natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Before 2006, Article 28 CTR regulated certain aspects of the publication of route schedules. These aspects were taken out in 2006.
Före 2006 reglerades vissa aspekter av offentliggörandet av linjetabeller genom 28 § i yrkestrafikförordningen, men dessa ströks 2006.
In assessing whether the capital injection was carried out on conditions that would be acceptable to a private investor, the Authority points out that a private investor in a similar situation – i.e. with the option to either (a) inject fresh capital into the company, or (b) liquidate the company and invest the same amount elsewhere, would choose strategy (a) only if it was globally more profitable than strategy (b). This means that it is not sufficient to choose the “cheapest” solution in order to meet the market economy investor benchmark, but that it is necessary to demonstrate an acceptable rate of future return for the price of this “cheapest solution”.
Vid bedömningen av om kapitaltillskottet gavs på villkor som skulle vara acceptabla för en privat investerare påpekar övervakningsmyndigheten att en privat investerare i en likartad situation – dvs. som kan välja att antingen a) skjuta till nytt kapital i företaget, eller b) avveckla företaget och investera samma belopp någon annanstans – skulle välja strategi a bara om det totalt sett var mer lönsamt än strategi b. Det räcker alltså inte att välja den ”billigaste” lösningen för att följa principen om en privat investerare i en marknadsekonomi, utan det är nödvändigt att påvisa att denna ”billigaste” lösning kommer att leda till en acceptabel framtida avkastning.
Only advantages favouring “undertakings” qualify as state aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. An undertaking is any entity engaged in economic activity regardless of the legal status of the entity and the way in which it is financed [85]. Also, any activity consisting in offering goods and services on a given market is an economic activity [86].
Bara fördelar som gynnar ”företag” räknas som statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet. Som företag räknas varje enhet som bedriver ekonomisk verksamhet, oavsett dess rättsliga status och dess sätt att finansera verksamheten [85]. All verksamhet som består i att erbjuda varor och tjänster på en given marknad är en ekonomisk verksamhet [86].
Also as mentioned above, the relevant provisions of the CTA and CTR have not been materially changed compared to the Transport Act and the then applicable regulations. Thus, the statutory provisions governing the scheme have with regard to the concessions not been materially altered after the entry into force of the EEA Agreement.
I det föregående nämns även att de relevanta bestämmelserna i yrkestrafiklagen och yrkestrafikförordningen inte har ändrats väsentligt jämfört med transportlagen och de då tillämpliga föreskrifterna De rättsliga bestämmelser som är tillämpliga på stödordningen har, vad beträffar koncessionerna, alltså inte ändrats väsentligt sedan EES-avtalet trädde i kraft.
The Ministry of Transport has delegated its competence for setting the tariffs to the counties. However, some rebates are determined on the national level.
Samferdselsdepartementet har delegerat behörigheten att fastställa taxor till fylkeskommunerna, även om vissa rabatter fastställs på nationell nivå.
The Norwegian authorities have explained that prior to the 2004 capital injection, AS Sporveisbussene recorded its pension obligations using the so called “corridor solution”. Using this accounting method, the company amortised adjustments in calculated pension obligations over a period of ten years.
De norska myndigheterna har förklarat att AS Sporveisbussene, före kapitaltillskottet 2004, redovisade sina pensionsförpliktelser enligt den s.k. korridormetoden.
In 2004, the Norwegian authorities decided to change the accounting method used for recording pension obligations. Annual adjustments that included, in the accounts, all costs over the period of assumed average employment were made. As a consequence, AS Sporveisbussene recorded in 2004 a reduction in equity of NOK 80934000 (under the item “estimatavvik”), which reflects this change in accounting methods. These changes resulted in an increase in the obligations recognized in the balance sheet and a corresponding reduction of the equity capital of the company. This change in accounting principles did not have an impact on the amount of capital needed to offset the underfunding of the pension fund, but rather explains some of the changes in the accounts of AS Sporveisbussene from 2003 to 2004 to which the complaint referred.
”Korridormetoden” utgick från antagandet att det varje år kommer att finnas avvikelser mellan långsiktiga antaganden och faktiska utfall som kommer att jämna ut sig över tiden. År 2004 beslutade de norska myndigheterna byta redovisningsmetoden för pensionsförpliktelser. Årliga justeringar gjordes som i bokföringen inkluderade alla kostnader under den antagna genomsnittliga anställningstiden. AS Sporveisbussene redovisade därför 2004 en minskning av det egna kapitalet på 80934000 norska kronor (under posten ”estimatavvik.”) som berodde denna ändring av redovisningsmetod. Dessa ändringar resulterade i att de förpliktelser som redovisades i balansräkningen steg, medan det egna kapitalet i bolaget minskade i motsvarande grad. Ändringen av redovisningsprinciper påverkade inte mängden kapital som krävdes för att täcka underskottet i pensionsfonden, men förklarar några av de förändringar i AS Sporveisbussenes bokföring från 2003–2004 som tas upp i klagomålet.
From the Authority’s Decision No 491/09/COL Norsk Film group (OJ C 174 1.7.2010 p. 3), Chapter II.2 p. 8: “the yearly payments made by the Norwegian State since the 1970s to Norsk FilmStudio AS/Filmparken AS for the production of feature films and to maintain an infrastructure necessary for the production of films were based on an existing system of aid. The Authority considers that in this case, where regular payments were consistently made over a very long period of time, the practice shows that state support was an essential element in the financing of the company. The Authority considers on that basis that the annual grants were made under an existing system of state aid within the meaning of Article 62 EEA.” In that case, the Authority opened the formal investigation into a payment of NOK 36 million that had been made in addition to the regular payments and an alleged preferential tax measure. With Decision No 204/11/COL ( OJ L 287 18.10.2012 p. 14 and the EEA Supplement No. 58, 18.10.2012, p. 1) the Authority closed the procedure on the basis that the NOK 36 million payment was made on the basis of the existing aid scheme and that the tax measure did not constitute state aid.
Från övervakningsmyndighetens beslut nr 491/09/KOL, gruppen Norsk Film (EUT C 174, 1.7.2010, s. 3), kapitel II.2, s. 8: ”de årliga utbetalningarna från den norska staten sedan 1970-talet till Norsk FilmStudio AS/Filmparken AS för långfilmsproduktion och för bevarande av den nödvändiga infrastrukturen för filmproduktion byggde på ett befintligt stödsystem. Övervakningsmyndigheten anser att i detta fall, där regelbundna utbetalningar gjordes konsekvent över mycket lång tid, visar praxis att det statliga stödet utgjorde en väsentlig del av finansieringen av företaget. Övervakningsmyndigheten anser därför att de årliga bidragen gavs inom ramen för ett befintligt system för statligt stöd i den mening som avses i artikel 62 i EES-avtalet.” I det fallet inledde övervakningsmyndigheten en formell granskning av en utbetalning av 36 miljoner norska kronor som hade gjorts utöver de regelbundna utbetalningarna och en påstådd förmånsbehandling i skattehänseende. Med beslut nr 204/11/KOL ( EUT L 287, 18.10.2012, s. 14 och EES-supplement nr 58, 18.10.2012 s. 1) avslutade övervakningsmyndigheten förfarandet med hänvisning till att utbetalningen på 36 miljoner norska kronor hade gjorts på grundval av den befintliga stödordningen och att skatteåtgärden inte utgjorde statligt stöd.
No 521/12/COL
nr 521/12/KOL
to close the formal State aid investigation procedure initiated by Decision No 363/11/COL with regard to State aid to three Icelandic investment banks through rescheduled loans on preferential terms (Iceland)
om att avsluta det formella granskningsförfarande för statligt stöd som inleddes genom beslut nr 363/11/KOL om statligt stöd som beviljats tre isländska investeringsbanker genom omlagda lån till förmånliga villkor (Island)
THE EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY (‘the Authority’),
EFTAS ÖVERVAKNINGSMYNDIGHET (nedan kallad myndigheten) har antagit detta beslut
HAVING REGARD to the Agreement on the European Economic Area (‘the EEA Agreement’), in particular to Articles 61 and Protocol 26,
MED BEAKTANDE AV avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (nedan kallat EES-avtalet), särskilt artikel 61 och protokoll 26,
HAVING REGARD to Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement (‘Protocol 3’), in particular to Article 1(3) of Part I and Article 4(4) and Article 6 of Part II.
MED BEAKTANDE AV protokoll 3 till övervakningsavtalet (nedan kallat protokoll 3), särskilt artikel 1.3 i del I och artiklarna 4.4 och 6 i del II,
HAVING called on interested parties to submit their comments pursuant to those provisions [1] and having regard to their comments,
EFTER ATT i enlighet med de bestämmelser som anges ovan ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig [1] och med beaktande av dessa synpunkter, och
By letter dated 22 June 2010, the Authority received a complaint from the Icelandic securities firm H.F.
Eftas övervakningsmyndighet (nedan kallad myndigheten) mottog den 22 juni 2010 en skrivelse med ett klagomål från det isländska värdepappersföretaget H.F.
Verðbréf hf. alleging that the Icelandic Treasury had in March 2009 granted unlawful State aid to the investment banks Saga Capital and VBS through conversion of short-term debt with the Central Bank of Iceland (‘the CBI’) to long-term loans on favourable terms.
Verðbréf hf. om att den isländska staten i mars 2009 hade beviljat olagligt statligt stöd till investeringsbankerna Saga Capital och VBS genom omvandling av kortfristiga skulder till Islands centralbank till långfristiga lån på förmånliga villkor.
The letter was received and registered by the Authority on 7 July 2010 (Event No 563424).
Skrivelsen togs emot och registrerades av myndigheten den 7 juli 2010 (ärende nr 563424).
Having received the relevant information from the Icelandic authorities and having discussed the case with them in a meeting on 6 June 2011 [2], the Authority decided by Decision No 363/11/COL of 23 November 2011 to initiate the formal investigation procedure with regard to State aid to three Icelandic investment banks through rescheduled loans on preferential terms [3].
Efter att ha fått in relevanta upplysningar om åtgärderna från de isländska myndigheterna och efter att diskuterat dem vid ett möte den 6 juni 2011 [2], beslutade myndigheten genom beslut nr 363/11/KOL av den 23 november 2011 att inleda ett formellt granskningsförfarande för statligt stöd till tre isländska investeringsbanker genom omlagda lån till förmånliga villkor [3].
By means of this Decision, the Authority called on interested parties to submit their comments.
Myndigheten gav genom beslutet berörda parter tillfälle att yttra sig.
By letter dated 21 February 2012 (Event No 625875), the Icelandic authorities submitted comments on the Authority’s Decision No 363/11/COL.
De isländska myndigheterna överlämnade synpunkter på myndigheters beslut nr 363/11/KOL genom en skrivelse av den 21 februari 2012 (ärende nr 625875).
In June 2012 the Authority received information from the complainant, H.F.
I juni 2012 tog myndigheten emot uppgifter från den klagande, H.F.
Verðbréf hf., regarding the winding-up process of Saga Capital hf.
Verðbréf hf., om likvidationen av Saga Capital hf.
(Event No 641907).
(ärende nr 641907).
The Authority has also received information on this matter from other sources and followed closely the winding-up process of the investment banks that were the subject of the Decision No 363/11/COL.
Myndigheten har också fått in upplysningar om denna likvidation från andra källor och har noggrant följt likvidationsprocessen för de investeringsbanker som omfattades av beslut nr 363/11/KOL.
The CBI’s collateral loans and securities lending scheme
Den isländska centralbankens lån mot säkerhet och värdepapperslånefacilitet
The measures that were under preliminary assessment in the Authority’s Decision No 363/11/COL are linked to the CBI’s collateral and securities lending scheme.
De åtgärder som preliminärt granskades i myndighetens beslut nr 363/11/KOL berör den isländska centralbankens lån mot säkerhet och värdepapperslånefacilitet.
The CBI, as part of its role as a central bank and lender of last resort and in line with the monetary policy of other central banks, provided short-term credit facilities to financial undertaking in the form of collateral loans [4], in accordance with the provisions of CBI rules pertaining thereto.
Inom ramen för sitt uppdrag som centralbank och långivare i sista hand och i linje med andra centralbankers monetära politik, ställde den isländska centralbanken kortfristiga lånefaciliteter till förfogande för finansiella företag i form av lån mot säkerhet [4] i enlighet med bestämmelserna i den isländska centralbankens föreskrifter.
In 2007 and 2008 collateral lending increased steadily and the CBI became the financial undertakings’ main source of liquidity.
Under 2007 och 2008 ökade utlåningen mot säkerhet stadigt och den isländska centralbanken blev den viktigaste likviditetskällan för de finansiella företagen.
At the time of the financial collapse of the three Icelandic commercial banks in October 2008, the CBI had acquired considerable claims against domestic financial undertakings, which were backed by collateral of various types.
När de tre isländska affärsbankerna kollapsade i oktober 2008 hade den isländska centralbanken betydande fordringar gentemot inhemska finansiella företag mot säkerhet av olika slag.
Due to the banks’ collapse, the value of the collateral diminished and it became clear that the CBI had sustained losses due to unsound collateral.
På grund av bankernas kollaps minskade säkerheternas värde och det stod klart att den isländska centralbanken hade gjort förluster på grund av säkerheter utan täckning.
After the Parliament had given its authorisation, the Treasury and the CBI concluded an agreement in January 2009, according to which the CBI assigned a part of its claims of collateral loans against financial undertakings, along with underlying securities, to the Ministry of Finance.
Efter det att parlamentet hade gett sitt tillstånd ingick staten och den isländska centralbanken i januari 2009 ett avtal som innebar att den isländska centralbanken överlät en del av sina fordringar i lån mot säkerhet till finansiella företag med underliggande säkerheter till finansministeriet.
In February 2010 the Ministry and the CBI agreed that the claims previously transferred by the CBI to the Ministry should be transferred back to Eignarhaldsfélag Seðlabanka Íslands (ESÍ), a recently established holding company of the CBI, at a reduced price as of 31 December 2009.
I februari 2010 kom ministeriet och den isländska centralbanken överens om att de fordringar som centralbanken tidigare hade överlåtit på ministeriet skulle föras tillbaka till Eignarhaldsfélag Seðlabanka Íslands (ESÍ), ett nytt holdingbolag inom den isländska centralbanken, till ett nedsatt pris den 31 december 2009.
The Government Debt Management (GDM), which is administered by the CBI, offers lending facilities to primary dealers of government securities.
Den statliga skuldförvaltningen, som sköts av den isländska centralbanken, erbjuder lånefaciliteter till primarydealers för statspapper.
The purpose of this securities lending is to improve market functionality and to maintain liquidity in the market for bond series that the GDM is building up.
Syftet med denna värdepappersutlåning är att förbättra marknadens funktion och upprätthålla likviditeten på marknaden för obligationsserier som den statliga skuldförvaltningen håller på att bygga upp.
The securities accepted by the GDM as collateral for the Treasury Bonds and Bills are all government bonds and mortgage benchmark bonds traded electronically in the secondary market.
De värdepapper som den statliga skuldförvaltningen godtar som säkerhet för statsobligationer och statsskuldväxlar utgörs av statsobligationer och bostadsobligationer som handlas elektroniskt på sekundärmarknaden.
Other electronically traded securities may also be accepted depending on the criteria specified in the facility.
Även andra värdepapper som handlas elektroniskt kan godtas, beroende vilka kriterier som fastställts i faciliteten.
The interest rate for these loans is based on the CBI repo rate.
Ränta för dessa lån baseras på den isländska centralbankens reporänta.
The maximum contract period is 28 days [5].
Avtalsperioden kan som längst vara 28 dagar [5].
Conversion of short-term credit facilities to long-term loans
Omvandling av kortfristiga kreditfaciliteter till långfristiga lån
In March 2009 the Ministry of Finance concluded loan conversion agreements with Saga Capital Investment Bank hf., VBS Investment Bank hf. and Askar Capital Investment Bank hf.
I mars 2009 ingick finansministeriet avtal om omvandling av lån med Saga Capital Investment Bank hf., VBS Investment Bank hf. och Askar Capital Investment Bank hf.
The loan agreements were all concluded on similar terms.
Samtliga låneavtal ingicks på likartade villkor.
They were repayable over the next seven years with indexation and an interest rate of 2 % per annum.
De skulle återbetalas under de kommande sju åren med indexering och en ränta på 2 % per år.
The repayment terms of the loan to Askar Capital were similar, except that the annual interest rate was 3 %.
Återbetalningsvillkoren för lånet till Askar Capital var likartade, men den årliga räntan var 3 %.
The total nominal amount of debt, attributable to the three investment banks, at the time of issue of the long-term bonds, was ISK 52,4 billion [6].
Det sammanlagda nominella värdet för de tre investeringsbankernas skulder uppgick till 52,4 miljarder isländska kronor när de långfristiga obligationerna emitterades [6].
The aforementioned measures were based on the proposals of a Working Group which on 20 January 2009 submitted a memorandum to the Minister of Finance for the restructuring of debt owed by financial undertakings due to collateral loan facilities with the CBI.
De ovannämnda åtgärderna byggde på förslagen från en arbetsgrupp som den 20 januari 2009 överlämnade ett memorandum till finansministern om omstrukturering av skulder hos finansiella företag till följd av lånefaciliteter mot säkerhet hos den isländska centralbanken.
The memorandum was based on information regarding the financial undertakings and their ability to repay the debt.
Detta memorandum baserades på uppgifter om de finansiella företagen och deras förmåga att betala tillbaka skulderna.
According to the memorandum, the financial undertakings concerned were, due to the implications of the financial collapse in Iceland, unable to pay their debts to the CBI in full.
Enligt memorandumet kunde de berörda finansiella företagen till följd av den finansiella kollapsen i Island inte till fullo betala sina skulder till den isländska centralbanken.
The memorandum of the Minister’s Working Group also states that at the time, the entire apparatus of the Icelandic authorities had been preoccupied with trying to keep the country’s financial system operating and protecting the interest of deposit holders.
Enligt memorandumet från ministerns arbetsgrupp arbetade alla isländska myndigheter vid den tidpunkten febrilt med att upprätthålla landets finansiella system och skydda insättarnas pengar.
Bearing that in mind, along with other considerations, it was considered necessary to make certain arrangements in order to ensure that the undertakings would be able to pay off their debts.
Med detta i åtanke och med hänsyn till andra omständigheter ansågs det nödvändigt att vidta vissa åtgärder för att garantera att företagen skulle kunna betala av sina skulder.
According to the Icelandic authorities, the decision on the terms and conditions of the interest had not centred on what a fair and normal return on equity should be, since it had been clear in advance that the undertakings in question were unlikely to repay in full the liabilities in question.
Enligt de isländska myndigheterna låg tonvikten i beslutet om lånevillkoren inte på att ge en rättvis och normal avkastning, eftersom det hade stått klart redan från början att det var osannolikt att de berörda företagen skulle kunna återbetala sina skulder till fullo.
Instead, the Working Group had focused on finding an interest percentage sufficiently high to matter to the undertaking in question but not so high as to preclude the possibility for repayment, thus removing the incentive for these undertakings to restructure their finances.
I stället hade arbetsgruppen strävat efter att fastställa en ränta som var tillräckligt hög för att ha betydelse för det berörda företaget, men som inte var så hög att den skulle utesluta möjligheten till återbetalning och på så sätt få företagen att tappa motivationen att omstrukturera sina finanser.
The Icelandic authorities did however set certain conditions for the debt conversion.
De isländska myndigheterna fastställde dock vissa villkor för omvandlingen av skulderna. Bl.a. måste gäldenären åta sig att inte betala ut några utdelningar, såvida det inte gjordes motsvarande avbetalning av lånen.
According to the conditions the debtor was inter alia obliged not to pay dividends, unless there was a corresponding down payment on the loans, the debtor could not enter into any major risk commitments that exceeded 20 % of equity (CAD), any bonuses to the debtors employees should be moderate, the debtors were obliged to provide the lender with detailed quarterly reports on their operations and the debtors’ CAD-ratios should not fall below 10 %.
Gäldenären fick inte göra några stora riskåtaganden som överskred 20 % av kapitalet (kapitaltäckningskrav). Eventuella bonusar till gäldenärens anställda måste vara rimliga, gäldenären skulle ge långivaren detaljerade kvartalsrapporter över verksamheten och gäldenärens kapitaltäckningskvot fick inte falla under 10 %.
In case the liquidity position of the debtors turned out to be unacceptable in the view of the CBI or their CAD-ratios fell below 10 %, the lender could require that the outstanding amount of the loans together with interest and other relevant costs be converted to equity.
Om det skulle visa sig att gäldenärerna enligt den isländska centralbanken inte skulle ha tillräckliga likvida medel, eller om deras kapitaltäckningskvot sjönk under 10 %, hade långivaren rätt att begära att det utestående lånet tillsammans med ränta och andra relevanta kostnader skulle omvandlas till kapital.
The purpose of those conditions was to increase the likelihood of full recovery of the loans and thereby to safeguard the Treasury’s interest.
Syftet med dessa villkor var att öka sannolikheten för att lånen skulle betalas tillbaka i sin helhet och på så sätt skydda statens intressen.
For a more detailed description of the measures, reference is made to the Authority’s Decision No 363/11/COL [7].
En mer detaljerad beskrivning av åtgärderna finns i myndighetens beslut nr 363/11/KOL [7].
The objective of the measure and the national legal basis
Åtgärdens syfte och den nationella rättsliga grunden
The Icelandic authorities considered that the objective of the measures was twofold; firstly, to try to secure the immense interests of the State by maximising the Treasury’s recovery of the claims, and, secondly, to give the financial undertakings a breathing space and a chance to work out their matters and get through the difficulties.
De isländska myndigheterna ansåg att åtgärden hade två syften: För det första att försöka trygga statens enorma intresse genom att se till att staten fick tillbaka så mycket som möjligt av sina fordringar, och för det andra att ge de finansiella företagen andrum och möjlighet att lösa sina problem och ta sig igenom krisen.