natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Coordination of laboratory biosafety and biosecurity efforts across Europe is vital to ensure interoperability and preparedness. 
Samordning av laboratoriers åtgärder för biosäkerhet i hela Europa är en nödvändig förutsättning för driftskompatibilitet och beredskap.
Within the EU there is a wealth of expertise in the areas of biorisk management that can be harnessed to contribute to communication, and the establishment of best practices. 
Inom EU finns det gott om expertkunnande inom området bioriskhantering som kan utnyttjas för att bidra till kommunikation och till att bästa metoder fastställs.
In recent years, this has been achieved through several European Commission funded projects. 
Under de senaste åren har detta uppnåtts genom flera projekt som finansierats av EU-kommissionen.
In addition, the European Biosafety Association is an important forum for networking, information exchange and training for biosafety professionals. 
Dessutom är EBSA (European Biosafety Association) ett viktigt forum för nätverkssamarbete, informationsutbyte och utbildning för biosäkerhetspersonal.
ECDC has established a project involving dedicated experts in all areas of biorisks to define its role in the biosafety field according to its mandate. 
ECDC har inlett ett projekt med speciellt utsedda experter inom alla bioriskområden för att definiera myndighetens roll inom biosäkerhetsområdet utifrån sitt mandat.
This project will also develop information resources on biosafety for policy makers, biosafety professionals, and other public health specialists, which will be available through the ECDC web portal. 
Projektet kommer också att utveckla informationskällor om biosäkerhet för politiska beslutsfattare, biosäkerhetspersonal och andra folkhälsoexperter. Dessa källor kommer att finnas tillgängliga via ECDC:s webbportal.
Read more about the ECDC biorisk expert group project 
Läs mer om ECDC:s expertgruppsprojekt för biorisker
Definitions: 
Definitioner:
Biosafety : 
Biosäkerhet :
The containment principles, technologies and practices that are implemented to prevent the unintentional exposure to biological agents and toxins or their accidental release. 
Skyddsprinciper, skyddstekniker och skyddsmetoder som genomförs för att förhindra oavsiktlig exponering för biologiska agens och toxiner eller oavsiktliga utsläpp av sådana agens eller toxiner.
Laboratory Biosecurity : 
Laboratoriebiosäkerhet :
The protection, control and accountability for biological materials within laboratories in order to prevent their unauthorised access, loss, theft, misuse, diversion or intentional release. 
Skydd, kontroll och ansvar för biologiska material på laboratorier för att förhindra otillåten tillgång, förlust, stöld, missbruk, avledning eller avsiktligt utsläppande.
Biorisk Management : 
Bioriskhantering :
Encompasses hazard identification, risk assessment and risk control both in the fields of biosafety and laboratory biosecurity. 
Innefattar riskidentifiering, riskbedömning och riskkontroll, både inom biosäkerhet och inom laboratoriebiosäkerhet.
HEALTH TOPICS A-ZREAD MORE ON ECDC SITERELATED TOPICSSTAY UP TO DATERELATED HEALTH TOPICS 
HÄLSOTEMAN A-ÖLÄS MER PÅ ECDC:S WEBBPLATSRELATERADE TEMANHÅLL DIG UPPDATERADRELATERADE HÄLSOTEMAN
Campylobacteriosis 
Campylobacterios
Genital chlamydia is a sexually transmitted infection caused by the Chlamydia trachomatis bacterium. 
Genital klamydia är en sexuellt överförd sjukdom som orsakas av bakterien Chlamydia trachomatis .
Sexually active young people are most at risk of chlamydia, and women below 24 years of age have the highest number of infections in Europe. 
Sexuellt aktiva unga löper störst risk att få klamydia, och kvinnor under 24 har det högsta antalet infektioner i Europa.
Syphilis is a sexually transmitted infection caused by the bacterium Treponema pallidum . 
Syfilis är en sexuellt överförbar infektion som orsakas av bakterien Treponema pallidum .
Blood-borne virus such as HIV infection , hepatitis B and hepatitis C could be sexually transmitted. 
Bloodburna virus som HIV-infektion , hepatit B och hepatit C kan överföras sexuellt.
HEALTH TOPICS A-ZRELATED HEALTH TOPICSContent Editor Web Part 
HÄLSOTEMAN A-ÖRELATERADE HÄLSOTEMANInnehåll redaktörens webbdel
The EU and EEA/EFTA countries are expected to report genital chlamydia infections to ECDC. 
EU- och EES/EFTA-länderna förväntas rapportera genital klamydia till ECDC.
Chlamydia disease surveillance shows that the number of Chlamydia infections is increasing in Europe: 
Sjukdomsövervakningen av klamydia visar att antalet infektioner ökar i Europa:
there are now more than 250 000 new cases reported each year. 
nu rapporteras över 250&nbsp;000 nya fall varje år.
Many Chlamydia infections do not produce symptoms, and the growing number of reported cases is likely to be the result of increased awareness about the disease and intensified testing. 
Många klamydiainfektioner ger inga symtom, och det ökande antalet rapporterade fall beror troligen på ökad medvetenhet om sjukdomen och intensivare testning.
Chlamydia trachomatis infections can cause long-term complications in women even when they do not produce symptoms of acute disease. 
Chlamydia trachomatis -infektioner kan orsaka långvariga komplikationer hos kvinnor även när de inte får några symtom på den akuta sjukdomen.
The most common complications are pelvic inflammatory disease (PID) and salpingitis, conditions that can lead to infertility and extra-uterine pregnancies. 
De vanligaste komplikationerna är inflammatorisk sjukdom orsakad av klamydia i bäckenet (PID) och salpingit, sjukdomar som kan leda till infertilitet och utomkvedshavandeskap.
This risk of long-term reproductive health problems associated with C. trachomatis infections has lead some European countries to routinely offer testing for chlamydia to sexually active young people in an attempt to reduce the spread of the disease. 
Risken för långsiktiga reproduktionsproblem i samband med C. trachomatis -infektioner har lett till att vissa europeiska länder rutinmässigt erbjuder testning för sexuellt aktiva unga som ett försök att minska spridningen av sjukdomen.
Lymphogranuloma venereum (LGV) is a special form of genital chlamydia that is caused by a sub-group of the Chlamydia trachomatis bacterium. 
Lymphogranuloma venereum (LGV) är en speciell form av genital klamydia som orsakas av en undergrupp av Chlamydia trachomatis -bakterien.
LGV is very rare in Europe. 
LGV är mycket sällsynt i Europa.
Most reported cases result from infections acquired through unprotected sex in parts of the world where the disease is more common. 
De flesta rapporterade fallen förekommer hos patienter som har ådragit sig infektionen genom oskyddat sex i delar av världen där sjukdomen är mer allmänt förekommande.
Since 2003 an atypical form of LGV infection has been spreading in Europe among men who have sex with men. 
Sedan 2003 har en atypisk form av LGV-infektion spritt sig i Europa bland män som har sex med män.
The disease presentation is different from traditional LGV in that the patients have symptoms of inflammation in the rectum (proctitis) and colon (haemorrhagic colitis), and often do not have urethritis or the swollen lymph nodes in the groins that are otherwise typical of LGV. 
Sjukdomssymtomen skiljer sig från dem vid traditionell LGV genom att patienterna har symtom på inflammation i rektum (proktit) och kolon (hemorragisk kolit) och ofta inte har uretrit eller svullna lymfknutor i ljumskarna, vilket annars är typiskt vid LGV.
Control of genital chlamydia focuses on reducing sexual risk behaviour, condom use, early diagnosis, and effective management of sexual partners in order to break the chain of transmission. 
Kontrollen av genital klamydia har fokus på att minska sexuellt riskbeteende, öka kondomanvändningen, ställa tidig diagnos och genomföra effektiv behandling av sexpartner för att bryta smittkedjan.
RELATED TOPICSHEALTH TOPICS A-ZREAD MORE ON ECDC SITERELATED HEALTH TOPICSRELATED HEALTH TOPICS 
RELATERADE TEMANHÄLSOTEMAN A-ÖLÄS MER PÅ ECDC:S WEBBPLATSRELATERADE HÄLSOTEMANRELATERADE HÄLSOTEMAN
LGV is a systemic STI caused by a specific type of Chlamydia trachomatis ( serovars L1 , L2, and L3 ). 
LGV är en systemisk sexuellt överförd sjukdom som orsakas av en specifik typ av Chlamydia trachomatis (serovar L1, L2 och L3).
LGV rarely occurs in the Western world and cases are likely imported from Africa, South-East Asia and the Carribean region. 
LGV är sällsynt i västvärlden och de fall som rapporteras är sannolikt importerade från Afrika, Sydostasien och Karibien.
The classical picture of LGV involves genital ulceration, adenopathy and is characterized by buboes. 
Den klassiska sjukdomsbilden vid LGV är bland annat genitala sår och adenopati, och sjukdomen kännetecknas av buboner (bölder).
Since 2003 a series of outbreaks have been reported in large European cities among men who have sex with men. 
Sedan 2003 har ett antal utbrott rapporterats i europeiska storstäder bland män som har sex med män.
Most cases presented with severe proctitis which is associated with unprotected anal intercourse. 
De flesta drabbade hade svår proktit, vilket har samband med oskyddat analsex.
Genotyping is needed to confirm infection with serovars L1-L3. 
Genotypning krävs för att bekräfta infektion med serovar L1-L3.
Sexual partners should be evaluated to prevent further spread of disease. 
Sexualpartner ska undersökas för att förhindra vidarespridning av sjukdomen.
LGV can be cured with antibiotic treatment for 3 weeks followed by test of cure. 
LGV kan botas med antibiotikabehandling i 3 veckor, varefter patienten ska friskförklaras med ett test.
Accelerating economic activity and fossil fuel combustion over the last century have precipitated an environmental impact of unprecedented proportions. 
Den allt snabbare ekonomiska tillväxten och den ökande förbränningen av fossila bränslen under det senaste århundradet har lett till miljöeffekter av en tidigare okänd omfattning.
Ecosystem decline, loss of biodiversity, stratospheric ozone depletion, and climate change are some of these environmental changes. 
Försämring av ekosystem, förlust av biologisk mångfald, uttunning av stratosfärens ozonsikt och klimatförändring är några av dessa miljöförändringar.
Climate change is ascribed to natural processes and human activity altering atmospheric conditions. 
Klimatförändringen tillskrivs naturliga processer och mänsklig aktivitet som förändrar de atmosfäriska förhållandena.
Climate change is indeed tangible: 
Klimatförändringen är mycket påtaglig:
the worldwide mean surface temperature has increased by 0.74±0.18°C over the past 100 years , while the worldwide sea level has risen by 1.8 mm per year since 1961 and the Arctic sea ice is retreating by 2.7±0.6% per decade. 
under de senaste 100 åren har världens ytmedeltemperatur ökat med 0,74±0,18°C , medan havsnivån har stigit med 1,8 mm per år sedan 1961 och den arktiska isen krymper med 2,7±0,6&nbsp;% per årtionde.
In addition, sea surface temperatures are warming, mountain glaciers are shrinking, oceans are becoming more acidic, extreme weather events are increasing in frequency and intensity. 
Dessutom värms havens ytvatten upp, glaciärerna krymper, oceanerna blir surare och extrema väderhändelser ökar i frekvens och intensitet.
These climatic changes have already had noticeable effects on many natural systems, including marine and terrestrial ecosystems, such as the timing of seasonal biological events and the distribution of animal and plant species. 
Dessa klimatförändringar har redan haft märkbara effekter på många naturliga system, bland annat havs- och landekosystem, såsom förskjutningar av tidsförloppet för säsongsrelaterade biologiska händelser och förändringar av djur- och växtarters utbredning.
The transmission of infectious disease is determined by many factors including social, economical, ecological conditions, access to care and intrinsic human immunity. 
Överföringen av infektionssjukdomar bestäms av många faktorer, bland annat sociala, ekonomiska och miljöförhållanden, tillgång till vård och människors inneboende immunitet.
Many infectious agents, vector organisms, non-human reservoir species, and pathogen replication rates are particularly sensitive to climatic conditions. 
Såväl många infektiösa agens, vektororganismer och reservoararter utöver människan som replikationshastigheten för sjukdomsframkallande organismer påverkas särskilt mycket av klimatförhållandena.
Numerous theories have been developed in recent years to explain the relationship between climate change and infectious diseases: 
Många teorier har utvecklats under de senaste åren för att förklara förhållandet mellan klimatförändringen och infektionssjukdomar:
they include higher proliferation rates at higher temperatures, extended transmission season, changes in ecological balances, and climate-related migration of vectors, reservoir hosts, or human populations. 
bland annat snabbare förökning på grund av högre temperaturer, längre överföringssäsonger, förändringar av ekologiska balanser och klimatrelaterad migration av vektorer, reservoarvärdar eller mänskliga populationer.
The relationship between climate change and infectious diseases in Europe thus calls for careful assessment and analysis In this Review we look at the evidence for climate-related changes in infectious disease incidence, distribution, localised outbreaks, and potential for the establishment of tropical vector species in Europe. 
Förhållandet mellan klimatförändringen och infektionssjukdomar i Europa kräver därför en noggrann bedömning och analys. I denna översikt tittar vi närmare på bevisen för klimatrelaterade förändringar av incidensen av infektionssjukdomar samt spridning, lokaliserade utbrott och potential för etablering av tropiska vektorarter i Europa.
Based on this review of published the European Centre for Disease Prevention and Control (ECDC) has identified the need to tackle the technical challenges by developing a blueprint for an environmental and epidemiological network that would link existing resources. 
Utifrån denna översyn av publicerade data har ECDC identifierat ett behov av att tackla de tekniska problemen genom att ta fram en plan för ett nätverk för miljö och epidemiologi som skulle länka samman befintliga resurser.
Merging, integrating, and analysing such data will advance our understanding of the relationship between climate change and infectious diseases in Europe and inform public health action, summarized. 
Samsortering, integrering och analys av sådana data kommer att öka vår förståelse för sambandet mellan klimatförändringen och infektionssjukdomarna i Europa och i sammanfattad form fungera som grund för folkhälsoinsatser.
Source: 
Källa:
Figure 1. Key European vulnerabilities to climate change (biogeographical regions) 
Figur 1. Viktiga faktorer som gör Europa sårbart för klimatförändringen (biogeografiska regioner)
Key vulnerabilities of European systems and sectors to climate change during the 21st century for the main biogeographic regions of Europe (EEA, 2004a): 
Viktiga faktorer som gör europeiska system och sektorer sårbara för klimatförändringen under 2000-talet för de huvudsakliga biogeografiska regionerna i Europa (EEA, 2004a):
Tundra, pale turquoise. 
Tundra, ljust turkos
Boreal, dark blue. 
Skogsområden, mörkblått
Atlantic, light blue. 
Atlanten, ljusblått
Central, green; includes the Pannonian Region. 
Centralt, grönt, innefattar Pannonien.
Mountains, purple. 
Berg, violett.
Mediterranean, orange; includes the Black Sea region. 
Medelhavet, orange, innefattar Svartahavsregionen.
Steppe, cream. 
Stäpp, benvitt.
sea-level rise. 
höjning av havsnivån.
North Atlantic Oscillation. 
Nordatlantens oscillation.
Copyright EEA, Copenhagen. 
Copyright EEA, Köpenhamn.
Climate change and public health 
Klimatförändringen och folkhälsan
The impact on public health from climate change may be far reaching and include deaths and hospitalizations due to heat waves; hypothermia from blizzards; injuries and death from flooding; and potential shifts in the transmission ranges of vector-borne diseases such as hantavirus, West Nile virus, tick-borne encephalitis, Lyme disease, Malaria and Dengue. 
Klimatförändringens inverkan på folkhälsan kan vara långtgående och innefatta dödsfall och sjukhusvård på grund av värmeböljor, nedkylning i samband med snöstormar, skador och dödsfall i samband med översvämningar och potentiella förskjutningar av överföringsområdena för vektorburna sjukdomar såsom hantavirus, west nile-virus, fästingburen encefalit, borrelios, malaria och denguefeber.
Most importantly, the potential population health impacts of environmental changes extend far into future, if environmental conditions deteriorate further. 
Det viktigaste är att de potentiella folkhälsoeffekterna av miljöförändringar sträcker sig långt in i framtiden, om miljöförhållandena försämras ytterligare.
Change can be abrupt and unexpected but they can also be protracted and gradual and thus pose considerable challenges to public health. 
Förändringarna kan vara plötsliga och oväntade men kan också vara långsamma och gradvisa och därmed medföra betydande problem med folkhälsan.
Climate change and communicable diseases 
Klimatförändringen och smittsamma sjukdomar
Climate change may also alter the distribution and transmission of communicable diseases principally through impacting disease pathogens directly; through impacting the distribution of vectors which may carry diseases; or through impacting human behaviours leading to changing patterns of exposure to infectious diseases (e.g. increased time spent outdoors in woodlands where ticks live). 
Klimatförändringen kan också förändra utbredningen och överföringen av smittsamma sjukdomar, huvudsakligen genom direkt påverkan på sjukdomsframkallande agens såsom utbredningen av vektorer som kan vara sjukdomsbärande eller genom inverkan på mänskliga beteenden som leder till nya exponeringsmönster för smittsamma sjukdomar (t.ex. mer tid utomhus i skogsområden där det finns fästingar).
Vector-borne diseases are transmitted by arthropods such as ticks (e.g. tick-borne encephalitis (TBE), Lyme disease), mosquitoes (e.g. Chikungunya fever, Dengue fever), or sandflies (e.g. visceral leishmaniasis). 
Vektorburna sjukdomar överförs av leddjur som fästingar (t.ex. fästingburen encefalit (TBE) och borrelios), myggor (t.ex. chikungunyafeber, denguefeber) eller sandmyggor (visceral leishmanios).
Climatic changes, such as hotter and longer summers, warmer winters, and/or increased annual rainfalls could enable these organisms to shift their habitats, potentially introducing diseases to areas previously unfamiliar with them. 
Klimatförändringar som varmare och längre somrar, varmare vintrar och/eller ökad nederbörd kan göra att dessa organismer kan erövra nya livsmiljöer och införa sjukdomar i områden där de tidigare inte fanns.
Meanwhile, food-borne diseases like salmonellosis have been observed to be highly temperature sensitive, meaning that increased annual average temperatures could have important effects on food safety. 
Samtidigt har man observerat att livsmedelsburna sjukdomar som salmonella är mycket temperaturkänsliga, vilket innebär att högre årsmedeltemperaturer kan ha betydande effekter på livsmedelssäkerheten.
Climate change may influence water quality and availability (drinking and bathing) while also leading to increased risks of flooding in some regions. 
Klimatförändringen kan påverka vattenkvaliteten och vattentillgången (dricksvatten och badvatten) och samtidigt leda till ökad översvämningsrisk i vissa regioner.
Thus water-borne diseases , such as those caused by Cryptosporidium in drinking water and Vibrio bacteria in bathing water, need to be further examined for their potential links to climate change, along with air-borne diseases and rodent-borne diseases . 
Därmed måste vattenburna sjukdomar, t.ex. de som orsakas av Cryptosporidium i dricksvatten och vibriobakterier i badvatten, undersökas närmare med avseende på eventuella samband med klimatförändringen, liksom luftburna och gnagarburna sjukdomar.
For each of the above examples, it is important to point out that our current understandings contain elements of uncertainty. 
För vart och ett av de ovanstående exemplen är det viktigt att understryka att det finns brister i våra nuvarande kunskaper.
Climate change is one of many important factors driving infectious disease spread, alongside human and animal population dynamics, intense global levels of trade and travel, changing patterns of land use, and so on. 
Klimatförändringen är en av många viktiga faktorer som driver spridningen av infektionssjukdomar, tillsammans med människors och djurs populationsdynamik, global handel och globalt resande, förändrade mönster för markanvändning osv.
Thus one important area of ECDC activity is to further quantify and examine the links between climate change and other determinants of communicable diseases. 
Ett viktigt område för ECDC:s verksamhet är därmed att ytterligare kvantifiera och undersöka sambanden mellan klimatförändringen och andra bestämningsfaktorer för smittsamma sjukdomar.
European Environment and Epidemiology Network (E3): 
European Environment and Epidemiology Network (E3):
21st Century Surveillance 
Övervakning för 2000-talet
The pan-European capacity to analyse, predict and respond to changing communicable disease patterns due to global change is currently underdeveloped. 
Den paneuropeiska kapaciteten för analys, prediktion och respons inför förändrade mönster för smittsamma sjukdomar på grund av den globala klimatförändringen är i dagsläget otillräcklig.
Despite the abundance of environmental and epidemiologic data, they are often not linked, thereby preventing public health and environmental agencies and scientists from gaining more comprehensive understandings of the multi-causal pathways that drive environmental and epidemiological change. 
Trots överflödet av både miljödata och epidemiologiska data saknas ofta kopplingar däremellan, vilket förhindrar folkhälsomyndigheter, miljömyndigheter och forskare från att skaffa sig en mer heltäckande bild av de flerorsakssamband som driver miljöförändringar och epidemiologiska förändringar.
To address this shortcoming ECDC is exploring the development of the European Environment and Epidemiology Network (E3) that could link climatic/environmental and infectious disease data in order to strengthen European capacity in forecasting, monitoring and responding to the threats posed by new and emerging diseases. 
För att åtgärda denna brist undersöker ECDC möjligheten att utveckla E3-nätverket, som skulle kunna koppla klimat- och miljödata till data om infektionssjukdomar för att stärka den europeiska kapaciteten för att förutse, övervaka och reagera på de hot som nya och framväxande sjukdomar utgör.
The E3 network would connect epidemic intelligence and infectious disease surveillance data (currently housed at ECDC) with meteorological variables, entomological data, water quality records, air quality measures, remote sensing information, geology, population density and many other information sources. 
E3-nätverket skulle kunna koppla samman epidemiska underrättelser och data från övervakning av infektionssjukdomar (som nu handhas av ECDC) med meteorologiska variabler, entomologiska data, vattenkvalitetsregistreringar, luftkvalitetsmätningar, fjärrdetektionsdata, geologi, befolkningstäthet och många andra informationskällor.
Through integrating and synthesizing these data sets, disease surveillance systems would be able to incorporate and analyse environmental precursors to disease pandemics, thus preparing public health to meet the challenges of our time. 
Genom att integrera och syntetisera dessa datauppsättningar skulle systemen för sjukdomsövervakning kunna införliva och analysera miljöprekursorer för sjukdomspandemier och därigenom ge folkhälsoorganen möjlighet att möta vår tids utmaningar.
Clostridium difficile infection 
Clostridium difficile-infektion
Clostridium difficile is an anaerobic bacterium, widely distributed in soil and intestinal tracts of animals. 
Clostridium difficile är en anaerob bakterie som är allmänt förekommande i jord och i tarmarna hos djur.