natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This Decision was challenged before the EFTA Court by an application of the Bankers’ and Securities’ Dealers Association of Iceland; an association which has since merged with other financial and insurance associations, and which is now active under the name Icelandic Financial Services Association (hereinafter referred to as SFF).
Detta beslut överklagades i Eftadomstolen av de isländska bankernas och värdepappersmäklarnas sammanslutning, en sammanslutning som sedan dess har gått samman med andra sammanslutningar inom finans- och försäkringsområdet, och som nu verkar under namnet Samtök fjármálafyrirtækja (nedan kallad SFF).
By the judgment of 7 April 2006 in case E-9/04, the EFTA Court sustained the application and annulled the Authority’s Decision No 213/04/COL.
Genom domen av den 7 april 2006 i mål E-9/04 biföll Eftadomstolen talan och ogiltigförklarade myndighetens beslut nr 213/04/KOL.
As the Authority, on the basis of the information available to it, came to the preliminary conclusion that the contested aid measures constituted new aid, it adopted, on 21 June 2006, Decision No 185/06/COL to initiate the formal investigation procedure with regard to the HFF system.
När myndigheten, på grundval av den tillgängliga informationen, drog den preliminära slutsatsen att de omtvistade stödåtgärderna utgjorde ett nytt stöd, antog myndigheten den 21 juni 2006 beslut nr 185/06/KOL om att inleda ett formellt granskningsförfarande beträffande ILS-systemet.
The Authority sent this Decision to the Icelandic authorities by letter dated 21 June 2006 (Event No 377864).
Myndigheten skickade detta beslut till de isländska myndigheterna genom en skrivelse av den 21 juni 2006 (diarienr 377864).
Decision No 185/06/COL was published in the Official Journal of the European Union and the EEA Supplement thereto [9].
Beslut nr 185/06/KOL offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning och EES-supplementet till detta [9].
The Authority called on interested parties to submit their comments on this Decision.
Övervakningsmyndigheten uppmanade berörda parter att inkomma med synpunkter på beslutet.
By letter from the Icelandic Mission to the European Union dated 20 November 2006, received and registered by the Authority on 21 November 2006, the Authority received comments on the Decision from the Icelandic authorities (Event No 399173).
Genom en skrivelse av den 20 november 2006 från Islands delegation vid Europeiska unionen, som mottogs och registrerades av myndigheten den 21 november 2006, mottog myndigheten synpunkter på beslutet av de isländska myndigheterna (diarie nr 399173).
By way of a letter dated 24 November 2006 (Event No 399801), the Authority forwarded the comments made by Icelandic authorities to the SFF and invited SFF to make observations on the forwarded submission.
Genom en skrivelse av den 24 november 2006 (diarie nr 399801) vidarebefordrade myndigheten synpunkterna från de isländska myndigheterna till SFF och uppmanade SFF att bemöta synpunkterna.
The Authority received further comments from the Icelandic authorities in a letter from the Icelandic Mission to the European Union dated 3 January 2007, received and registered by the Authority on 4 January 2007 (Event No 405009).
Myndigheten mottog ytterligare synpunkter från de isländska myndigheterna genom en skrivelse av den 3 januari 2007 från Islands delegation vid Europeiska unionen, som mottogs och registrerades av myndigheten den 4 januari 2007 (diarie nr 405009).
By letter dated 31 January 2007, received and registered by the Authority on 2 February 2007 (Event No 408361), the SFF responded to the Authority’s letter dated 24 November 2006, and this response was forwarded to the Icelandic authorities on 5 February 2007 (Event No 408509).
Genom en skrivelse av den 31 januari 2007, som mottogs och registrerades av myndigheten den 2 februari 2007 (diarie nr 408361), svarade SFF på myndighetens skrivelse av den 24 november 2006, och detta svar vidarebefordrades till de isländska myndigheterna den 5 februari 2007 (diarie nr 408509).
By letter dated 28 February 2007, received and registered by the Authority on 1 March 2007 (Event No 411962), the SFF commented on the Authority’s Decision No 185/06/COL.
Genom en skrivelse av den 28 februari 2007, som mottogs och registrerades av myndigheten den 1 mars 2007 (diarie nr 411962), lämnade SFF synpunkter på myndighetens beslut nr 185/06/KOL.
The Authority forwarded this submission to the Icelandic authorities for comments by a letter dated 5 March 2007 (Event No 412290).
Myndigheten vidarebefordrade dessa synpunkter till de isländska myndigheterna genom en skrivelse av den 5 mars 2007 (diarie nr 412290).
By letter from the Icelandic Mission to the European Union dated 5 March 2007, received and registered by the Authority on 9 March 2007 (Event No 412950), the Icelandic authorities responded to the comments made by the SFF on 31 January 2007.
Genom en skrivelse från Islands delegation vid Europeiska unionen av den 5 mars 2007, som mottogs och registrerades av myndigheten den 9 mars 2007 (diarie nr 412950), bemötte de isländska myndigheterna de synpunkter som SFF lämnade den 31 januari 2007.
By letter dated 4 April 2007 (Event No 415881), the Authority requested certain clarifications from the Icelandic authorities.
Genom en skrivelse av den 4 april 2007 (diarie nr 415881), begärde myndigheten vissa klargöranden från de isländska myndigheterna.
By letter from the Icelandic Mission to the European Union dated 30 April 2007, received and registered by the Authority 30 April 2007 (Event No 419451), the Icelandic authorities responded to the Authority’s letter dated 5 March 2007.
Genom en skrivelse av den 30 april 2007 från Islands delegation vid Europeiska unionen, som mottogs och registrerades av myndigheten den 30 april 2007 (diarie nr 419451), svarade de isländska myndigheterna på myndighetens brev av den 5 mars 2007.
By letter from the Icelandic Mission to the European Union dated 14 June 2007, received and registered by the Authority 14 June 2007 (Event No 425255), the Icelandic authorities replied to the letter from the Authority dated 4 April 2007.
Genom en skrivelse av den 14 juni 2007 från Islands delegation vid Europeiska unionen, som mottogs och registrerades av myndigheten den 14 juni 2007 (diarie nr 425255), svarade de isländska myndigheterna på myndighetens brev av den 4 april 2007.
Further information was provided by the representatives of the Icelandic authorities by means of an e-mail on 21 August 2007 (Event No 435379).
Ytterligare information tillhandahölls av representanterna för de isländska myndigheterna genom ett e-postmeddelande av den 21 augusti 2007 (diarie nr 435379).
By letter dated 28 September 2007 (Event No 442805), the Authority requested additional information from the Icelandic authorities regarding state guarantees under Icelandic law.
Genom en skrivelse av den 28 december 2007 (diarie nr 442805) begärde myndigheten ytterligare information från de isländska myndigheterna om statliga garantier enligt isländsk lagstiftning.
By letter from the Icelandic Mission to the European Union dated 24 October 2007, received and registered by the Authority 25 October 2007 (Event No 448739), the Icelandic authorities responded to this request.
Genom en skrivelse av den 24 oktober 2007 från Islands delegation vid Europeiska unionen, som mottogs och registrerades av myndigheten den 25 oktober 2007 (diarie nr 448739), svarade de isländska myndigheterna på denna begäran.
The case was further subject to discussions between the representatives of the Authority and the Icelandic Government in several meetings, the last one being the package meeting on 29 October 2007 in Reykjavik.
Ytterligare diskussioner om ärendet fördes av representanter för myndigheten och den isländska regeringen under flera möten, sista gången vid paketmötet den 29 oktober 2007 i Reykjavik.
By e-mail dated 27 November 2007, the legal representatives of the SFF submitted additional information regarding the HFF investigation (Event No 454226).
Genom ett e-postmeddelande av den 27 november 2007 lämnade rättsliga företrädare för SFF in ytterligare information om ILS-granskningen (diarie nr 454226).
The case was discussed with the complainant in a meeting on 6 March 2008 following which the complainant made a further submission dated 28 March 2008 (Event No 471552).
Ärendet diskuterades med den klagande vid ett möte den 6 mars 2008, varefter den klagande lämnade ytterligare synpunkter den 28 mars 2008 (diarie nr 471552).
The Icelandic Government submitted its observations on this latest submission of the complainant by a letter of 15 April 2008 (Event No 473576).
Den isländska regeringen lämnade in sina synpunkter på dessa slutliga synpunkter från den klagande genom en skrivelse av den 15 april 2008 (diarie nr 473576).
BACKGROUND FOR THE ICELANDIC RULES RELATING TO HOUSING SECTOR
BAKGRUND TILL DE ISLÄNDSKA BESTÄMMELSERNA GÄLLANDE BOSTADSSEKTORN
In the following section the Authority will describe the situation under Icelandic law as regards the housing system.
I följande avsnitt kommer myndigheten att beskriva situationen enligt isländsk lagstiftning beträffande bostadssystemet.
The description will cover the law as it stood at the time of the entry into force of the EEA Agreement and outline legislative changes where those have been enacted at a later point in time.
Beskrivningen omfattar lagstiftningen, så som den såg ut vid den tidpunkt då EES-avtalet trädde i kraft, och beskriver förändringar i lagstiftningen i de fall då dessa har antagits vid en senare tidpunkt.
In Section 3 there will be a description of the legal basis under Icelandic law for each of the potential state aid elements identified in Decision No 185/06/COL opening the formal investigation procedure.
I avsnitt 3 beskrivs den rättsliga grunden enligt isländsk lagstiftning för vart och ett av de potentiella inslagen av stöd, så som de identifierades i beslut nr 185/06/KOL vid inledandet av det formella granskningsförfarandet.
The legal provisions in force at the time of the entry into force of the EEA Agreement, as well as legislative changes will be discussed.
De rättsliga bestämmelser som gällde då EES-avtalet trädde i kraft, liksom förändringar i lagstiftningen kommer att diskuteras.
THE HOUSING SYSTEM
BOSTADSSYSTEMET
For the past 50 years, public intervention in the Icelandic housing market has been aimed at encouraging private home ownership.
Under de senaste 50 åren har offentliga interventioner på den isländska bostadsmarknaden syftat till att stimulera eget ägande av bostäder.
In 1955, a basis for a systematic State involvement was laid, both as regards policy-making in the field of housing affairs and the provision of loans for private housing.
1955 lades grunden för en systematisk statlig inblandning, både vad gäller utformningen av bostadspolitiken och tillhandahållandet av lån för privatbostäder.
The State Housing Agency (Húsnæðisstofnun ríkisins) was established by Act No 51/1980 and provided, inter alia, loans on preferential terms to private home buyers.
Det statliga bostadsinstitutet (Húsnæðisstofnun ríkisins) inrättades genom lag nr 51/1980 (lög um Húsnæðisstofnun ríkisins) och tillhandahöll bland annat lån med förmånliga villkor till köpare av privatbostäder.
In 1986 the housing loan system underwent certain changes entailing, inter alia, that pension funds provided partial funding of the system.
1986 genomgick bostadslånesystemet vissa förändringar, som bland annat innebar att pensionsfonder till viss del användes för att finansiera systemet.
The Icelandic banks did not generally provide funding for private housing.
De isländska bankerna tillhandahöll inte i allmänhet någon finansiering för privatbostäder.
As the State Housing Agency issued housing loans below market rates, the result was a substantial increase in demand, which in turn stretched the resources of the pension funds beyond their limits.
När det statliga bostadsinstitutet beviljade bostadslån under marknadsräntorna blev resultatet en kraftig ökning av efterfrågan, vilket i sin tur ledde till att pensionsfondernas resurser överskreds.
In order to remedy this situation, and to generate more financial resources to finance housing, a housing bond system was introduced in 1989, which will be described in detail below.
För att komma till rätta med denna situation och för att generera mer finansiella resurser för bostadsfinansiering, infördes ett bostadsobligationssystem 1989, som kommer att beskrivas i detalj nedan.
Act No 97/1993 on the State Housing Agency
Lag nr 97/1993 om det statliga bostadsinstitutet (lög um Húsnæðisstofnun ríkisins)
At the time of the entry into force of the EEA Agreement on 1 January 1994, the State Housing Agency was governed by Act No 97/1993 (lög nr. 97/1993, um Húsnæðisstofnun ríkisins).
Vid den tidpunkt då EES-avtalet trädde i kraft den 1 januari 1994, reglerades det statliga bostadsinstitutet av lag nr 97/1993.
This Act was in fact a consolidated version of Act No 86/1988 of the same name which had been subject to numerous amendments [10].According to Article 1 of the Act No 97/1993, its purpose was to promote the security of Icelanders as regards housing, through the granting of loans and through the organisation of matters relating to housing and housing construction.
Denna lag var i själva verket en konsoliderad version av lag nr 86/1988 med samma namn, som hade ändrats ett flertal gånger [10].Enligt artikel 1 i lag nr 97/1993 var syftet med lagen att främja islänningarnas säkerhet i fråga om boende genom beviljande av lån och genom organisation av angelägenheter som gällde boende och bostadsbyggande.
Furthermore, it was to promote equal rights as regards housing by provision of funds for the specific purpose of increasing people’s chances of acquiring or renting housing on manageable terms.
Vidare skulle den främja lika rättigheter i fråga om boende genom att tillhandahålla medel som är särskilt avsedda för att öka människors chanser till att förvärva eller hyra bostäder på överkomliga villkor.
Under the terms of Act No 97/1993 four different public bodies operated in the housing system, namely: the State Housing Agency, the State Housing Board, the State Building Fund and the Workers’ Housing Fund.
Enligt villkoren i lag nr 97/1993 var fyra olika offentliga organ verksamma inom bostadssystemet, nämligen det statliga bostadsinstitutet (Húsnæðisstofnun ríkisins), den statliga bostadsstyrelsen, den statliga byggnadsfonden (Byggingarsjóður ríkisins) och arbetarnas bostadsfond (Byggingarsjóður verkamanna).
The State Housing Agency and the State Housing Board
Det statliga bostadsinstitutet och den statliga bostadsstyrelsen
The legal basis for the State Housing Agency was laid down in Article 2 of the Act.
Den rättsliga grunden för det statliga bostadsinstitutet fastställdes i artikel 2 i lagen.
According to that provision, the Agency was a state institution subject to a separate board of directors (the State Housing Board) within the administrative purview of the Minister of Social Affairs, who was in supreme charge of matters relating to housing.
Enligt denna bestämmelse var myndigheten en statlig institution som var underkastad en separat styrelse (den statliga bostadsstyrelsen) inom socialministerns administrativa verksamhetsområde, som hade högsta ansvaret för bostadsfrågor.
The Agency was to manage and implement the functions relating to housing entrusted to public authorities by the Act.
Institutet skulle hantera och genomföra de bostadsrelaterade funktioner som de offentliga myndigheterna hade fått i uppdrag genom lagen.
The Minister of Social Affairs was permitted to issue a regulation to decide in greater detail on the structure of the Agency (cf. Article 3 of the Act).
Socialministern fick ge ut en förordning för att mer i detalj bestämma myndighetens struktur, se artikel 3 i lagen.
The Minister was also given authorisation to merge the overall management, operations and human resources of two or more divisions, departments and funds provided for in the Act.
Ministern fick också tillstånd att slå samman den övergripande ledningen, verksamheterna och personalen för två eller flera enheter, avdelningar och fonder som reglerades i lagen.
Costs of the operation of the State Housing Agency was to be divided between the funds operated by the Agency, having taken into account the scope of their operation and outstanding assets at the close of the fiscal year.
Kostnaden för att driva det statliga bostadsinstitutet skulle delas mellan de fonder som myndigheten hade hand om, med hänsyn till deras verksamhetsomfattning och utestående tillgångar vid räkenskapsårets slut. Det statliga bostadsinstitutet styrdes av den statliga bostadsstyrelsen (”styrelsen”).
The State Housing Agency was governed by the State Housing Board (the Board) that was composed of seven members elected by Parliament following each Parliamentary election (cf. Article 4 of the Act).
Den bestod av sju ledamöter som utsågs av parlamentet efter varje parlamentsval, se artikel 4 i lagen.
According to Article 5 of the Act, the Board was to manage the finances, operations and other activities of the State Housing Agency, the State Building Fund and the Workers’ Housing Fund.
Enligt artikel 5 i lagen skulle styrelsen ha hand om finanserna, verksamheten och andra aktiviteter för det statliga bostadsinstitutet, den statliga byggnadsfonden och arbetarnas bostadsfond.
It should also ensure that the Agency conducted its activities in accordance with the prevailing law and administrative provisions.
Den skulle också säkerställa att myndigheterna utförde sina uppgifter i enlighet med den rådande lagstiftningen och de administrativa bestämmelserna.
Moreover, the Board was, inter alia, given the responsibility of allocating funds to developers for social housing.
Vidare hade styrelsen bland annat tilldelats uppgiften att fördela medel till exploatörer av subventionerade bostäder.
The State Housing Board was also empowered, subject to approval by the Minister of Social Affairs, to create new lending categories (cf. paragraph 2 of Article 11).
Den statliga bostadsstyrelsen var också bemyndigad, efter godkännande av socialministern, att skapa nya lånekategorier, se artikel 11.2.
Further specifications regarding the loans were laid down in Articles 12 to 15 of the Act.
Ytterligare specifikationer om lånen fastställdes i artiklarna 12–15 i lagen.
State Building Fund
Den statliga byggnadsfonden
The role and task of the State Building Fund was laid down in Article 8 of Act No 97/1993.
Den statliga byggnadsfondens roll och uppgift fastställdes i artikel 8 i lag nr 97/1993.
According to that provision, the Fund was to engage in lending activities and housing bond transactions in accordance with the provisions of the Act and regulations set pursuant to the Act.
Enligt denna bestämmelse skulle fonden ägna sig åt låneverksamhet och bostadsobligationstransaktioner i enlighet med bestämmelserna i lagen och förordningar som fastställts i enlighet med lagen.
The Fund was also responsible for the borrowing and lending that had taken place with respect to the fund or that might be decided in the future.
Fonden ansvarade också för den upp- och utlåning som hade ägt rum med hänsyn till fonden eller som det skulle tas beslut om i framtiden.
Article 9 of the Act laid down how the State Building Fund was to be financed, as follows:
I artikel 9 i lagen fastställdes hur den statliga byggnadsfonden skulle finansieras:
By returns on the Fund’s own capital, i.e. instalments, interests and price indexation payments on granted loans.
Genom avkastning på fondens egna kapital, dvs. amorteringar, räntor och prisindexerade betalningar på beviljade lån.
Through the annual State Treasury contributions as provided for in the Budget Act.
Enligt årliga bidrag från statskassan, enligt vad som stadgas i budgetlagen.
Through the sale of bonds to the Unemployment Insurance Fund, to pension funds as agreed between the State Housing Agency and the funds, and by any other borrowing as may be decided in further detail in the investment and credit plan applicable at any time.’
Via försäljning av obligationer till arbetslöshetsförsäkringsfonden (Vinnumálaskrifstofa félagsmáláduneytis), till pensionsfonder enligt överenskommelse mellan det statliga bostadsinstitutet och fonderna, och genom andra typer av upplåning, som kan bestämmas mer i detalj i den tillämpliga investerings- och kreditplanen vid den aktuella tidpunkten.”
Article 11 of the Act allowed the State Building Fund to grant loans in the following categories, provided that funding had been made available in its budget for the relevant year:
I artikel 11 i lagen gavs tillstånd till den statliga byggnadsfonden att bevilja lån inom följande kategorier, under förutsättning att medel hade ställts till förfogande i fondens budget för det relevanta året:
Loans for the construction of homes for the elderly and day-care institutions for children and the elderly.
Lån för byggande av äldreboende, daghem för barn och daglig verksamhet för äldre människor.
Special loans for those with special needs.
Särskilda lån för personer med särskilda behov.
Loans or grants for technical innovations and other reforms in the construction industry.’
Lån eller bidrag till tekniska innovationer och andra reformer inom byggnadsindustrin.”
All loans from the State Building Fund were to be fully indexed (cf. Article 16 of the Act).
Alla lån från den statliga byggnadsfonden skulle vara fullständigt indexreglerade, se artikel 16 i lagen.
Each loan should be secured by a first- or second-rank mortgage in the housing for which the loan had been granted.
Varje lån skulle säkras genom en inteckning med bästa förmånsrätt eller inteckning med näst bästa prioritet i den bostad som lånet hade beviljats för.
Moreover, it was permissible to require that the granted loan and mortgage should not exceed a particular proportion of the purchase price, real estate assessment or fire insurance valuation.
Vidare var det tillåtet att kräva att det beviljade lånet och inteckningen inte skulle överskrida en viss andel av inköpspriset, fastighetstaxeringsvärdet eller brandförsäkringsvärdet.
Housing Bonds
Bostadsobligationer
According to Article 19 of the Act, the role of the Housing Bonds Divisions was:
Enligt artikel 19 i lagen var bostadsobligationsenhetens roll följande:
To issue categories of marketable bonds in the name of the State Building Fund, hereafter referred to as housing bonds, subject to the terms and conditions laid down in this Act, or by regulation.
Att emittera olika kategorier av säljbara obligationer i den statliga byggnadsfondens namn, nedan kallade bostadsobligationer, som omfattas av de villkor som fastställs i denna lag eller enligt någon förordning.
To exchange debt instruments secured by mortgage upon residential housing issued in connection with the purchase of real estate, construction of new housing, or extensive additions or improvements to, or renovation of, used residential housing […].
Att byta ut skuldebrev som är säkrade genom inteckningar i en bostad som har utfärdats i samband med köp av en fastighet, byggande av en ny bostad eller omfattande utbyggnad, ombyggnad eller renovering av en befintlig bostad […].
To promote the saleability of housing bonds in the market at all times.’
Att främja säljbarheten av bostadsobligationer på marknaden vid varje tidpunkt.”
The housing bond system was not a traditional mortgage loan system, but a bond swap system, meaning that homebuyers applied to the Housing Bonds Division to issue a mortgage bond, which was secured against the property to be bought.
Bostadsobligationssystemet var inte något traditionellt hypotekslånesystem, utan ett obligationsswapsystem, vilket innebar att bostadsköparna ansökte hos bostadsobligationsenheten om utfärdande av en inteckningsobligation, för vilken fastigheten som skulle köpas lämnades som säkerhet.
The Housing Bonds Division then bought this bond from the homebuyer and paid for it by issuing housing bonds to the seller.
Bostadsobligationsenheten köpte sedan denna obligation av bostadsköparen och betalade för den genom att emittera bostadsobligationer till säljaren.
These housing bonds could then be freely traded in the securities market.
Dessa bostadsobligationer kunde man därefter handla fritt med på värdepappersmarknaden.