom gruppen personer i åldern 0–64 år, med undantag för Grekland, Danmark, Tyskland, Österrike och Belgien, där andra faktorer uppväger de allmänna pensionernas utjämnande effekt.
Chart 19
Diagram 19
Chart 19 and table 6 (see objective 4, above) show that for the EU as a whole the gap between the common employment target and actual employment rates is greatest for the group of older workers (55-64).
Diagram 19 och tabell 6 (se mål 4 ovan) visar att klyftan i hela EU mellan det gemensamma sysselsättningsmålet och den faktiska sysselsättningen är störst för gruppen arbetstagare mellan 55 och 64 år.
Chart 1:
Bild 1:
Chart 1: Average exit age from the labour force in 2002 by gender – EU15
Diagram 1: Medelålder för utträde från arbetskraften 2002 efter kön – EU-15
Chart 1: Breakdown of revenues in the EU11+ according to GDP in PPS (2011)16
Graf 1: Fördelning av intäkter i EU11+ enligt BNP i köpkraftsstandard16
Chart 1: Development of the cross-border electricity flows between EU Member States, Norway and Switzerland (percentage of cross-border flows compared to gross electricity consumption).
Bild 1: Utveckling av det gränsöverskridande flödet av el mellan EU:s medlemsstater, Norge och Schweiz (gränsöverskridande flöde jämfört med den totala elförbrukningen, angivet i procent).
Chart 1: Division of ISPA funds between recipient countries
Diagram 1: Fördelning av ISPA-medel mellan stödmottagande länder
Chart 1: EQF and ECVET for transparency and portability of learning outcomes (example).
Diagram 1: Exempel på användning av EQF och ECVET för tydlighet och överförbarhet av läranderesultat
Chart 1: European Mortgage Federation data on interest rates on new residential mortgage loans by quarter (2012-2014)
Diagram 1: European Mortgage Federations uppgifter om räntor för nya bostadslån per kvartal (2011-2014)
Chart 1: Evolution of CO2 emissions from new passenger cars by association
Diagram 1 : Utvecklingen av koldioxidutsläpp från nya personbilar per organisation
Chart 1: Evolution of CO2 emissions from new passenger cars by fuel (EU27)
Diagram 1 : Genomsnittliga koldioxidutsläpp från nya personbilar per drivmedel (EU27)
Chart 1: Evolution of CO2 emissions from new passenger cars by fuel (EU27)
Diagram 1: Utvecklingen av koldioxidutsläpp från nya personbilar per drivmedel (EU-27)
Chart 1: ICT Infrastructure
Diagram 1: IKT-infrastruktur
Chart 1: Implementation by countries of the 13 measures analysed in this report8
Diagram 1: Genomförandet av de tretton åtgärder som behandlas i denna rapport per land8
Chart 1: Percentage of the population aged 18-24 with at most lower secondary education and not in education or training (2009) and evolution 2000-20099
Diagram 1: Andel av befolkningen i åldrarna 18–24 år med högst grundskola som inte genomgår utbildning (2009), samt utveckling 2000–20099
Chart 1: Percentage of uptake of the 2007-2013 Cohesion Policy allocations contributing to sustainable growth by Member States
Diagram 1: Procentandel av de sammanhållningspolitiska medel för hållbar tillväxt 2007–2013 som EU-länderna utnyttjat
Chart 1: Progress towards meeting the 5 benchmarks for 2010 (EU average)4
Diagram 1: Resultat i förhållande till de fem riktmärkena för 2010 (EU-genomsnitt)4
Chart 1: Rate of Progress in innovation project selection by Member State,
Diagram 1: Andel innovationsprojekt som valts ut per medlemsstat,
Chart 1: Socio-economic breakdown of recent movers from the EU-2/10 to the EU-15 (age group 15-64), 2010 (% of total per variable and group)
Diagram 1: Socioekonomisk fördelning av nyanlända från EU-2 och EU-10 till EU-15 (åldersgruppen 15–64 år) 2010 (andel per variabel och grupp, %)
Chart 1: Trend of each PRISM categories for 2001 and 2002
Diagram 1: Trend för varje PRISM-kategori 2001 och 2002
Chart 1:Maximum term of imprisonment in years for the main infringing activities
Diagram 1 : Maximalt fängelsestraff uttryckt i år för de viktigaste otillåtna verksamheterna
Chart 2 shows that the share in South Korea, Canada and Australia is relatively stable and far below the EU average.
Av diagram 2 framgår att andelen svaga läsare i Sydkorea, Kanada och Australien är relativt stabil och ligger långt under EU-genomsnittet.
Chart 2 shows the cross-border flow quantities inside and between certain regions in Europe, as defined by the amended congestion management guidelines2, with the addition of the South East Europe (SEE).
Bild 2 visar omfattningen av det gränsöverskridande flödet inom och mellan vissa europeiska regioner såsom de definieras i de ändrade riktlinjerna för hantering av flaskhalsar2, med tillägg av Södra Östeuropa (SEE).
Chart 2 – Number of serious unresolved issues
Bild 1 – Antalet allvarliga olösta frågor
Chart 2.
Tabell 2.
Chart 20
Diagram 20
Chart 2:
Bild 2:
Chart 2: Average Mandatory Third Party Liability premiums by country
Diagram 2: Genomsnittlig premie för ansvarsförsäkring per land — 2011–2013 (€)
Chart 2: E-Commerce Indicators
Diagram 2: Indikatorer för e-handel
Chart 2: Electricity consumption and exchanges in regions in Europe in 20053
Bild 2: Elförbrukning och elutbyte i europeiska regioner år 20053
Chart 2: Environmental Funding by Sub-sector
Diagram 2: Miljöstödet uppdelat på delsektorer
Chart 2: Low achievers in reading (at age 15) on the PISA reading literacy scale in the EU and selected third countries 2000 and 2006 (Data source: OECD)
Diagram 2: Personer med svag läsförmåga (15-åringar) på PISA-skalan över läsförmåga i EU och utvalda tredjeländer år 2000 och 2006 (Källa: OECD)
Chart 2: Registrations of new passenger cars by region in year 2008
Diagram 2 : Registrering av nya personbilar under 2008 per region
Chart 2: Registrations of new passenger cars by region in year 2009
Diagram 2: Registrering av nya personbilar under 2009 per region
Chart 2: Situation for the categories in percentages
Diagram 2: Kategorierna i procent
Chart 2: Starting/ exiting active life by gender and education – EU15
Diagram 2: Start och slut av yrkesverksamt liv efter kön och utbildning – EU-15
Chart 2: Stock market capitalisation and debt securities (% of GDP)
Diagram 2: Aktiemarknadsbörsvärde och skuldebrev (i % av BNP)
Chart 2: Total public expenditure in environmental protection as a share of GDP (2008)
Diagram 2: Sammanlagda offentliga utgifter för miljöskydd i andel av BNP (2008)
Chart 2: units of learning outcomes and ECVET points (example)
Diagram 2: Exempel på utbildningsmoduler och ECVET-poäng
Chart 3 shows that some EU Member States perform at a level comparable to the best in the world.
Diagram 3 visar att några EU-medlemsstater ligger på samma nivå som de bästa i världen.
Chart 3.
Tabell 3.
Chart 3:
Bild 3:
Chart 3: Annual employment growth by sector and age in the EU15, 1998-2002
Diagram 3: Årlig sysselsättningstillväxt efter sektor och ålder i EU-15, 1998-2002
Chart 3: Application of ECVET for transfer and accumulation of learning outcomes
Diagram 3: Användningen av ECVET för överföring och ackumulering av läranderesultat
Chart 3: Digital TV EU household penetration in 2001, by Member State and delivery mechanism (percentage of households)
Diagram 3: Penetrationen för digital TV i hushållen 2001, per medlemsstat och leveransmekanism (procent hushåll)
Chart 3: E-Business Integration Indicators
Diagram 3: Indikatorer på integrering av e-affärer
Chart 3: Evolution of CO2 emissions from new passenger cars by association
Diagram 3: Utvecklingen av koldioxidutsläpp från nya personbilar per organisation
Chart 3: Financing patterns corporates (in % of total liabilities)
Diagram 3: Mönster för företagsfinansiering (i % av totala skulder)
Chart 3: Low achievers in reading (at age 15) on the PISA reading literacy scale in the EU 2000 and 2006 (Data source: OECD)
Diagram 3: Personer med svag läsförmåga (15-åringar) på PISA-skalan över läsförmåga i EU år 2000 och 2006 (Källa: OECD)
Chart 3: Share of World Foreign Investment Inflows
Diagram 3: Andel av världens utländska investeringsflöden
Chart 3: Transport funding by TINA Corridor
Diagram 3: Transportstöd per alleuropeisk korridor
Chart 4
Diagram 4
CHART 4
Tabell 4
Chart 4 attached to this report shows how tentative comprehensive actions could interact and enable business services to develop forcefully to face the challenges ahead.
Erfarenheterna har visat hur omfattande åtgärder på olika områden skulle kunna samspela och möjliggöra en stark utveckling av företagstjänster för att möta framtidens utmaningar.