natgillin/translations-raw huggingface dataset:
By letter dated 16 July 2010 (Document No 565828), Míla ehf.
Genom en skrivelse av den 16 juli 2010 (dokument nr 565828) lämnade Míla ehf.
(hereinafter referred to as ‘Míla’ or ‘the complainant’) submitted a complaint to the EFTA Surveillance Authority (‘the Authority’) concerning alleged unlawful state aid granted by the Ministry for Foreign Affairs in Iceland through leases for the use and operation of two optical fibres, which were previously operated on behalf of the North Atlantic Treaty Organisation (‘NATO’).
(nedan kallad Míla eller klaganden) ett klagomål till Eftas övervakningsmyndighet om att påstått olagligt statligt stöd hade beviljats av det isländska utanríkisráðuneytið, utrikesministeriet, genom leasing för användning och drift av två optiska fibrer som tidigare drevs av Nordatlantiska fördragsorganisationen (nedan kallad Nato).
On 16 July 2014, the Authority adopted Decision No 299/14/COL to initiate the formal investigation procedure provided for in Article 1(2) of Part I of Protocol 3 and invited the Icelandic authorities as well as interested parties to provide comments.
BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN
The Authority received comments by the Icelandic authorities (Documents No 722921- 722923) as well as third party comments by Míla (Document No 729699), Vodafone (Document No 723556) and a private individual (Document No 729917).
BAKGRUND – ANBUDSINFORDRAN FÖR LEASING AV TVÅ OPTISKA FIBRER SOM ANVÄNTS FÖR NATOS RÄKNING
The third party comments were forwarded to the Icelandic authorities, who provided comments on them (Documents No 744468-744471 and 753302-753303).
Den 15 augusti 2007 tog den isländska regeringen helt över driften av ratsjárstofnun, radarbyrån [5], som dittills hade drivits under de amerikanska myndigheternas överinseende.
DESCRIPTION OF THE MEASURE
Ratsjárstofnun hade tidigare drivit tre optiska fibrer i den ca 1850 km långa optiska kabeln med åtta fibrer som sträcker sig runt Island och dess nordvästra region [6].
BACKGROUND — INVITATION TO TENDER FOR THE LEASE OF TWO OPTICAL FIBRES OPERATED ON BEHALF OF NATO
Detta gav den isländska regeringen möjligheten att använda en eller flera av de tre fibrerna för andra ändamål.
On 15 August 2007, the Icelandic Government fully took over the operation of the Radar Agency (Ratsjárstofnun) [5], which had until that time been operated under the auspices of the US authorities.
De isländska myndigheterna beslutade att använda en av fibrerna för det isländska luftförsvarssystemet (nedan kallat IADS) och för säker statlig telekommunikation.
The Radar Agency had previously operated three optical fibres in the approximately 1850 km long, eight-fibre optical cable circling Iceland and its North-West region [6].
Vidare beslutade myndigheterna att ríkiskaup, statens handelscentrum, skulle genomföra upphandlingen för användning och drift av de andra två fibrerna [7].
This opened up opportunities for the Icelandic Government to put one or more of the three fibres to other use.
Närmare information om anbudsinfordran fastställdes i den projektbeskrivning som utarbetades av ríkiskaup [8].
The Icelandic authorities decided to use one of the fibres for the Icelandic Air Defence System (‘IADS’) and for secure governmental telecommunications.
Enligt det dokumentet inbjöd ríkiskaup, på utrikesministeriets försvarsavdelnings vägnar, till ett anbudsförfarande för användning och drift av två av de tre optiska fibrerna för leasing till två icke-närstående parter, i avsikt att förhandla fram ett leasingavtal för en tioårsperiod.
The authorities further decided that the State Trading Centre (Ríkiskaup) should carry out a tender award procedure for the use and operation of the other two fibres [7].
Den optiska kabeln är enligt anbudsinfordran ca 1850 km lång, ligger intakt mellan de nuvarande 16 anslutningspunkterna (vid tidpunkten för upphandlingen) och går igenom telefonväxlar och andra telekommunikationsinstallationer längs sin väg runt Island.
The details of the invitation to tender were set out in the project description drafted by Ríkiskaup.
Telefonväxlar och andra telekommunikationsinstallationer ägs till största delen och övervakas av Míla.
According to that document, Ríkiskaup, on behalf of the Defence Department of the Ministry for Foreign Affairs, invited tenders for the use and operation of two of the three optical fibres to be leased out to two unrelated parties, with the intention of negotiating a lease for the duration of 10 years.
Enligt punkt 2.3 i upphandlingen omfattar förslaget till leasingavtal inte anläggningar för leasetagarens utrustning.
According to the tender, the optical cable is about 1850 km in length, lies intact between the present 16 termination points (as of the date of the tender) and goes through telephone exchanges and other telecommunication installations on its way circling Iceland.
Leasetagaren ansvarar för att skaffa nödvändiga anläggningar för sin utrustning eller andra anläggningar som behövs för att utnyttja fibrerna.
Telephone exchanges and other telecommunications installations are, for the most part, owned by and under the supervision of Míla.
Leasetagaren ansvarar således för att säkra tillgången till anläggningar och anslutningspunkter där den avser att ansluta sin utrustning till fibern.
According to point 2.3 of the tender, the proposed lease will not include any facilities for equipment of the lessee.
Leasetagaren bär kostnaderna om leasetagaren behöver förvärva eller hyra anläggningar för sin utrustning, ytterligare anslutningar eller andra objekt.
The lessee will be responsible for obtaining necessary facilities for its equipment or any other facilities needed to use the fibres.
Leasetagaren ansvarar för all kommunikation med anläggningarnas ägare eftersom leasegivaren varken är en mellanhand eller en leverantör av anläggningar av något slag, eller kan garantera att leasetagaren har tillgång till anläggningarnas kopplingspunkter eller någon annanstans.
The lessee is thus responsible for securing access to facilities and the termination points where it intends to connect its equipment to the fibre.
Leasetagaren kan lägga till nya anslutningspunkter till den optiska fibern men detta måste göras i samråd med leasegivaren och fiberns andra delägare.
In case the lessee needs to acquire or rent facilities for its equipment, additional connections or other items, the lessee will bear the costs.
Leasetagaren bär alla kostnader i samband med tillägg av nya anslutningspunkter.
The lessee is responsible for all communications with the owners of facilities, the lessor being neither an intermediary nor the provider of facilities of any kind nor will the lessor guarantee that the lessee will have access to facilities at assembly points or elsewhere.
Detaljerade krav ställs på säkra att leasetagarens tillgång till kabeln och att tilläggen av anslutningspunkter förbereds noga och utförs på ett professionellt sätt för att se till att andra användare har en oavbruten tillgång till kabeln.
The lessee may add new termination points to the optical fibre, but this must be done in consultation with the lessor and other co-owners of the fibre.
I anbudsinfordran fastställs den lägsta hyreskostnaden till 19000000 isländska kronor per år för varje fiber för att täcka kostnaden för drift och underhåll av optiska fibrer [9].
The lessee will bear any costs associated with the adding of new termination points.
Sista dagen för inlämnande av anbud var den 19 juni 2008.
Detailed requirements are set to secure that any access to the cable by the lessee and the addition of termination points are carefully prepared and executed in a professional manner so as to secure uninterrupted use of the cable by others.
Bedömningen av anbud utgick från följande kriterier:
As concerns the rental charge, the invitation to tender sets a minimum rental charge of ISK 19000000 per year for each fibre to ensure that the cost of operation and maintenance of the optical fibres would be covered [9].
Tabell 1
The closing date for submitting offers and for opening of offers was 19 June 2008.
Tilldelningskriterier i upphandlingen
The assessment of offers was based on the following criteria:
Bedömningspunkter
Table 1
Procentenheter
Award criteria in the tender
Stimulans av konkurrens
Matter of Judgment
Hyreskostnad
Percentage points
Inledande av tjänster
Stimulation of Competition
Tillhandahållande av tjänster
Rental Charge
Antalet nätanslutningspunkter
Commencement of Services
En taxa för hela landet
Supply of Services
Som ett resultat av upphandlingen mottogs fem anbud från fyra oberoende företag, enligt sammanfattningen i tabell 2 nedan.
Number of network termination points
Två av anbuden var anbudsvarianter:
One Tariff throughout the Country
Tabell 2
The outcome of the tender was that five offers were received from four independent undertakings, as summarised in Table 2 below.
Anbud som inkommit under upphandlingen
Two of the offers were variant offers:
Företagsnamn
Table 2
Leasingpris enligt anbud
Offers received in the tender
Tilldelningskriterier: total poäng
Name of company
Huvudanbud
Leasing price offered
Anbudsvariant [10]
Award criteria: total points scored
Ríkiskaup utvärderade av mottagna anbud efter en bedömning av det oberoende konsultföretaget Mannvit.
Main offer
Enligt information från ríkiskaup och Mannvit konstaterades de att samtliga fyra företag hade uppfyllt alla krav på teknisk kapacitet för att genomföra projektet, samt de allmänna kraven i anbudsinfordran om projektkandidaternas personliga och finansiella situation.
Variant offer [10]
Mannvit gjorde dock ett förbehåll för anbudet från Hringiðan.
The evaluation of received offers was made by Ríkiskaup, following an assessment conducted by the independent consulting firm Mannvit.
Enligt det anbudet skulle projektet genomföras av ett företag som Hringiðan skulle bilda.
According to information from Ríkiskaup and Mannvit, all four companies submitting bids were found to have met the required technical capacity to perform the project, as well as the general requirements set out in the invitation to tender regarding the personal and financial situation of the candidates for the project.
Mannvit ansåg att det inte var möjligt att bedöma varken den ekonomiska eller den tekniska kapaciteten för detta företag som ännu inte hade bildats.
However, Mannvit made a reservation regarding the proposal from Hringiðan.
Enligt villkoren i anbudsinfordran kunde Hringiðans anbud därför uteslutas.
According to that proposal, the project was to be performed by an undertaking to be founded by Hringiðan.
Mannvit gjorde en simulering av hur en uteslutning av Hringiðans anbud skulle inverka på resultatet av upphandlingen, men fann ingen effekt då Hringiðans anbud inte var ett av de två bästa anbuden och under alla omständigheter inte skulle vinna.
Mannvit did not consider it possible to assess the capacity — both financial and technical — of this undertaking, which at the time had not been established.
De två företagen som fick mest poäng baserat på tilldelningskriterierna (se tabell 2) var Fjarski ehf.
According to the terms of the tender, Hringiðan's offer could therefore be excluded.
(92,18 poäng) och Vodafone (89,67 poäng).
Mannvit simulated the effect of an exclusion of Hringiðan's offer on the result of the tender, but found that there was no impact as Hringiðan's offer was not amongst the top two bids and was therefore in any event unsuccessful.
Förhandlingar inleddes med dessa två företag.
As set out in Table 2, the two companies scoring the highest on the basis of the award criteria were Fjarski ehf.
Ett leasingavtal förhandlades därför fram med Vodafone och endast för en av de två fibrerna.
(92,18 points) and Vodafone (89,67 points).
AVTALET MELLAN VARNARMÁLASTOFNUN OCH VODAFONE
Negotiations were entered into with those two companies.
I avtalet, som slöts den 1 februari 2010 mellan Vodafone och varnarmálastofnun, den isländska försvarsbyrån, föreskrivs användningen av en optisk fiber ingående i den åtta-fibriga, ca 1850 km långa optiska kabeln runt Island.
Fjarski ehf., however, decided to pull out of the project.
Enligt artikel 16 i varnarmálalög nr 34/2008 hade leasegivaren rätt att, för statens och Natos räkning, ingå ett leasingavtal för användningen av sådana anläggningar.
A lease contract was therefore negotiated with Vodafone and for only one of the two fibres.
Med tanke på Islands internationella åtaganden var det dock nödvändigt att införa en klausul som ger leasegivaren rätt att i krigstider ta över de nämnda anläggningarna utan förvarning.
CONTRACT BETWEEN THE ICELANDIC DEFENCE AGENCY AND VODAFONE
Bestämmelser i det syftet finns i artikel 8 i avtalet.
The annual lease is set at ISK 19150000 (excluding VAT), indexed according to the building cost index as from June 2008.
Leasetagaren ansvarar för att skaffa nödvändiga anläggningar för sin utrustning eller andra anläggningar som behövs för att kunna använda fibrerna.
The term of the contract is 10 years.
Leasetagaren ansvarar således för att säkra tillgången till anläggningar och kopplingspunkter där den avser att ansluta sin utrustning till fibern.
The contract states that the fibre at issue was registered on NATO's inventory list.
Leasetagaren ansvarar för all kommunikation med kabelns eller anläggningarnas ägare.
Under Article 16 of the Defence Act No 34/2008, the lessor was entitled, on behalf of the State and of NATO, to conclude a lease for the use of such facilities.
KLAGOMÅLET
However, in view of Iceland's international commitments, it was necessary to include a clause authorising the lessor to take over the cited facilities without notice in times of war.
Mílas klagomål rör avtalet som avses ovan, som ingicks baserat på anbudet den 1 februari 2010 mellan isländska varnarmálastofnun och teleoperatören Vodafone.
Provisions to this effect are found in Article 8 of the contract.
Klaganden hävdar att det avtal som tilldelades innebär statligt stöd i form av en hyra för användning av den optiska fibern på en nivå som är betydligt lägre än vad en marknadsinvesterare skulle ha ansett vara acceptabelt.
The contract repeats the provision of the tender that it does not include any facilities for equipment of the lessee.
Till stöd för detta påstående anförde Míla i huvudsak följande skäl [11]:
The lessee will be responsible for obtaining necessary facilities for its equipment or any other facilities needed to be able to use the fibres.
Vid tidpunkten för anbudet var Míla den enda parten som var verksam på marknaden och kunde per definition därför inte förvärva 40 % av poängen enligt tilldelningskriterierna, dvs. poängen för konkurrensstimulans.
The lessee is thus responsible for securing access to facilities and the assembly points where it intends to connect its equipment to the fibre.
Metoden för att utvärdera anbuden, som sammanfattas i tabell 1, gjorde följaktligen att Míla i praktiken uteslöts från upphandlingen.
The lessee is responsible for all communications with the owners of the cable or facilities.
Míla hade dock inte något ekonomiska motiv att delta i anbudsförfarandet eftersom det redan hade tillräcklig med överföringskapacitet genom sina egna fibrer.
THE COMPLAINT
Det lämnade därför inte in något anbud.
Míla's complaint relates to the contract referred to above, concluded on the basis of the tender on 1 February 2010 between the Icelandic Defence Agency and the telecommunication operator Vodafone.
Hyreskostnaderna som erbjöds i upphandlingen var lägre än vad marknadsinvesterare skulle ha bedömt vara en acceptabel avgift.
The complainant claims that the awarded contract involves state aid in the form of a rent for the use of the optical fibre at a level significantly below what a market investor would have considered to be acceptable.
Framför allt gav dessa avgifter inte den isländska staten, som äger fibrerna, ett lämpligt bidrag till fasta kostnader (dvs. kostnaderna för konstruktion, förnyelse och värdeminskning av kabel) eller en tillräcklig avkastning på investerat kapital.
In support of this contention, Míla essentially argued as follows [11]:
Míla beräknade marknadspriset för leasingrätten till över 85 miljoner isländska kronor per år, vilket resulterade i ett påstått sammanlagt stödbelopp på 464,2 miljoner isländska kronor under fiberns beräknat tjugo år långa livslängd till vardera av de två företagen, baserat på en hyreskostnad på 19,15–20 miljoner isländska kronor per år [12].
At the time of the tender, Míla was the only party operating in the market and was therefore by definition unable to acquire 40 % of the points used in the award criteria, i.e. the points awarded for stimulation of competition.
Klaganden har genom skrivelse av den 19 september 2012 lämnat ytterligare uppgifter om sitt påstående om statligt stöd till Vodafone.
Accordingly, the method of evaluation of the submitted tenders, as summarised in Table 1, effectively excluded Míla from the tender.
Klaganden uppmärksammade särskilt företaget Orkufjarskiptis [13] nya taxa för hyra av en optisk fiberkabel [14].
However, Míla did not have any economic motive for taking part in the tender as it already had sufficient transmission capacity in its own fibres.
I taxan anges en månadshyra i isländska kronor för varje fiber i en sexfibrig optisk kabel per kilometer kabel [15].
It did therefore not submit any bid.
Genom att multiplicera den taxan med kabelns längd – ca 1850 km enligt leasingavtalet med Vodafone – drar klaganden slutsatsen att det skulle kosta 107137200 isländska kronor per år att hyra en fiber i den längden enligt taxan.
The rental prices offered in the tender were below what a market investor would have deemed an acceptable rent.
DE ISLÄNDSKA MYNDIGHETERNAS UPPFATTNING OM KLAGOMÅLET
In particular, these prices did not provide an appropriate contribution to fixed costs (i.e. the costs of construction, renewal and depreciation of the cable) and an adequate return on the capital investment for the Icelandic state as the owner of the fibres.
Som svar på klagomålet hävdade de isländska myndigheterna att leasing av Natos optiska fiber inte utgör statligt stöd eftersom tilldelningen av kontraktet inte ger leasetagaren någon ekonomisk fördel som går utöver marknadsvillkoren, inte innebär en användning av statliga medel och varken snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen.
Míla estimated the market price for the lease right at over ISK 85 million per year, resulting in an alleged total aid amount of ISK 464,2 million over the estimated twenty year lifetime of the fibre to each of the two companies, based on a rental price of ISK 19,15 - 20 million per year [12].
De isländska myndigheterna hänvisar här till en promemoria från utanríkisráðuneytið av den 7 maj 2008, om den föreslagna leasingen av Natos optiska fiber.
By letter dated 19 September 2012, the complainant submitted further information regarding its allegation of state aid to Vodafone.
Promemorian beskriver föreslaget till anbudsförfarande i allmänna termer, inklusive villkoren för anbudsinfordran och kriterierna för att välja godtagbara leasetagare bland anbudsgivarna.
The complainant notably drew attention to a new tariff by the undertaking Orkufjarskipti [13] for the rent of a fibre optic cable [14].
Målen med projektet var att sänka kostnaderna för underhåll och drift av Natos optiska fiber, öka den allmänna tillgången till bredband och uppmuntra konkurrensen om dataöverföring på den inhemska marknaden.
The tariff specifies the rent for each fibre in a six-fibre optical cable in terms of monthly rent in ISK per kilometre in the cable [15].
De isländska myndigheterna anser att leasingen av de två fibrerna inte var en stödåtgärd.
By multiplying the tariff with the length of the cable, according to the lease with Vodafone, about 1850 km, the complainant concludes that the rent for a fibre of that length according to the tariff should be ISK 107137200 per year.
De konstaterar vidare att projektet skulle gagna genomförandet av offentlig politik för elektroniska kommunikationstjänster och informationssamhället.
POSITION OF THE ICELANDIC AUTHORITIES REGARDING THE COMPLAINT
Det skulle också möjliggöra infrastrukturkonkurrens på marknaden för hyrda förbindelser på områden där det inte fanns någon konkurrens vid den tidpunkten, vilket i sin tur skulle leda till ökad konkurrens i efterföljande marknadsled, till exempel på marknaden för snabbt bredband.
In response to the complaint, the Icelandic authorities submitted that the leasing out of the NATO optical fibres does not constitute state aid, as the award of the contract does not confer any economic advantage upon the lessee which goes beyond market conditions, does not entail the use of state resources, and does not distort or threaten to distort competition.
Med tanke på den klagandes argument att fibern ägdes av den isländska staten och att hyran skulle ha omfattat fasta kostnader i samband med konstruktion, förnyelse och avskrivning av kablarna, klargjorde de isländska myndigheterna ägandet och kostnaderna för konstruktion.
In this regard the Icelandic authorities refer to a Memorandum of the Ministry for Foreign Affairs, dated 7 May 2008, on the proposed lease-out of NATO optical fibres.
De konstaterar att det var Nato och inte den isländska staten som finansierade installationen av kabeln.
The Memorandum explains in general terms the proposed tender procedure, including the modalities of the invitation to tender and the criteria for the selection of eligible lessees from among the bidders.
Dessutom var kabeln registrerad i organisationens inventarieförteckning, och tre av åtta fibrer var reserverade för användning i samband med de amerikanska styrkornas verksamhet på Island.
The objectives of the project were to lower the maintenance and operating costs of NATO's optical fibres, to increase public broadband access and to encourage competition in data transmission on the domestic market.
Efter det att de amerikanska styrkorna lämnade Island 2006 och 2007, tog den isländska staten över driften av tre fibrerna i egenskap av värdland och användarland, enligt en skriftlig överenskommelse med Nato.
The Icelandic authorities consider that the lease-out of the two fibres was a non-aid measure.
Även om de isländska myndigheterna har tagit över den operativa förvaltningen av fibrerna har Nato kvar ett antal exklusiva rättigheter.
They further note that the project would benefit the implementation of government policies regarding electronic communication services and information society.
Den isländska staten äger inte de tre fibrerna.
It would also make infrastructure competition possible in the leased-lines market in areas where there was no competition at the time, which in turn would lead to more competition in downstream markets such as the market for high-speed broadband connection.
Så länge försvarsavtalet mellan Island och Förenta staterna är i kraft tillhör de tre fibrerna Nato.
In view of the complainant's contention that the fibre was owned by the Icelandic State and that the rental price should have included fixed costs related to the construction, renewal and write-down of the cables, the Icelandic authorities provided clarifications on the ownership and costs of construction.
Nato har en prioriterad rätt att använda fibrerna.
They note that it was NATO, and not the Icelandic State, which financed the installation of the cable.
Eventuella hyresintäkter från fibrerna kan endast användas för drift och underhåll av Natos tillgångar [16].
Furthermore, the cable was registered on the inventory list of the organisation, and three out of eight fibres were reserved for use related to the operations of the American forces in Iceland.
Detta innebär särskilt att Island inte kan behålla de intäkter som överstiger dessa kostnader utan de måste överföras till Nato.
After the departure of the American forces from Iceland in 2006 and 2007, the Icelandic State took over the operation of the three fibres, as a so-called ‘host-nation, user-nation’, on the basis of a written arrangement with NATO.
Nato investerade ursprungligen i och betalade kostnaden för installationen av den optiska fiberkabeln.
Even though the Icelandic authorities have assumed operational management of the fibres, they remain subject to a number of exclusive NATO rights.
Underhåll och drift av fibrerna är en del av Islands skyldigheter som medlem i Nato och är inte valfritt.