natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In Decision No 225/06/COL, the Authority considered that the VAT Compensation Act constituted a materially selective measure.
I beslut nr 225/06/KOL ansåg myndigheten att lagen om kompensation för mervärdesskatt utgjorde en uppenbart selektiv åtgärd.
The scope of the VAT Compensation Act is positively defined in that only taxable persons falling within Article 2 of the VAT Compensation Act can be compensated for input tax on purchases.
Tillämpningsområdet för lagen om kompensation för mervärdesskatt är tydligt definierat eftersom endast beskattningsbara personer enligt artikel 2 i lagen om kompensation för mervärdesskatt kan kompenseras för ingående mervärdesskatt på inköp.
The advantage granted under the VAT Compensation Act for undertakings refunded for their input tax implies a relief from the obligation that follows from the general VAT system applicable to all buyers of goods and services.
Den fördel som enligt lagen om kompensation för mervärdesskatt ges till företag som får ersättning för sin ingående mervärdesskatt medför en befrielse från den skyldighet som följer av det generella mervärdesskattesystem som gäller för alla köpare av varor och tjänster.
The Court’s jurisprudence has established that a specific tax measure can nevertheless be justified by the internal logic of the tax system if it is consistent with it [26].
I domstolens rättspraxis har slagits fast att en viss skatteåtgärd ändå kan motiveras av skattesystemets inre logik, om åtgärden är förenlig med denna [26].
Any measure intended partially or wholly to exempt firms in a particular sector from the charges arising from the normal application of the general system constitutes State aid if there is no justification for this exemption on the basis of the nature and logic of the general system [27].The Authority will assess whether the input tax refund provided for in Article 3 of the VAT Compensation Act falls within the logic of the VAT system.
En åtgärd som helt eller delvis är avsedd att befria företagen inom en viss sektor från de bördor som följer av den normala tillämpningen av det allmänna systemet utgör statligt stöd om befrielsen inte är motiverad av det allmänna systemets art och logik [27].Myndigheten kommer att göra en bedömning av huruvida ersättningen för ingående mervärdesskatt enligt artikel 3 i lagen om kompensation för mervärdesskatt är förenlig med mervärdesskattesystemets logik.
For this assessment, the Authority must consider whether the input tax refund meets the objectives inherent in the VAT system itself, or whether it pursues other objectives not enshrined in the VAT system.
För denna bedömning måste myndigheten överväga om ersättningen för ingående mervärdesskatt uppfyller själva mervärdesskattesystemets syften eller om andra målsättningar, som inte omfattas av mervärdesskattessystemet, eftersträvas.
The primary objective of the VAT system is to tax certain supplies of goods or services.
Mervärdesskattesystemets främsta syfte är att beskatta tillhandahållandet av vissa varor och tjänster.
The VAT is an indirect tax on the consumption of goods and services.
Mervärdesskatten är en indirekt skatt på konsumtion av varor och tjänster.
As a rule, VAT is calculated at all stages of the supply chain and on the import of goods and services from abroad.
Som regel beräknas mervärdesskatt i försörjningskedjans alla led och på import av varor och tjänster från utlandet.
The ultimate consumer pays VAT as part of the purchase price, without the right to deduct the tax.
Slutkunden betalar mervärdesskatt som en del av inköpspriset och har inte rätt att dra av skatten.
Although, in principle, all sales of goods and services are liable to VAT, some transactions may be exempt (and as a consequence without a credit for input tax) which means that such supplies are not taxable.
Även om mervärdesskatten i princip gäller all försäljning av varor och tjänster kan vissa transaktioner undantas (vilket innebär att ingående mervärdesskatt inte kan dras av), och sådan försäljning är därmed inte beskattningsbar.
Articles 5, 5a and 5b in Chapter I of the Norwegian VAT Act exempt transactions such as supply and letting of real estate, supply of health and health-related services, social services, educational services, financial services, etc. The providers of these goods and services are treated as final consumers for VAT purposes since they have to pay input tax without being able to request output tax.
Enligt artiklarna 5, 5a och 5b i kapitel I i den norska mervärdesskattelagen är transaktioner som avser t.ex. tillhandahållande och uthyrning av fastigheter, tillhandahållande av hälsovård och hälsovårdsrelaterade tjänster, socialtjänst, undervisning och finansiella tjänster undantagna. Leverantörer av sådana varor och tjänster behandlas för mervärdesskatteändamål som slutkunder, eftersom de måste betala ingående mervärdesskatt utan att kunna begära utgående mervärdesskatt.
The consequence of the logic of the system is that exempted supplies of goods and services and final consumers pay input tax without having the possibility to deduct it.
Systemets logik innebär att ingående mervärdesskatt betalas för undantagna varor och tjänster och av slutkunder, utan möjlighet att dra av skatten.
This logical consequence of the VAT system had created, however, a distortion at another level, which the Norwegian authorities have tried to offset with the introduction of the VAT Compensation Act.
Denna logiska följd av mervärdesskattesystemet har dock gett upphov till en snedvridning på ett annat plan, som de norska myndigheterna försökt korrigera genom att införa lagen om kompensation för mervärdesskatt.
Thus, it follows that the logic of the VAT Compensation Act is to counterbalance the natural logical consequence of the VAT system when exempting certain supplies.
Lagen om kompensation för mervärdesskatt syftar följaktligen till att uppväga den naturliga logiska följden av mervärdesskattesystemet när vissa varor och tjänster undantas.
Hence, the logic of the VAT Compensation Act is not to tax end users, as it is in the general VAT system, but to alleviate a certain group of final consumers to avoid distortion of competition between ‘in-house’ and outsourcing for transactions subject to VAT.
Syftet med lagen om kompensation för mervärdesskatt är alltså inte att beskatta slutanvändare, vilket är fallet med det allmänna mervärdesskattesystemet, utan att införa lättnader för en viss grupp slutkonsumenter för att undvika snedvridning av konkurrensen mellan ”intern” produktion och upphandling av mervärdesskattepliktiga varor och tjänster.
The Norwegian authorities have explained that, according to Article 1 of the VAT Compensation Act, the objective of the input tax compensation was to create a level playing field between self-supply and outsourcing of goods and services subject to VAT.
De norska myndigheterna har förklarat att syftet med kompensationen för ingående mervärdesskatt, enligt artikel 1 i lagen om kompensation för mervärdesskatt, var att skapa likvärdiga villkor för självförsörjning och upphandling av mervärdesskattepliktiga varor och tjänster.
The Authority considers that to compensate for paid input tax for other reasons than the ones set in the VAT system, is not justified by the objective of taxation of a given activity, which primarily inspires the VAT system.
Myndigheten anser att kompensation för ingående mervärdesskatt som betalats av andra skäl än de som anges i mervärdesskattesystemet inte motiveras av syftet att beskatta en viss verksamhet, vilket är mervärdesskattesystemets viktigaste inslag.
The objective pursued by the Norwegian authorities in creating a level playing field between self supply and outsourcing by public entities of goods and services subject to VAT should be seen as commendable as such but can hardly be said to be in the nature and logic of the VAT system itself.
Det syfte som de norska myndigheterna eftersträvar genom att skapa likvärdiga villkor för offentliga organs självförsörjning och upphandling av mervärdesskattepliktiga varor och tjänster bör i sig betraktas som lovvärt men kan knappast sägas ligga i själva mervärdesskattesystemets art och logik.
In this sense, the Authority refers in particular to the Heiser [28] jurisprudence according to which the mere fact that a measure has a laudable purpose does not suffice to exclude it from classification as aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement.
I detta avseende hänvisar myndigheten särskilt till rättspraxis i Heiser-målet [28], enligt vilket endast den omständighet att en åtgärd har ett lovvärt syfte inte är tillräckligt för att åtgärden ska undgå att betecknas som statligt stöd enligt artikel 61.1 i EES-avtalet.
Article 61(1) of the EEA Agreement does not distinguish between measures of State intervention by reference to their causes or aims but defines them in relation to their effects [29].The Authority does not ignore that the aim pursued by the Norwegian authorities with the introduction of the VAT Compensation Act was to create neutrality in the procurement of goods and services subject to VAT for the public administration.
I artikel 61.1 i EES-avtalet görs inte någon åtskillnad mellan statliga åtgärder med hänsyn till deras orsaker eller syften, utan de definieras i stället med utgångspunkt i vilka verkningar de har [29].Myndigheten bortser inte från att det syfte de norska myndigheterna eftersträvade genom införandet av lagen om kompensation för mervärdesskatt var att skapa neutralitet i samband med upphandling av mervärdesskattepliktiga varor och tjänster för den offentliga förvaltningen.
This neutrality cannot be confused with the neutrality inherent in the VAT system.
Denna neutralitet får inte förväxlas med mervärdesskattesystemets inneboende neutralitet.
Since the purpose of creating a level playing field between ‘in-house’ supply and outsourcing of supplies of goods and services for public authorities is not in line with the logic of the VAT system, this aim could only be taken into consideration in the assessment of compatibility of the measure in question.
Eftersom syftet att skapa likvärdiga villkor för offentliga myndigheters ”interna” produktion och upphandling av mervärdesskattepliktiga varor och tjänster inte ligger i linje med mervärdesskattesystemets logik har detta syfte endast kunnat beaktas i samband med bedömningen av den aktuella åtgärdens förenlighet.
For the above-mentioned reasons, the Authority concludes that the VAT compensation cannot be justified by the nature and logic of the VAT system.
Av dessa skäl drar myndigheten slutsatsen att kompensationen för mervärdesskatt inte kan motiveras av mervärdesskattesystemets art och logik.
It therefore constitutes a selective measure.
Den utgör därför en selektiv åtgärd.
A measure must distort or threaten to distort competition for it to fall within the scope of Article 61(1) of the EEA Agreement.
För att omfattas av artikel 61.1 i EES-avtalet måste en åtgärd snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen.
Only public and private entities falling within the scope of Article 2 of the VAT Compensation Act benefit from input tax compensation.
Endast offentliga och privata enheter enligt artikel 2 i lagen om kompensation för mervärdesskatt beviljas kompensation för ingående mervärdesskatt.
However, when these entities provide services exempted from the application of VAT in competition with undertakings falling outside the scope of Article 2 of the VAT Compensation Act, the latter will have to put up with higher purchase costs even though they carry out similar services.
När dessa enheter tillhandahåller tjänster som är befriade från mervärdesskatt i konkurrens med företag som inte omfattas av artikel 2 i lagen om kompensation för mervärdesskatt blir inköpskostnaderna för dessa företag högre, trots att de tillhandahåller liknande tjänster.
Although the input tax compensation has been aimed at mitigating distortions for municipal acquisitions, it has created a distortion of competition between public authorities carrying out economic activities and private undertakings carrying out the same economic activities in sectors exempted from the application of VAT.
Syftet med kompensationen för ingående mervärdesskatt var visserligen att lindra snedvridning i samband med kommunala inköp, men den har lett till snedvridning av konkurrensen mellan offentliga myndigheter som bedriver ekonomisk verksamhet och privata företag som bedriver samma ekonomiska verksamhet i sektorer som är undantagna från mervärdesskatt.
Accordingly, due to the intervention of the State, the products offered by private operators would, all other factors being similar, be more expensive.
På grund av den statliga åtgärden blir därför de produkter som erbjuds av privata aktörer, allt annat lika, dyrare.
Thus competition is distorted.
Konkurrensen snedvrids därmed.
In areas where both public and private operators are compensated, the aid would still threaten to distort competition between national and other EEA operators operating in the same market.
På områden där både offentliga och privata aktörer kompenseras skulle stödet ändå hota att snedvrida konkurrensen mellan nationella aktörer och aktörer i övriga EES som är verksamma på samma marknad.
Thus, regarding compensation granted to undertakings producing goods or offering services exempted from the application of VAT, the Authority considers that there is a distortion of competition between undertakings.
När det gäller kompensation till företag som producerar varor eller tillhandahåller tjänster som är befriade från mervärdesskatt anser myndigheten således att konkurrensen mellan företag snedvrids.
A State aid measure falls within the scope of Article 61(1) of the EEA Agreement only in so far as it affects trade between the Contracting Parties to the EEA Agreement.
En statlig stödåtgärd omfattas av artikel 61.1 i EES-avtalet endast om den påverkar handeln mellan de avtalsslutande parterna i EES-avtalet.
In their comments to the Authority’s Decision No 225/06/COL, the Norwegian authorities have contested the Authority’s assessment of the effect on trade criterion which was, in their opinion, not based on a fair conception of the situation.
I sina kommentarer till myndighetens beslut nr 225/06/KOL har de norska myndigheterna invänt mot myndighetens bedömning av kriteriet avseende påverkan på handeln, som enligt deras mening inte baseras på en korrekt bild av situationen.
In their view, through the VAT compensation scheme municipalities are primarily granted refunds of input tax on goods and services purchased for their mandatory activities.
De menade att kommunerna genom ordningen för kompensation för mervärdesskatt i första hand får ersättning för ingående mervärdesskatt på varor och tjänster som köpts för deras obligatoriska verksamhet.
Regarding the non-mandatory activities which municipalities may carry out, the Norwegian authorities failed to see any areas exempted from the application of VAT where the recipients of VAT compensation perform their services in competition with other undertakings within the EEA, apart from the particular kind of schools addressed by the complainant.
När det gäller den icke-obligatoriska verksamhet som kommuner kan bedriva fanns det enligt de norska myndigheterna inga mervärdesskattebefriade områden där mottagarna av kompensation för mervärdesskatt tillhandahåller sina tjänster i konkurrens med andra företag inom EES, vid sidan av det särskilda slags skolor som klaganden avsåg.
The Norwegian authorities believe that there are very few undertakings established in neighbouring European countries which compete with Norwegian undertakings covered by the VAT Compensation Act.
De norska myndigheterna menar att mycket få företag i europeiska grannländer konkurrerar med norska företag som omfattas av lagen om kompensation för mervärdesskatt.
The Authority reiterates its position expressed in Decision No 225/06/COL regarding the assessment of the effect on trade.
Myndigheten upprepar sin ståndpunkt enligt beslut nr 225/06/KOL i fråga om bedömningen av påverkan på handeln.
The EFTA Court has also endorsed this interpretation [32].The criterion of the effect on trade has been traditionally interpreted to the effect that, in general terms, a measure is considered to be State aid if it is capable of affecting trade between the EEA States [33].
Eftadomstolen har också godkänt denna tolkning [32].Kriteriet avseende påverkan på handeln har traditionellt tolkats så att en åtgärd generellt anses utgöra statligt stöd om den kan påverka handeln mellan EES-staterna [33].
Even if the Norwegian authorities are correct in their estimation that only a few undertakings within the EEA compete with the beneficiaries of the VAT Compensation Act, the aid measure may nevertheless affect trade since neither the number of beneficiaries nor the number of competitors are significant elements for the assessment of the criterion effect on trade within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement [34].The granting of state support to an undertaking may lead to the internal supply being maintained or increased, with the consequence being that the opportunities for other undertakings to penetrate the market of the EEA States concerned are reduced [35].
Även om de norska myndigheterna har rätt i sin bedömning att endast ett fåtal företag inom EES konkurrerar med stödmottagarna enligt lagen om kompensation för mervärdesskatt, kan stödåtgärden ändå påverka handeln eftersom varken antalet stödmottagare eller antalet konkurrenter är avgörande faktorer vid bedömningen av kriteriet avseende påverkan på handeln enligt artikel 61.1 i EES-avtalet [34].Beviljande av statligt stöd till ett företag kan leda till att den interna produktionen bibehålls eller ökas, vilket får till följd att möjligheterna för andra företag att komma in på de berörda EES-staternas marknad minskar [35].
Therefore, the character of the aid does not depend on the local or regional character of the services supplied or on the scale of the field of activity concerned [36].There is no threshold or percentage below which it may be considered that trade between the Contracting Parties is not affected [37].
Stödets karaktär beror därför inte på de tillhandahållna tjänsternas lokala eller regionala karaktär eller det berörda verksamhetsområdets omfattning [36].Det finns ingen tröskel eller procentenhet under vilken handeln mellan de avtalsslutande parterna inte anses bli påverkad [37].
Rather on the contrary, according to the jurisprudence [38], whenever state financial aid strengthens the position of an undertaking compared with other undertakings competing in intra-EEA trade, the latter must be regarded as affected by that aid.Articles 5 and 5a in Chapter I of the VAT Act exempt certain transactions from the scope of application of the VAT Act.
Enligt rättspraxis [38] ska stödet tvärtom anses påverka handeln inom EES så snart statligt ekonomiskt stöd stärker ett företags ställning jämfört med andra företag som konkurrerar inom EES.Enligt artiklarna 5 och 5a i kapitel I i mervärdesskattelagen är vissa transaktioner undantagna från mervärdesskattelagens tilllämpningsområde.
Some of these sectors, such as, for example, financial services, services connected with the serving of foodstuffs in schools and students canteens, some dental services, some educational services provided for remuneration, some cinema services, are partly or fully open for EEA-wide competition.
Vissa av dessa sektorer, t.ex. finansiella tjänster, tjänster i anslutning till livsmedelsservering i skolor och studentmatsalar, vissa tandvårdstjänster, vissa undervisningstjänster som tillhandahålls mot ersättning och vissa biograftjänster, är helt eller delvis öppna för konkurrens från hela EES.
Aid granted to undertakings in sectors which are open to competition is thus capable of affecting trade between the Contracting Parties to the EEA Agreement.
Stöd till företag inom sektorer som är öppna för konkurrens kan därför påverka handeln mellan de avtalsslutande parterna i EES-avtalet.
For these reasons, and taking into account the Court’s jurisprudence, the Authority considers that the VAT Compensation Act is a general nationwide compensation scheme which is capable of affecting trade between the Contracting Parties to the EEA Agreement.
Av dessa skäl, och med beaktande av EG-domstolens rättspraxis, anser myndigheten att lagen om kompensation för mervärdesskatt är en allmän nationell kompensationsordning som kan påverka handeln mellan de avtalsslutande parterna i EES-avtalet.
For the above-mentioned reasons, the Authority concludes that the VAT Compensation Act constitutes a State aid scheme within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement.
Av de ovan angivna skälen drar myndigheten slutsatsen att lagen om kompensation för mervärdesskatt utgör en statlig stödordning i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet.
Pursuant to Article 1(3) of Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, ‘the EFTA Surveillance Authority shall be informed, in sufficient time to enable it to submit its comments, of any plans to grant or alter aid (…).
I artikel 1.3 i del I i protokoll 3 till övervakningsavtalet anges att ”Eftas övervakningsmyndighet skall underrättas i så god tid att den kan yttra sig om alla planer på att vidta eller ändra stödåtgärder […].
The State concerned shall not put its proposed measures into effect until the procedure has resulted in a final decision’.
Staten i fråga får inte genomföra åtgärden förrän detta förfarande lett till ett slutgiltigt beslut.”
The Norwegian authorities did not notify the VAT Compensation Act to the Authority before it was put into effect.
De norska myndigheterna anmälde inte lagen om kompensation för mervärdesskatt till myndigheten innan den genomfördes.
The Authority therefore concludes that the Norwegian authorities have not respected their obligations pursuant to Article 1(3) of Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement.
Myndigheten drar därför slutsatsen att de norska myndigheterna inte har iakttagit sina skyldigheter enligt artikel 1.3 i del I i protokoll 3 till övervakningsavtalet.
The Authority considers that none of the derogations mentioned in Article 61(2) of the EEA Agreement can be applied to the case at hand.
Myndigheten anser att inget av de undantag som nämns i artikel 61.2 i EES-avtalet kan tillämpas på ärendet i fråga.
As far as the application of Article 61(3) of the EEA Agreement is concerned, the input tax compensation cannot be considered within the framework of Article 61(3)(a) of the EEA Agreement since none of the Norwegian regions qualify for this provision, which requires an abnormally low standard of living or serious underemployment.
När det gäller tillämpning av artikel 61.3 i EES-avtalet kan inte kompensationen för ingående mervärdesskatt anses ligga inom ramen för artikel 61.3 a i EES-avtalet, eftersom ingen av de norska regionerna uppfyller kraven för tillämpning av denna bestämmelse, nämligen att levnadsstandarden är onormalt låg eller att det råder allvarlig brist på sysselsättning.
This compensation does not seem to promote the execution of an important project of common European interest or remedy a serious disturbance in the economy of a State, as is requested for compatibility on the basis of Article 61(3)(b) of the EEA Agreement.
Kompensationen tycks inte främja genomförandet av viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse eller avhjälpa en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi, vilket krävs för förenlighet på grundval av artikel 61.3 b i EES-avtalet.
Concerning Article 61(3)(c) of the EEA Agreement, aid could be deemed compatible with the EEA Agreement if it facilitates the development of certain economic activities or of certain economic areas without adversely affecting trading conditions to an extent contrary to the common interest.
Vad beträffar artikel 61.3 c i EES-avtalet skulle stödet kunna betraktas som förenligt med EES-avtalet om det underlättar utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, utan att påverka handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset.