natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Norwegian authorities furthermore argue that it is reasonable to believe that a regional increase in the social security contributions will, in the short run, only to a very limited extent be shifted through increased product prices or reduced wage costs, because of the delay in adjusting the economic activity to the new situation.
De norska myndigheterna hävdar vidare att en regional ökning i arbetsgivaravgifterna på kort sikt sannolikt endast i mycket begränsad utsträckning kan tas ut genom höjda produktpriser eller minskade lönekostnader, eftersom det tar tid för företagen att anpassa sig till de ändrade förutsättningarna.
This is supported by the fact that the Norwegian system of wage formation is characterised by a relatively high degree of centralised, collective bargaining, which implies that the wage level will not be adjusted immediately to the increased employer social security contributions.
Detta antagande stöds av att man i det norska lönebildningssystemet tämligen frekvent använder sig av centraliserade kollektivförhandlingar, vilket leder till att lönenivån inte omedelbart kan anpassas till den höjda arbetsgivaravgiften.
It is argued that parts of the increase in costs will be shifted to wage earners and consumers, but that this will only happen in the long run.
Man menar även att delar av kostnadsökningen kan komma att lämpas över på inkomsttagarna och konsumenterna, men att detta endast kommer att ske på lång sikt.
In this respect, reference is made to various economic studies.
I samband med detta hänvisar man till olika ekonomiska utredningar.
It is also highlighted that profit margins in zones 3 and 4 are low compared to zone 1 and also zone 2.
Man hänvisar vidare till att företagens vinstmarginal är låg i zonerna 3 och 4 jämfört med både zon 1 och zon 2.
This information is based on companies' annual reports submitted to the official Company Register and calculated by Statistics Norway.
Dessa uppgifter grundar sig på företagens årsrapporter som överlämnats till det offentliga företagsregistret och beräknats av Statistisk Sentralbyrå i Norge.
Secondly, the Norwegian authorities are of the opinion that they received ‘no clear signals’ until late autumn 2002 that the system, as such, had to be abolished.
De norska myndigheterna anser även att de inte hade fått några ”tydliga signaler” förrän sent på hösten 2002 om att systemet i sig måste avvecklas.
The Norwegian authorities state that they did not find it professionally or politically advisable to request the undertakings to adapt to a situation with no differentiation (beyond de minimis), before they saw the contours of a new system.
De ansåg det därför inte professionellt eller politiskt försvarbart att be företagen att anpassa sig till en situation utan differentiering (över tröskelvärdet), innan de kunde skönja konturerna av ett nytt system.
In this respect the Norwegian authorities refer to informal discussions that took place in the wake of the European Commission’s decision on the Swedish system of reduced social security contributions.
De norska myndigheterna hänvisar här till de informella diskussioner som hölls efter Europeiska kommissionens beslut om det svenska systemet med nedsättning av socialavgifterna.
By letter dated 16 May 2003, the Authority noted that the notified transition period is three years for zones 3 and 4, and therefore that the relative increases per year are higher in zone 4 than in zone 3.
Genom en skrivelse av den 16 maj 2003 noterade övervakningsmyndigheten att den anmälda övergångsperioden är tre år för såväl zon 3 som zon 4 och att den relativa höjningen per år följaktligen är större i zon 4 än i zon 3.
The Authority therefore stated that it would appreciate receiving arguments for why enterprises in zone 3 would need the same transition period as those in zone 4, in spite of facing a smaller increase in the tax burden.
Övervakningsmyndigheten ville därför gärna veta skälen till varför företagen i zon 3 behöver en lika lång övergångsperiod som företagen i zon 4, trots att skattebördan inte ökar i samma utsträckning.
The Authority also indicated that it would appreciate receiving additional comments or calculations demonstrating the effects of transition periods of one and two years, respectively, for each of the zones, and compared to the notified three-year period.
Övervakningsmyndigheten begärde även ytterligare kommentarer eller beräkningar som visar effekterna av övergångsperioder på ett respektive två år för varje zon samt jämförelser med den anmälda treårsperioden.
By letter dated 5 June 2003, the Ministry of Finance submitted additional comments.
Genom en skrivelse av den 5 juni 2003 lämnade Finansdepartementet ytterligare kommentarer.
The Ministry stated that without a transitional period, the increase in the social security tax corresponded to an immediate increase in the firms’ labour costs of 8,6 and 7,2 % in zones 4 and 3, respectively (as soon as the de minimis threshold is reached).
Departementet angav att den höjda arbetsgivaravgiften utan en övergångsperiod skulle leda till en omedelbar ökning av företagens arbetskraftskostnader på 8,6 respektive 7,2 procent i zonerna 3 och 4 (så snart tröskelvärdet nåtts).
Assuming general wage increases as forecast by the authorities, no transition period would imply an increase in labour costs for enterprises in zones 3 and 4 in 2004 almost three times higher than the normally expected increase in such costs (de minimis effect not taken into consideration).
Om man antar att de allmänna löneökningarna följer de norska myndigheternas prognoser, skulle en slopad övergångsperiod innebära en ökning av arbetskraftskostnaderna för företagen i zonerna 3 och 4 under 2004 som är nästan tre gånger högre än den normala kostnadsökningen (effekten av tröskelvärdet ej inräknad).
It was maintained that, due to documented rigidities in nominal wages, a possible regional wage response to a significant reduction in firms' profitability can safely be considered very limited in the short run.
Man hävdade att det på kort sikt skulle finnas mycket små möjligheter för företagen att balansera de regionala lönerna mot den minskade lönsamheten, eftersom nominella löner har en dokumenterad stelhet.
It was pointed out that, without any transition period, a full carry-over of the higher wage costs would imply a significant reduction in nominal wages which is considered to be unrealistic.
Man påpekade att utan övergångsperiod skulle de höjda lönekostnaderna leda till att de nominella lönerna måste sänkas markant, vilket anses vara orealistiskt.
In relation to the low profitability margins in zones 3 and 4, it was observed that a full tax increase would have constituted a significant part of current operating profits.
Med hänsyn till de låga vinstmarginalerna i zonerna 3 och 4 konstaterade man att om avgifterna höjdes fullt ut skulle kostnaderna motsvara en stor del av de nuvarande rörelseresultaten.
A transitional period of three years would, according to the Ministry, allow for a higher degree of wage adjustment to take place before the full rate is applied, postpone the rise in costs to firms and reduce the number of closures and jobs lost as a consequence of the increase in the tax rate.
Finansdepartementet menade att med en övergångsperiod på tre år skulle löneanpassningar hinna äga rum i större omfattning innan den normala avgiften börjar tillämpas. Kostnadsökningarna för företagen skulle fördröjas, och antalet nedläggningar och förlorade arbetstillfällen till följd av avgiftshöjningen skulle minska.
As to why enterprises in zone 3 need the same transitional period as enterprises in zone 4, the Ministry stated that three years is a very short period in both zones, that the relative differences in the increases between the zones are very small and that it would be unfortunate with a differentiation in the transitional period.
På frågan varför företagen i zon 3 behöver en lika lång övergångsperiod som företagen i zon 4 svarade departementet att tre år är en mycket kort tid för båda zonerna, att den relativa skillnaden i ökning mellan zonerna är mycket liten och att det skulle vara olyckligt med olika övergångsperioder.
Eligible sectors/activities
Stödberättigade sektorer/verksamheter
The notified aid applies to all undertakings having employees resident in zones 3 and 4, with two main exceptions.
Det anmälda stödet tillämpas för samtliga företag som har anställda folkbokförda i zonerna 3 och 4, med två huvudsakliga undantag.
The first exception is undertakings falling outside the scope of the EEA Agreement, while the other exception is undertakings in certain sectors where the full rate applies irrespective of location.
Det första undantaget är företag som inte omfattas av EES-avtalet, och det andra undantaget är företag inom vissa sektorer där den högsta avgiften tillämpas oavsett var företaget är beläget.
Employers’ contributions for employees in the central government administration are also subject to 14,1 % tax, irrespective of where the employee is living.
Även arbetsgivaravgifterna för anställda i den centrala regeringsförvaltningen uppgår till 14,1 procent oavsett var de anställda är folkbokförda.
Salaries more than 16 times the basic amount of the National Insurance Scheme are subject to an additional contribution of 12,5 % on the excess amount.
På löner som uppgår till mer än 16 gånger socialförsäkringens (Folketrygdens) basbelopp läggs ytterligare en avgift på 12,5 procent på det överskjutande beloppet.
This additional contribution applies irrespective of where the employee lives or type of business.
Denna tilläggsavgift tillämpas oberoende av bransch eller den anställdes folkbokföringsort.
Sectors falling outside the scope of the State aid provisions of the EEA Agreement
Sektorer som inte omfattas av tillämpningsområdet för bestämmelserna om statligt stöd i EES-avtalet
The major part of the primary industries (agriculture/forestry and fisheries sectors) falls outside the scope of the EEA Agreement or outside the scope of the Authority’s competence to review State aid, cf. Article 8(3) and Protocols 3 and 9 to the EEA Agreement.
Större delen av råvaruindustrin (jordbruk/skogsbruk och fiskeri) faller utanför tillämpningsområdet för EES-avtalet och övervakningsmyndighetens behörighet att granska statligt stöd enligt artikel 8.3 och protokollen 3 och 9 till EES-avtalet.
The Norwegian Government has decided to maintain the current system of differentiated rates of social security contributions in these sectors.
Den norska regeringen har beslutat att behålla det nuvarande systemet med differentierade avgifter för arbetsgivaravgifter i dessa sektorer.
The Norwegian authorities have stated in the notification that they will ensure full compliance with the EEA Agreement, in order to avoid that undertakings not belonging to these sectors, would benefit from the current system.
De norska myndigheterna anger i sin anmälan att de kommer att fullt ut rätta sig efter EES-avtalet för att undvika att företag som inte tillhör dessa sektorer drar nytta av det nuvarande systemet.
Sectors subject to full rate irrespective of location
Sektorer med högsta avgift oavsett geografiskt läge
The highest tax rate of 14,1 % shall apply to the following enterprises, irrespective of the municipality in which the employee lives:
Den högsta avgiften på 14,1 procent skall tillämpas på följande företag, oavsett arbetstagarnas folkbokföringsort:
enterprises producing electricity from hydropower,
Företag som producerar el av vattenkraft.
enterprises involved in extraction of crude oil or natural gas,
Företag som utvinner råolja eller naturgas.
enterprises providing one of more of the following services associated with oil or gas exploitation:
Företag som tillhandahåller en eller flera av följande tjänster med anknytning till utvinning av olja eller gas:
test or production drilling on contract,
Prospekterings- eller produktionsborrning på kontrakt.
service activities in connection with oil and gas exploitation,
Serviceverksamhet i samband med utvinning av olja eller gas.
drilling or well service on contract.
Borr- eller schaktservice på kontrakt.
enterprises excavating metal ore, except iron ore and iron ore containing manganese,
Företag som utvinner metallmalm, utom järnmalm och järnmalm som innehåller mangan.
enterprises excavating the industrial minerals nepheline cyenite and olivine,
Företag som utvinner industrimineralerna nefelinsyenit och olivin.
enterprises that build or repair self-propelled, ocean-going commercial vessels.
Företag som bygger eller reparerar havsgående handelsfartyg med automatisk framdrivning.
These vessels are defined as follows:
Med sådana fartyg avses
vessels of at least 100 GRT for transporting passengers or cargo,
fartyg på minst 100 bruttoton som används för person- och/eller varutransporter,
vessels of at least 100 GRT for special purposes,
fartyg på minst 100 bruttoton som används för specialtjänster,
tugs of at least 365 kW,
bogserbåtar på 365 kW eller mer,
fishing vessels of at least 100 GRT intended for export to countries outside the EEA area,
fiskefartyg på minst 100 bruttoton som används för export utanför EES-området,
floating and movable unfinished hulls of the above vessels.
skrov under slutarbete till ovannämnda fartyg som inte är färdiga men flytande och rörliga.
enterprises that carry out major alterations to vessels such as those referred to above, if the vessel is above 1000 GRT,
Företag som genomför genomgripande förändringar av fartyg såsom de som anges ovan, om fartyget är på minst 1000 bruttoton.
enterprises producing ECSC steel,
Företag som tillverkar EKSG-stål.
financial enterprises (as mentioned in section 1-4 of the Financial Institutions Act or section 7-1, see section 1-2, first paragraph, of the Securities Trading Act) if the enterprise has branches, is involved in cross-border activities or has established subsidiaries carrying out similar activities in other states within the EEA area,
Finansiella företag (enligt avsnitt 1–4 i lagen om finansieringsverksamhet och finansinstitut eller avsnitt 7–1, jämför avsnitt 1–2, första stycket i lagen om värdepappershandel) om företaget har filialer, sysslar med gränsöverskridande verksamhet eller har etablerat dotterbolag som sysslar med liknande verksamhet i andra stater inom EES-området.
enterprises providing goods transport by road, and employing more than what correspond to 50 man-years,
Företag som tillhandahåller vägtransporter av gods och har fler anställda än motsvarande 50 arbetsår.
enterprises producing telecommunications services.
Företag som erbjuder telekommunikationstjänster.
The enterprises described above that cannot benefit from the regionally differentiated social security tax, may receive de minimis aid as described below.
De företag som beskrivs ovan och som inte kan dra nytta av de regionalt differentierade arbetsgivaravgifterna kan erhålla stöd av mindre betydelse enligt vad som anges nedan.
De minimis arrangement
Stöd av mindre betydelse
The increased rates in zones 2 to 4 from 2004 onwards described in table 2 above will apply only to aid exceeding the de minimis amount.
De från och med 2004 höjda avgifterna i zonerna 2–4, som beskrivs i tabell 2, kommer endast att tillämpas på stöd som överskrider taket för stöd av mindre betydelse.
Employers’ social security contributions will be based on the existing rates for zones 2, 3 and 4 in 2003, as long as the difference between the social security contributions based on the highest rate (14,1 %) and the social security contributions based on the existing lower rates, do not exceed NOK 270000 for one year (EUR 100000 over a three-year period).
Arbetsgivaravgifterna kommer att grundas på de avgifter som gäller zonerna 2, 3 och 4 år 2003, så länge som skillnaden mellan de arbetsgivaravgifter som baseras på den högsta avgiften (14,1 %) och de avgifter som baseras på de lägsta gällande avgifterna inte överskrider 270000 norska kronor på ett år (100000 euro över en treårsperiod).
When this limit is exceeded, the social security contributions will have to be based on the rates otherwise applicable, see table 2 above.
När detta tak överskridits skall arbetsgivaravgifterna grundas på de avgifter som annars är tillämpliga, se tabell 2.
This provision does not apply to undertakings in the transport sector.
Denna bestämmelse gäller inte företag i transportsektorn.
Enterprises subject to the full rate irrespective of location will also benefit from the de minimis scheme.
Även företag som har den högsta avgiften oavsett var företaget är beläget kommer att få del av stödsystemet.
Other de minimis aid can be granted together with de minimis aid under the social security tax system only as long as total de minimis aid does not exceed NOK 270000 on an annual basis.
Annat stöd av mindre betydelse kan endast erhållas tillsammans med stöd enligt systemet med arbetsgivaravgifter så länge som det sammanlagda stödet inte överskrider 270000 norska kronor om året.
The Norwegian authorities have calculated that the reduction in social security contributions due to the reduced rates in 2004 is NOK 997 million in zones 3 and 4 (NOK 896 million in zone 4 and NOK 101 million in zone 3), NOK 674 million in 2005 (NOK 606 million in zone 4 and NOK 68 million in zone 3) and NOK 352 million in 2006 (NOK 317 million in zone 4 and NOK 35 million in zone 3), i.e. NOK 2022 million (some EUR 247 million) for the whole three-year period.
De norska myndigheterna har beräknat att minskningen i arbetsgivaravgifter på grund av de sänkta avgifterna kommer att uppgå till 997 miljoner norska kronor 2004 i zonerna 3 och 4 (896 miljoner i zon 4 och 101 miljoner i zon 3), 674 miljoner norska kronor 2005 (606 miljoner i zon 4 och 68 miljoner i zon 3) och 352 miljoner norska kronor 2006 (317 miljoner i zon 4 och 35 miljoner i zon 3), det vill säga 2022 miljoner norska kronor (omkring 247 miljoner euro) för hela treårsperioden.
The decision to open an investigation
Beslutet att inleda ett granskningsförfarande
In its decision to open an investigation, the Authority expressed two doubts in respect of the three-year transition period in zones 3 and 4 for the regionally differentiated social security contributions.
När övervakningsmyndigheten beslutade att inleda ett granskningsförfarande hade man två invändningar beträffande den treåriga övergångsperioden i zonerna 3 och 4 för de regionalt differentierade arbetsgivaravgifterna.
The main consideration expressed by the Authority was that the Norwegian authorities had not submitted calculations demonstrating the effects of transition periods of one and two years, respectively, for each of the zones, and compared to the notified three-year period.
Övervakningsmyndighetens viktigaste invändning var att de norska myndigheterna varken hade lämnat beräkningar som visar effekterna av övergångsperioder på ett respektive två år för varje zon eller jämförelser med den anmälda treårsperioden.
The Norwegian authorities had only submitted comparisons between a transition period of three years and no transition period at all while stating that: ‘a transition period of less than three years would be too short’.
De norska myndigheterna hade endast jämfört en övergångsperiod på tre år med ingen övergångsperiod alls och angav att ”en övergångsperiod på mindre än tre år skulle bli för kort”.
The Authority also requested arguments as to why enterprises in zone 3 needed the same transition period as those in zone 4, in spite of facing a smaller increase in the tax burden.
Övervakningsmyndigheten begärde därför att få veta skälen till varför företagen i zon 3 skulle behöva en lika lång övergångsperiod som företagen i zon 4, trots att de får en mindre ökning av skattebördan.
Secondly, the Authority disputed the relevance of the argument from the Norwegian authorities that they received ‘no clear signals’ until late autumn 2002 that the system as such had to be abolished, as a Government could not claim a misunderstanding of EEA rules as an excuse for not fulfilling its obligations under the Agreement.
Vidare ifrågasatte övervakningsmyndigheten relevansen i de norska myndigheternas argument att de inte hade fått några ”tydliga signaler” om att systemet i sig måste avvecklas förrän sent på hösten 2002. En regering kan inte ursäkta sig för att man inte uppfyllt sina skyldigheter enligt avtalet med att man missförstått EES-reglerna.
The comments from Norway
Norges synpunkter
By letter dated 17 September 2003 from the Ministry of Finance, the Norwegian authorities submitted comments on the Authority’s decision to open an investigation.
Genom en skrivelse av den 17 september 2003 från Finansdepartementet gav de norska myndigheterna sina synpunkter på övervakningsmyndighetens beslut att inleda ett granskningsförfarande.
The Ministry maintained the previous considerations expressed in the letters dated 25 March 2003 and 5 June 2003, and submitted additional comments regarding the effects of transitional periods of one and two years, respectively, for each of the zones and compared with the notified three-year period.
Finansdepartementet vidhöll sina tidigare synpunkter, som framförts i skrivelser av den 25 mars 2003 och den 5 juni 2003, och kompletterade med uppgifter om effekterna av övergångsperioder på ett respektive två år för var och en av zonerna samt jämförde dem med den anmälda treårsperioden.
The Ministry also submitted additional comments as to why enterprises in zone 3 needed the same transitional period as those in zone 4.
Finansdepartementet lämnade även ytterligare kommentarer till varför företag i zon 3 behöver en lika lång övergångsperiod som de i zon 4.
Economic effects of transitional periods of one and two years
Ekonomiska effekter av övergångsperioder på ett och två år
The Ministry of Finance submitted the following table showing the effects of the annual increase in labour costs and tax burden, depending on the duration of the transitional period.
Finansdepartementet lämnade följande tabell som visar på effekterna av den årliga ökningen i arbetskraftskostnader och skattebelastning, beroende på övergångsperiodens varaktighet.
‘Annual changes in labour costs and tax burden due to increase in tax rates, taking into account the duration of the transitional period’
”Årliga förändringar i arbetskraftskostnader och skattebelastning på grund av höjda avgifter, med hänsyn till övergångsperiodens varaktighet”
No transitional period
Ingen övergångsperiod
One year transitional period
Ett års övergångsperiod
Two year transitional period
Två års övergångsperiod
Three year transitional period
Tre års övergångsperiod
Increases in tax rates
Höjda avgifter
zone 4
zon 4
9,0 percentage points
9,0 procentenheter
4,5 percentage points
4,5 procentenheter
3,0 percentage points
3,0 procentenheter
2,25 percentage points
2,25 procentenheter
zone 3
zon 3
7,7 percentage points
7,7 procentenheter
3,85 percentage points
3,85 procentenheter
2,6 percentage points
2,6 procentenheter
1,93 percentage points
1,93 procentenheter
Increase in nominal labour costs due only to the rise in tax rates (wage growth not included)
Ökning i nominell arbetskraftskostnad till följd av höjda avgifter enbart (löneökningar ej inräknade)
Increase in total tax burden due to the rise in tax rates (effect of wage growth not included)
Ökning i total skattebörda till följd av höjda avgifter enbart (effekterna av löneökningar ej inräknade)
NOK 1186 million
1186 miljoner norska kronor
NOK 593 million
593 miljoner norska kronor
NOK 395 million
395 miljoner norska kronor
NOK 296 million
296 miljoner norska kronor
NOK 134 million
134 miljoner norska kronor
NOK 67 million
67 miljoner norska kronor
NOK 45 million
45 miljoner norska kronor
NOK 34 million
34 miljoner norska kronor
Increase in nominal total labour costs when normal wage growth is included
Ökning av den totala nominella arbetskraftskostnaden när löneökningar räknats in
Increase in total labour costs (wage growth and tax increase) compared to normal wage growth
Ökning av de totala arbetskraftskostnaderna (löneökningar och skattehöjningar) jämfört med normala löneökningar