natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Norwegian authorities have notified that under the Unpaid R&D Labour Scheme eligible expenditure consists of the unpaid labour costs in relation to an eligible project [34].
Kostnader för oavlönade arbetsinsatser i samband med ett stödberättigat projekt utgör enligt de norska myndigheternas anmälan stödberättigande kostnader inom ramen för tilskuddsordningen for ulønnet forskningsinnsats [34].
In terms of identifying the appropriate hourly rate(s) for the unpaid labour, the Norwegian authorities have explained that as formal qualifications of an individual are not always reflected in the ability to carry out research and development projects it is difficult to identify separate rates which correspond to relevant education, experience and field of work.
När det gäller att fastställa en lämplig timtaxa (timtaxor) för oavlönade arbetsinsatser har de norska myndigheterna förklarat att eftersom en persons formella kvalifikationer inte alltid återspeglas i förmågan att utföra forsknings- och utvecklingsprojekt är det svårt att fastställa skilda taxor som motsvarar relevant utbildning, erfarenhet och arbetsområde.
It was therefore decided to use one common hourly rate for the calculation of support under the Unpaid R&D Labour Scheme.
Man beslutade därför att använda en gemensam timtaxa för att beräkna stödet inom ramen för tilskuddsordningen for ulønnet forskningsinnsats.
The hourly rate proposed by the Norwegian authorities is based on calculating 1,6 ‰ of the nominal annual industrial worker’s salary for 2005 (NOK 348300) [35], resulting in an hourly rate of NOK 557,28 which, for simplicity, was rounded off to NOK 500.
Den timtaxa som de norska myndigheterna har föreslagit har erhållits genom beräkning av 1,6 ‰ av den nominella årslönen för en industriarbetare år 2005 (348300 norska kronor) [35], vilket ger en timtaxa på 557,28 norska kronor, som för enkelhetens skull har avrundats till 500 norska kronor.
The hourly rate of NOK 500 may be subject to adjustment by the Ministry of Trade and Industry on the basis of general wage developments.The methodology of calculating the hourly rate (as 1,6 ‰ of the nominal annual salary) has been developed by the Norwegian Research Council.
Timtaxan på 500 norska kronor kan komma att justeras av Nærings- och handelsdepartementet på grundval av den allmänna löneutvecklingen.Metoden för att beräkna timtaxan (som 1,6 ‰ av den nominella årslönen) har tagits fram av Norges forskningsråd.
In this regard the Norwegian authorities have explained that an hourly rate for labour can, in fact, be easily established simply by reference to the average annual salary (based on statistics) and the average annual working hours.
De norska myndigheterna har förklarat att det de facto är enkelt att fastställa en timtaxa för arbetsinsatser enbart på grundval av den genomsnittliga årslönen (baserad på statistik) och det genomsnittliga antalet arbetstimmar per år.
However, in order to simplify the grant of support for research and development activities the Norwegian Research Council wanted to go further.
För att förenkla beviljandet av stöd till forsknings- och utvecklingsverksamhet ville emellertid Norges forskningsråd gå ett steg längre.
It developed therefore a methodology according to which the hourly rate includes not only (i) pure salary costs, but also (ii) ‘other operating costs’ calculated on a per employee basis and consisting of (a) social costs related to salary (such as pension and social security etc.); (b) costs of equipment use per employee (e.g. use of telephone, computer/IT equipment, copy machine etc.); (c) general overhead costs of electricity, heating, office rent, canteen & service personnel and temporary use of supporting staff; and (d) rent/purchase of instruments and office supplies.
Det utvecklade därför en metod enligt vilken timtaxan inte endast består av i) rena lönekostnader, utan också av ii) ”andra driftskostnader” som beräknas per anställd och utgörs av a) sociala kostnader för löner (såsom pension, socialförsäkringsavgifter etc.), b) kostnader för nyttjande av utrustning per anställd (t.ex. användning av telefon, dator/it-utrustning, kopieringsapparat etc.), c) allmänna omkostnader för el, värme, lokalhyra, lunchpersonal, annan servicepersonal och tillfällig stödpersonal samt d) hyra/inköp av utrustning och kontorsmaterial.
The hourly rate for ‘unpaid labour’ covers therefore not only pure salary costs but also ‘other operating costs’ on a per employee basis [36].In order to establish the methodology the Norwegian Research Council undertook a review of the accounts of a number of Norwegian companies which showed that, on average, annual operating costs are 1,8 times higher than annual salary costs (including social costs) [37].
Timtaxan för ”oavlönade arbetsinsatser” omfattar således inte endast rena lönekostnader utan också ”andra driftskostnader” beräknade per anställd [36].För att komma fram till beräkningsmetoden gjorde Norges forskningsråd en undersökning av räkenskaperna i ett antal norska företag, av vilken framgick att de årliga driftskostnaderna är i genomsnitt 1,8 gånger högre än de årliga lönekostnaderna (inbegripet sociala kostnader) [37].
After having corrected the annual salary costs for the fact that they included social costs (corresponding to 40 % of the salary), the average operating costs turned out to be 2,52 times higher than pure salary costs.
Efter att de årliga lönekostnaderna justerats med hänsyn till att de inbegriper sociala kostnader (som motsvarar 40 % av lönen), visade det sig att de genomsnittliga driftskostnaderna var 2,52 gånger högre än de rena lönekostnaderna.
By dividing this figure by the annual average of working hours (1500) [38], operating costs, measured on an hourly basis, were found to be 1,68 ‰ (rounded off to 1,6 ‰) times the annual pure salary costs.
Genom att dela denna siffra med det genomsnittliga antalet arbetstimmar per år (1500) [38], befanns driftskostnaderna per timme vara 1,68 ‰ (avrundat till 1,6 ‰) gånger de årliga rena lönekostnaderna.
Accordingly, the methodology is that the hourly rate for unpaid labour (covering both pure salary costs and ‘other operating costs’) is calculated as 1,6 ‰ of the relevant annual salary.
Enligt denna metod beräknas följaktligen timtaxan för oavlönade arbetsinsatser (som omfattar både rena lönekostnader och ”andra driftskostnader”) som 1,6 ‰ av årslönen i fråga.
While evidence of the incurrence of ‘other operating costs’ is verified via invoices, the Norwegian authorities have explained that as there is no evidence of reported hours of unpaid labour, companies are required to record the date, task, number of hours spent and the name of the relevant individual.
Att ”andra driftskostnader” faktiskt har uppkommit kontrolleras med hjälp av fakturor, men däremot finns det enligt de norska myndigheterna inget som visar antalet rapporterade timmar för oavlönade arbetsinsatser, och därför måste företagen föra bok över datum, arbetsuppgift, antal timmar och namn på personen i fråga.
In projects with more than one individual, the records must be signed both by the individual having carried out the unpaid labour and the individual responsible for the project.
I projekt med fler än en personer måste uppgifterna signeras av både den person som har utfört de oavlönade arbetsinsatserna och av den projektansvarige.
Moreover, the reported number of hours may be reduced by the Norwegian Research Council if it is revealed during the procedure that the declared number of hours is incorrect.
Det rapporterade antalet timmar kan dessutom sättas ned av Norges forskningsråd om det under förfarandet framkommer att det antal timmar som uppgetts är felaktigt.
The Guidelines on the Unpaid R&D Labour Scheme provide that grants awarded under the Scheme are subject to the thresholds set out in Section 16-40 of the Norwegian Act on Taxation of wealth and income [41].
I riktlinjerna för tilskuddsordningen for ulønnet forskningsinnsats anges att bidrag som beviljas enligt ordningen omfattas av de trösklar som anges i avsnitt 16–40 i den norska lagen om skatt på förmögenhet och inkomster [41].
That provision is the basis for the Skattefunn Scheme and provides that aid intensities of up to 20 % in the case of small and medium-sized enterprises (SMEs) are acceptable.
Enligt denna bestämmelse, som utgör grunden för Skattefunn-ordningen, godkänns stödnivåer på upp till 20 % när det gäller små och medelstora företag.
In the notification, the Norwegian authorities submitted information on gross aid intensities of 27,8 % for SMEs [42].
I sin anmälan lämnade de norska myndigheterna uppgifter om bruttostödnivåer på 27,8 % för små och medelstora företag [42].
Support under the Unpaid R&D Labour Scheme is paid in the form of a grant corresponding to 20 % of eligible costs [43].
Stöd enligt tilskuddsordningen for ulønnet forskningsinnsats utbetalas i form av ett bidrag motsvarande 20 % av de stödberättigande kostnaderna [43].
However, in addition, by virtue of the Tax law on the Unpaid R&D Labour Scheme, the grants are exempt from corporate tax, the rate of which is currently 28 %.
Bidragen är emellertid dessutom enligt skattelagen om tilskuddsordningen for ulønnet forskningsinnsats befriade från bolagsskatt, för vilken skattesatsen för närvarande är 28 %.
A tax-free grant of 20 % of eligible costs therefore corresponds to a taxable grant of 27,8 % of those costs.
Ett skattebefriat bidrag på 20 % av de stödberättigande kostnaderna motsvarar därför ett beskattningsbart bidrag på 27,8 % av kostnaderna i fråga.
The gross aid intensity is therefore 27,8 %.The grants awarded under the Unpaid R&D Labour Scheme are considered in conjunction with aid received under the Skattefunn Scheme and support under the former is included when calculating the limits under the latter.
Stödnivån brutto är således 27,8 %. De bidrag som beviljas enligt tilskuddsordningen for ulønnet forskningsinnsats prövas i samband med det stöd som ges enligt Skattefunn-ordningen, och stödet enligt den förstnämnda ordningen inkluderas vid beräkningen av gränserna för stödet enligt den sistnämnda.
Under the Skattefunn Scheme, the total amount of support for SMEs may not exceed 20 % of eligible costs which may not be in excess of NOK 4 million per undertaking per year.
Enligt Skattefunn-ordningen får det totala stödbeloppet till små och medelstora företag inte överstiga 20 % av de stödberättigande kostnaderna, vilka inte får överstiga 4 miljoner norska kronor per företag och år.
Where the total amount of financial support would exceed the limits set forth under the Skattefunn Scheme, the tax deduction will be reduced accordingly.
Om det totala beloppet av det ekonomiska stödet överstiger gränserna enligt Skattefunn-ordningen, kommer skatteavdraget att minskas i motsvarande grad.
The Norwegian authorities have clarified that these limits are, however, without prejudice to the fact that the costs attributed to unpaid labour must in any event be within the abovementioned ceiling of NOK 2 million per undertaking per year.
De norska myndigheterna har klargjort att dessa gränser emellertid inte påverkar den omständigheten att kostnaderna för oavlönade arbetsinsatser i varje händelse måste ligga under det ovannämnda taket på 2 miljoner norska kronor per företag och år.
Finally the authorities have explained that in cases where a project receives grants under the Unpaid R&D Labour Scheme and public support from other sources, other than the Skattefunn Scheme, which together exceed the limit for total support, a reduction in the support granted under the Unpaid R&D Labour Scheme will be made.
De norska myndigheterna har slutligen förklarat att i den händelse ett projekt erhåller bidrag enligt tilskuddsordningen for ulønnet forskningsinnsats och offentligt stöd från andra källor, utom Skattefunn-ordningen, som tillsammans överstiger gränsen för totalt stöd, kommer det stöd som beviljas enligt tilskuddsordningen for ulønnet forskningsinnsats att sättas ned.
BUDGET AND DURATION
BUDGET OCH VARAKTIGHET
As mentioned above, the Norwegian authorities envisage that the future budget for the Unpaid R&D Labour Scheme will be maximum approximately NOK 50 million on an annual basis.
Som det anges ovan kommer den framtida budgeten för tilskuddsordningen for ulønnet forskningsinnsats enligt vad de norska myndigheterna planerar att uppgå till högst omkring 50 miljoner norska kronor per år.
The Unpaid R&D Labour Scheme was notified as being unlimited in time.
Tilskuddsordningen for ulønnet forskningsinnsats har anmälts med obegränsad varaktighet.
However, by letter dated 15 February 2008 (Event No 465311), the Norwegian authorities stated that the maximum duration of the Scheme would be linked to the duration of the current State Aid Guidelines on aid for Research and Development and Innovation (hereinafter referred to as the ‘R&D&I Guidelines’), which expire on 31 December 2013.
Genom en skrivelse av den 15 februari 2008 (referensnummer 465311) har emellertid de norska myndigheterna angett att ordningens maximala varaktighet kommer att kopplas till varaktigheten för de nuvarande riktlinjerna för statligt stöd till forskning, utveckling och innovation (nedan kallade riktlinjerna för FoU och innovation) som är tillämpliga till och med den 31 december 2013.
The Norwegian authorities are aware that a longer duration of the Unpaid R&D Labour Scheme requires a new notification.
De norska myndigheterna är medvetna om att för längre varaktighet för tilskuddsordningen for ulønnet forskningsinnsats krävs det en ny anmälan.
The Authority opened the formal investigation procedure on the basis of the preliminary finding that the Unpaid R&D Labour Scheme involves State aid which it doubted could be considered compatible with the EEA Agreement.
Övervakningsmyndigheten inledde ett formellt granskningsförfarande eftersom den preliminärt ansåg att tilskuddsordningen for ulønnet forskningsinnsats omfattar statligt stöd som den betvivlade kunde anses vara förenligt med EES-avtalet.
One of the concerns of the Authority was whether the aid intensities under the Unpaid R&D Labour Scheme could exceed those set forth in the State Aid Guidelines [44].
En av de frågor övervakningsmyndigheten ville ha svar på var huruvida stödnivåerna enligt tilskuddsordningen for ulønnet forskningsinnsats kan komma att överstiga de som anges i riktlinjerna för statligt stöd [44].
Indeed, grants which may be awarded under the Unpaid R&D Labour Scheme are tax exempt and a change in the tax rate may therefore result in a higher gross aid intensity.
De bidrag som beviljas enligt tilskuddsordningen for ulønnet forskningsinnsats är skattebefriade och en ändring av skattesatsen kan därför leda till en högre stödnivå brutto.
Moreover, since the costs of ‘unpaid labour’ are not in fact incurred the Authority doubted whether they could qualify as eligible costs under those Guidelines.
Eftersom kostnaderna för ”oavlönade arbetsinsatser” egentligen inte uppkommer, var övervakningsmyndigheten tveksam till huruvida de kunde anses utgöra stödberättigande kostnader enligt riktlinjerna för statligt stöd.
In this regard the Authority took account of the fact that under the Sixth Community Research Framework Programme, support for ‘unpaid’ labour was not allowed.
I detta sammanhang beaktade övervakningsmyndigheten den omständigheten att stöd till ”oavlönade arbetsinsatser” inte var tillåtet inom ramen för gemenskapens sjätte ramprogram för forskning.
Finally, the Authority had concerns as to the necessary incentive effect.
Slutligen var övervakningsmyndigheten tveksam till huruvida ordningen hade erforderlig stimulerande inverkan.
COMMENTS BY THE NORWEGIAN AUTHORITIES
SYNPUNKTER FRÅN DE NORSKA MYNDIGHETERNA
The Norwegian authorities have clarified that if the tax rate increases, the grant under the Unpaid R&D Labour Scheme will, if necessary, be reduced to ensure that the aid intensity does not exceed the maximum aid intensities fixed under the R&D&I Guidelines.
De norska myndigheterna har klargjort att om skattesatsen höjs kommer bidrag enligt tilskuddsordningen for ulønnet forskningsinnsats vid behov att minskas för att garantera att stödnivån inte överstiger de maximala stödnivåer som fastställs i riktlinjerna för FoU och innovation.
The Norwegian authorities base this statement on the last paragraph of Section 3 of the Guidelines on the Unpaid R&D Labour Scheme which, translated into English, provides that ‘[w]hen considering total public funding to the project, the grant [for unpaid labour] is accounted for in the same manner as the tax deduction. If total public funding for the project exceeds [the ceiling] for permitted aid according to the ESA rules the tax deduction will be reduced. If support to unpaid labour in and of itself results in exceeding the limit for total aid permitted the grant for unpaid labour will be reduced’ [45].
De norska myndigheterna baserar detta uttalande på den sista punkten i avsnitt 3 i riktlinjerna för tilskuddsordningen for ulønnet forskningsinnsats, där det står att ”[v]id beaktande av det sammanlagda offentliga stödet till ett projekt ska bidraget [för oavlönade arbetsinsatser] redovisas på samma sätt som skatteavdraget. Om det sammanlagda offentliga stödet till projektet överstiger [taket] för tillåtet stöd enligt ESA:s regelverk kommer skatteavdraget att minskas. Om stöd till oavlönat arbete i sig resulterar i att gränsen för det sammanlagda stöd som är tillåtet överskrids kommer bidraget till oavlönade arbetsinsatser att sättas ned” [45].
In relation to the statement that ‘[p]hysical persons may not charge any labour costs in relation to their personal involvement in the project’, contained in the Sixth Community Research Framework Programme, the Norwegian authorities have argued that the term ‘physical persons’ refers to employed personnel in universities/colleges receiving a salary from the research institution (as opposed to a one-man company).
När det gäller angivelsen inom ramen för gemenskapens sjätte ramprogram för forskning att ”[f]ysiska personer […] får inte göra gällande arbetskostnader för sitt personliga deltagande i projektet” har de norska myndigheterna hävdat att begreppet fysiska personer avser personer anställda vid universitet/högskolor som får lön från ett forskningsinstitut (inte ett enmansbolag).
Since such persons are in any event not eligible for support under the Unpaid R&D Labour Scheme the Norwegian authorities consider the reference to the Sixth Community Research Framework Programme to be irrelevant.
Eftersom sådana personer i alla fall inte berättigar till stöd enligt tilskuddsordningen for ulønnet forskningsinnsats anser de norska myndigheterna att hänvisningen till gemenskapens sjätte ramprogram för forskning är irrelevant.
With respect to the proposed hourly rate, the Norwegian authorities have pointed out that the point of departure for calculating the hourly rate of NOK 500 is the nominal annual industrial worker’s salary, which is much lower than the nominal annual salary for research and development personnel.
När det gäller den föreslagna timtaxan har de norska myndigheterna påpekat att utgångspunkten för beräkningen av timtaxan på 500 norska kronor är den nominella årslönen för en industriarbetare, vilken är mycket lägre än den nominella årslönen för forsknings- och utvecklingspersonal.
Since the education level in one-man companies and entrepreneurs generally corresponds to the higher level of education of research and development personnel, the calculation of the hourly rate for the purposes of the Unpaid R&D Labour Scheme could have been based on the higher salary for civil engineers.
Eftersom utbildningsnivån i enmansbolag och entreprenörsföretag i allmänhet motsvarar den högre utbildningsnivån hos forsknings- och utvecklingspersonal, kunde beräkningen av timtaxan med avseende på tilskuddsordningen for ulønnet forskningsinnsats ha grundats på den högre lönen för civilingenjörer.
For 2005 this amounted to NOK 460000 or NOK 530000 (depending on whether employees have five or ten years experience) resulting in an hourly rate of NOK 772,80 or NOK 890,40 [46].
År 2005 uppgick denna till 460000 eller 530000 norska kronor (beroende av om de anställda har fem eller tio års arbetserfarenhet), vilket innebär en timtaxa på 772,80 eller 890,40 norska kronor [46].
On this basis the Norwegian authorities have argued that, by proposing an hourly rate calculated on the basis of the much lower nominal annual salary for industrial workers, the hourly rate is therefore kept to a minimum.As to the incentive effect the Norwegian authorities argue that since cash is a major problem for early-phase start-ups, an incentive effect will automatically be present for the scheme’s major target group, namely small entrepreneurs and one-man companies.
De norska myndigheterna har på denna grund hävdat att den föreslagna timtaxan har hållits på en miniminivå eftersom den har beräknats på basen av den mycket lägre nominella årslönen för en industriarbetare.I fråga om ordningens stimulerande verkan har de norska myndigheterna hävdat att eftersom pengar är ett stort problem i det inledande skedet av en företagsstart, föreligger automatiskt en stimulerande verkan på ordningens viktigaste målgrupp, dvs. små entreprenörsföretag och enmansbolag.
THE PRESENCE OF STATE AID WITHIN THE MEANING OF ARTICLE 61(1) OF THE EEA AGREEMENT
STATLIGT STÖD I DEN MENING SOM AVSES I ARTIKEL 61.1 I EES-AVTALET I artikel 61.1 i EES-avtalet anges följande: ”Om inte annat föreskrivs i detta avtal, är stöd som ges av EG-medlemsstater, Eftastater eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med detta avtal i den utsträckning det påverkar handeln mellan de avtalsslutande parterna.”
In the following it is examined whether the four cumulative criteria are met in the present case.
Nedan följer en undersökning av huruvida de fyra kumulativa kriterierna är uppfyllda i detta fall.
The measure must confer on recipients an economic advantage which is not received in the normal course of business.
Åtgärden måste ge mottagarna en ekonomisk fördel som inte kunde ha erhållits vid normal verksamhet.
Under the Unpaid R&D Labour Scheme the Norwegian authorities will award financial grants to tax payers, including undertakings.
Inom ramen för tilskuddsordningen for ulønnet forskningsinnsats kommer de norska myndigheterna att bevilja ekonomiskt bidrag till skattebetalare, inbegripet företag.
The undertakings receiving such grants therefore receive an economic advantage, i.e. a grant, which they would not have received in their normal course of business.
De företag som erhåller sådant stöd kommer att erhålla en ekonomisk fördel, dvs. ett bidrag, som de inte skulle ha erhållit vid normal verksamhet.
Moreover, the grants are exempted from corporate tax.
Vidare är bidragen befriade från bolagsskatt.
The tax exemption relieves recipients from a charge that is normally borne out of their budgets, such that the exemption represents a further economic advantage, in addition to the grant itself.
Skattebefrielsen innebär att mottagarna befrias från en kostnad som normalt belastar deras budget, varför skattebefrielsen utgör ytterligare en ekonomisk fördel utöver själva bidraget.
PRESENCE OF STATE RESOURCES
FÖREKOMST AV STATLIGA MEDEL
The measure must be granted by the State or through State resources.
Åtgärden måste beviljas av staten eller genom statliga medel.
The grants awarded under the Unpaid R&D Labour Scheme are financed by the Ministry of Trade and Industry and are therefore financed by the State.
De bidrag som beviljas enligt tilskuddsordningen for ulønnet forskningsinnsats finansieras av Nærings- och handelsdepartementet och finansieras således av staten.
Moreover, with respect to the exemption of grants from corporate tax, a tax exemption implies that the State foregoes tax revenue and a loss of tax revenue is equivalent to consumption of state resources in the form of fiscal expenditure [47].
Skattebefrielsen i det att bidragen är befriade från bolagsskatt innebär dessutom att staten går miste om skatteintäkter, och en förlust av skatteintäkter är likvärdigt med förbrukning av statliga medel i form av skatteutgifter [47].