natgillin/translations-raw huggingface dataset:
creation of a new passenger airport (including conversion of existing airfield)
Stödbeloppet fastställs i förväg som ett fast belopp som täcker det underskott som väntas i fråga om driftskostnaderna (bestämt på grundval av en i förväg fastställd affärsplan) under en övergångsperiod på upp till 10 år.
creation or development of an airport located within 100 kilometres or 60 minutes' travelling time from an existing airport
Stimulanseffekt
mixed passenger/freight airports > 200000 tonnes of freight during 2 financial years preceding the notification year
Stödet ger en stimulanseffekt om investeringen annars inte skulle ha gjorts, eller inte skulle ha varit lika omfattande (kontrafaktisk analys eller analys av underskott baserad på den i förväg fastställda affärsplanen).
operating aid to an airport within 100 kilometres or 60 minutes' travelling time from other airports
Stödet ger en stimulanseffekt om den ekonomiska aktiviteten på flygplatsen annars skulle vara avsevärt mindre.
Table 2
Stödets proportionalitet (stödet begränsat till minsta nödvändiga)
Overview of compatibility conditions for start-up aid to airlines
Stödberättigande kostnader:
No duplication of existing comparable connection operated by a high-speed rail service or by another airport in the same catchment area under comparable conditions
Kostnader för investeringar i en flygplats infrastruktur och utrustning, utom investeringskostnader för icke-luftfartsverksamheter.
Airports < 3 million passengers per annum
Flygplatsens rörelseunderskott.
Airports located in remote regions irrespective of their size
Högsta tillåtna stödnivåer:
Airports between > 3–5 million passengers per annum only in exceptional circumstances
3–5 miljoner.
No start-up aid for air links from airports above 5 million passengers per annum
Upp till 25 %.
Not eligible if the route is already operated by a high-speed rail service or another airport in the same catchment area under the same conditions
Under övergångsperioden: 50 % av det inledande genomsnittliga rörelseunderskottet, beräknat som genomsnittet av de fem år som föregår övergångsperioden (2009–2013).
Ex ante business plan showing profitability of the route at least after 3 years or irrevocable commitment from the airline to operate the route least for a period as long as the period during which it received start-up aid
Efter en övergångsperiod på 10 år: Inget driftstöd är tillåtet (såvida det inte beviljas enligt övergripande regler).
Present, if in the absence of the aid, the level of economic activity of the airline at the airport concerned would be significantly reduced (for example the new route would not have been launched).
1–3 miljoner.
The new route or the new schedule can start only after submitting the application form for aid to the granting authority.
Upp till 50 %
Airport charges in respect of a route
Upp till 75 %.
50 % for a maximum period of 3 years
Undantag:
Public authorities must make plans public in good time to enable all interested airlines to offer services
För flygplatser i avlägsna områden (oavsett storlek) kan de högsta tillåtna stödnivåerna för investeringsstöd för finansiering av flygplatsinfrastruktur höjas med upp till 20 %.
No cumulation with other types of State aid for operation of a route
För flygplatser med mer än 5 miljoner passagerare per år: endast vid mycket exceptionella omständigheter, som kännetecknas av ett tydligt marknadsmisslyckande och med hänsyn till investeringens och konkurrenssnedvridningens storlek.
Airports < 3 million passengers per annum and airports located in remote regions
För flygplatser med mindre än 700000 passagerare per år: 80 % av det inledande genomsnittliga rörelseunderskottet under en period av fem år efter övergångsperiodens början.
Airports > 3 million passengers per annum, except airports located in remote regions
Undvikande av otillbörliga negativa effekter på konkurrens och handel mellan EES-staterna:
Table 3
Flygplatserna ska vara öppna för alla potentiella användare och får inte vara bestämda för en specifik användare.
Social aid
Flygplatser med mindre än 5 miljoner passagerare per år: ett fast förskottsbelopp eller som årliga delbetalningar för att kompensera för underskottet i fråga om kapitalkostnader enligt flygplatsens affärsplan.
Effectively for the benefit of final consumers
Bedömning av snedvridning av konkurrensen och inverkan på handeln
Of a social character:
Flygplatser med mindre än 700000 passagerare per år: omprövning fyra år efter övergångsperiodens början
Only covering certain categories of passengers (e.g. with particular needs like children, people with disabilities, people on low incomes, students, elderly people, etc.)
Stödordningar:
Except: where the route links remote regions (e.g. islands, sparsely populated areas), the aid can cover the entire population of a region
Flygplatser med mindre än 3 miljoner passagerare per år.
Without discrimination as to the origin of the airline operating the services
Enskilda stödåtgärder:
Table 4
Flygplatser med mer än 3 miljoner passagerare per år.
Size of airport based on average traffic (passengers per annum)
Investeringsstöd till en flygplats med mindre än 1 miljon passagerare per år där stödnivån överstiger 75 %.
Applicable legal framework
Investeringsstöd till flyttning av flygplatser.
Notification requirement
Flygplatser som hanterar både passagerare och gods och som hanterade mer än 200000 ton gods under de två räkenskapsår som föregick det då stödet anmäldes.
Airport managers at airports < 200000 passengers per annum over the duration of the SGEI entrustment
Etablering av en ny flygplats för passagerare (inbegripet omvandling av ett befintligt flygfält).
Airlines as regards air links to islands where traffic < 300000 passengers per annum
Etablering eller utveckling av en flygplats inom 100 kilometer eller 60 minuters restid från en befintlig flygplats.
Article 59(2) of the EEA Agreement
Flygplatser som hanterar både passagerare och gods och som hanterade mer än 200000 ton gods under de två räkenskapsår som föregick det då stödet anmäldes.
Exempt from the notification requirement
Tabell 2
Airports above 200000 passengers per annum over the duration of the SGEI entrustment
Överblick över villkoren för att startstöd till flygbolag ska vara förenligt med EES-avtalet
SGEI Framework
Inget mångfaldigande av en befintlig jämförbar anslutning som under jämförbara förhållanden trafikeras av ett höghastighetståg eller en annan flygplats inom samma upptagningsområde.
Notification required
Flygplatser med mindre än 3 miljoner passagerare per år.
The Union benefits from its position as a global aviation hub, with airlines and airports alone contributing more than EUR 140 billion to the Union's gross domestic product each year.
Flygplatser i avlägsna områden, oavsett storlek.
The aviation sector employs some 2,3 million people in the Union [2].
Flygplatser med minst 3–5 miljoner passagerare per år endast vid exceptionella omständigheter.
The Authority's assessment is based on its experience and decision-making practice, as well as on its analysis of current market conditions in the airport and air transport sectors.
Inget startstöd för flygförbindelser från flygplatser med mer än 5 miljoner passagerare per år.
It is therefore without prejudice to its approach in respect of other infrastructures or sectors.
Inte tillåtet om flyglinjen redan trafikeras av ett höghastighetståg eller en annan flygplats inom samma upptagningsområde under jämförbara förhållanden.
Steer Davies Gleave for the European Commission, DG MOVE.
Flygplatsavgifter för en flyglinje.
No 244/14/COL
nr 244/14/KOL
concerning potential aid to the Nasjonal digital læringsarena (NDLA) [2015/1902]
om potentiellt stöd till Nasjonal digital læringsarena (NDLA) [2015/1902]
The EFTA Surveillance Authority (‘the Authority’),
EFTAS ÖVERVAKNINGSMYNDIGHET (nedan kallad myndigheten)
HAVING REGARD to:
HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
The Agreement on the European Economic Area (‘the EEA Agreement’), in particular to Article 61 and Protocol 26,
med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (nedan kallat EES-avtalet), särskilt artikel 61 och protokoll 26,
The Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice (‘SCA’), in particular to Article 24,
med beaktande av avtalet mellan Eftastaterna om upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol (nedan kallat övervakningsavtalet), särskilt artikel 24,
Protocol 3 to the SCA (‘Protocol 3’), in particular to Article 7(2) of Part II,
med beaktande av protokoll 3 till övervakningsavtalet (nedan kallat protokoll 3), särskilt artikel 7.2 i del II,
HAVING called on interested parties to submit their comments according to those provisions [1],
efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig [1], och
By letter dated 15 April 2010 (Event No 553725), Den Norske Forleggerforening, the Norwegian Publishers Association (‘NPA’), sent the Authority a complaint alleging that unlawful state aid has been granted to the Nasjonal digital læringsarena (‘NDLA’).
Genom en skrivelse av den 15 april 2010 (diarienummer 553725) ingav Den norske Forleggerforening (nedan kallad DnF) ett klagomål till myndigheten där det hävdades att Nasjonal digital læringsarena (nedan kallad NDLA) hade beviljats olagligt statligt stöd.
By e-mail of 15 July 2011 (Event No 608593) the complainant provided additional information.
Genom ett e-postmeddelande av den 15 juli 2011 (diarienummer 608593) lämnade klaganden ytterligare upplysningar.
By letter dated 2 July 2010 (Event No 558201), the Authority requested additional information.
Genom en skrivelse av den 2 juli 2010 (diarienummer 558201) begärde myndigheten ytterligare upplysningar.
By letter dated 9 September 2010 (Event No 568942), the Norwegian authorities replied to the information request.
Genom en skrivelse av den 9 september 2010 (diarienummer 568942) besvarade de norska myndigheterna begäran om upplysningar.
In addition, discussions between the Authority and the Norwegian authorities regarding the case took place at a meeting in Norway on 13-14 October 2010.
Vid ett möte i Norge den 13 och 14 oktober 2010 hölls dessutom diskussioner om ärendet mellan myndigheten och de norska myndigheterna.
Additional information from the Norwegian authorities was sent to the Authority by letter dated 1 December 2010 (Event No 579405).
De norska myndigheterna lämnade ytterligare upplysningar till myndigheten genom en skrivelse av den 1 december 2010 (diarienummer 579405).
The Authority requested additional information by letter dated 4 February 2011 (Event No 574762).
Myndigheten begärde ytterligare upplysningar genom en skrivelse av den 4 februari 2011 (diarienummer 574762).
The Norwegian authorities responded by letter dated 7 March 2011 (Event No 589528).
De norska myndigheterna svarade genom en skrivelse av den 7 mars 2011 (diarienummer 589528).
The Norwegian authorities provided further clarifications by emails of 2 May 2011 and 12 August 2011 (Event Nos 596402 and 608596).
De norska myndigheterna gjorde ytterligare klargöranden genom e-postmeddelanden av den 2 maj 2011 och den 12 augusti 2011 (diarienummer 596402 och 608596).
On 12 October 2011 the Authority adopted Decision No 311/11/COL deciding that the measure did not constitute state aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement (‘the Decision’) [2].
Den 12 oktober 2011 antog myndigheten beslut nr 311/11/KOL, enligt vilket åtgärden inte utgjorde statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet (nedan kallat beslutet) [2].
On 9 January 2012 the applicant brought an action against the Decision and, by its judgment in Case E-1/12 Den norske Forleggerforening v EFTA Surveillance Authority dated 11 December 2012, the EFTA Court annulled the Decision (‘the Judgment’) [3].
Den 9 januari 2012 väckte sökanden talan mot beslutet och, genom sin dom av den 11 december 2012 i mål E-1/12, Den norske Forleggerforening mot Eftas övervakningsmyndighet, upphävde Efta-domstolen beslutet (nedan kallad domen) [3].
Following the Judgment, the Authority adopted Decision No 136/13/COL on 27 March 2013 initiating a formal investigation [4].
Till följd av domen antog myndigheten den 27 mars 2013 beslut nr 136/13/KOL, varigenom en formell granskning inleddes [4].
The Norwegian authorities submitted their comments to the decision on 6 May 2013 (Event No 672024).
De norska myndigheterna lämnade synpunkter på beslutet den 6 maj 2013 (diarienummer 672024).
The NPA submitted its observations on 31 July 2013 (Event No 679681).
DnF lämnade sina kommentarer den 31 juli 2013 (diarienummer 679681).
A number of comments were submitted from third parties between 2 September and 15 September 2013.
Ett antal synpunkter från tredje part inkom mellan den 2 september och den 15 september 2013.
These third party comments were forwarded to the Norwegian authorities by emails dated 4 October 2013 (Event Nos 685793, 685794, 685795, and 685797) and 7 October 2013 (Event Nos 685884, 685885, 685886, 685887, 685889) and by letter dated 29 October 2013 (Event No 688133).
Dessa synpunkter från tredje part översändes till de norska myndigheterna genom e-postmeddelanden av den 4 oktober 2013 (diarienummer 685793, 685794, 685795 och 685797) och den 7 oktober 2013 (diarienummer 685884, 685885, 685886, 685887, 685889) och genom en skrivelse av den 29 oktober 2013 (diarienummer 688133).
Further to a request from the NPA, a meeting was held in Brussels on 16 October 2013 during which the NPA gave a presentation outlining further comments regarding the case.
Efter en begäran från DnF hölls ett möte i Bryssel den 16 oktober 2013, under vilket DnF höll en presentation där ytterligare synpunkter på ärendet framfördes.
The Norwegian authorities submitted their comments on 29 November 2013 (Event No 691769).
De norska myndigheterna svarade genom en skrivelse av den 31 mars 2014 (diarienummer 703980 och 703991, bilagorna 1–28 i diarienummer 703987).
The Norwegian authorities answered by letter dated 31 March 2014 (Event Nos 703980 and 703991, Annexes 1-28 in Event No 703987).
NDLA är en enhet som inrättats av norska fylkeskommuner i enlighet med § 27 i kommuneloven [5].
THE NDLA
NDLA är inte en juridisk person.
The NDLA is an entity established by Norwegian county authorities on the basis of Section 27 of the Local Government Act [5].
Enligt § 27 i kommuneloven får kommuner eller fylkeskommuner gå samman för att utföra gemensamma uppgifter.
It does not have legal personality.
Samarbetet ska ske genom en styrelse som utses av det berörda kommunestyret eller fylkestinget.
Section 27 of the Local Government Act stipulates that municipalities or county authorities may join forces to undertake common tasks.
Styrelsen kan ges befogenhet att anta beslut om hur verksamheten ska bedrivas och organiseras.
The cooperation should take place through a board appointed by the relevant municipality or county authority.
Enligt kommuneloven ska stadgan för samarbetet innehålla bestämmelser om styrelsens sammansättning och hur den utses, verksamhetsområdet, huruvida deltagande kommuner/fylkeskommuner ska bidra ekonomiskt, huruvida styrelsen får ingå låneavtal eller på annat sätt ålägga deltagande kommuner/fylkeskommuner ekonomiska förpliktelser samt hur samarbetet ska avslutas.
The board may be empowered to adopt decisions concerning the operation and organisation of the inter-municipal cooperation.
Endast kommuner och fylkeskommuner får delta i interkommunalt samarbete.
Moreover, the provision stipulates that the articles of association of such cooperation should determine the appointment and representation in the board, the area of activities, whether the participating municipalities/county authorities should make financial contributions, whether the board may enter into loan agreements or in other ways make the participating municipalities/county authorities liable for financial obligations and, finally, how such cooperation should be terminated.
Varken staten, andra statliga enheter eller privata parter får delta.
Only municipalities and county authorities are allowed to participate in an inter-municipal cooperation.
Samarbetet ska dessutom vara genuint såtillvida att lagen förbjuder att förvaltningen av samarbetet delegeras till en kommun eller fylkeskommun.
Neither the State, other state entities nor private parties can participate in such cooperations.
Inrättandet av NDLA beskrivs i avsnitt I.4.4.
Furthermore, the cooperation must be genuine in the sense that the law prohibits the management of the cooperation to be delegated to one county authority.
NDLA:s verksamhet går ut på att utveckla och köpa in digitala läromedel som publiceras på internet och kan användas av lärare och elever utan kostnad.
The establishment of the NDLA is described in section I.4.4.
Det sker genom att materialet publiceras på en öppen webbplats.
The objective of the NDLA is to develop and purchase digital learning material with a view to publish the material on the internet free of charge for teachers and students to use.
NDLA har fyra huvudsakliga verksamhetsområden: för det första, utveckling och tillhandahållande av digitala läromedel för gymnasiet; för det andra, upphandling av digitala läromedel från tredjepartsleverantörer; för det tredje, kvalitetskontroll av läromedel; för det fjärde, drift av den webbplats där läromedlen offentliggörs (dessa verksamheter kallas nedan även inköp, utveckling och tillhandahållande av digitala läromedel).
This is done by publishing the material on an open website.
KLAGANDEN – DEN NORSKE FORLEGGERFORENING (DnF)
It has four main areas of activity: first, the development and supply of digital learning material for the upper secondary school; second, the procurement of digital learning material from third party suppliers; third, the quality control of learning material; and fourth, the operation of the website through which the digital learning material is published (these activities are hereafter also referred to as the ‘purchase, development and supply of digital learning materials’).
DnF företräder företag som är eller skulle kunna vara verksamma inom utveckling och distribution av digitala läromedel.
THE COMPLAINANT — THE NORWEGIAN PUBLISHERS ASSOCIATION (‘THE NPA’)
Klaganden hävdar att beviljandet av medel till NDLA för inköp, utveckling och tillhandahållande av digitala läromedel utgör olagligt statligt stöd till NDLA.
The NPA represents companies which are or could be active in the development and distribution of digital learning material.
Klaganden framhåller i det avseendet att NDLA inte enligt dess mening är en integrerad del av den offentliga förvaltningen utan snarare ett företag i den mening som avses i reglerna om statligt stöd.
The complainant submits that the granting of funds to the NDLA for the purchase, development and supply of digital learning material constitutes unlawful state aid to the NDLA.
Klaganden erinrar om att ett företag enligt etablerad rättspraxis är en enhet som bedriver ekonomisk verksamhet.
In that regard the complainant emphasises that — in its view — the NDLA is not an integrated part of the public administration, but rather an undertaking within the meaning of the state aid rules.
Klaganden menar att ekonomisk verksamhet, enligt rättspraxis från Europeiska unionens domstol (nedan kallad EU-domstolen), är en verksamhet som åtminstone i princip skulle kunna bedrivas av ett privat företag i vinstsyfte.
The complainant recalls that, according to established case law, an undertaking is an entity which is engaged in economic activity.
Varje enhet som bedriver en verksamhet som skulle kunna bedrivas i vinstsyfte ägnar sig således åt ekonomisk verksamhet.
The complainant suggests that according to the case law of the Court of Justice of the European Union (‘Court of Justice’), an economic activity is an activity, which could, at least in principle, be carried out by a private undertaking in order to make a profit.
Klaganden hävdar vidare att det fanns en marknad för digitala läromedel innan NDLA inledde sin verksamhet och att NDLA nu konkurrerar med etablerade privata företag som erbjuder digitala läromedel.
As such, any entity carrying out an activity which could be carried out for profit, is engaged in an economic activity.
Klaganden menar därför att utveckling och tillhandahållande av digitala läromedel utgör en ekonomisk verksamhet.
The complainant further submits that there was a market for digital learning material prior to the activities of the NDLA and that the NDLA now competes with established private undertakings offering digital learning resources.
Klaganden påpekar vidare att NDLA:s övriga verksamhet hänger nära samman med utveckling och tillhandahållande av digitala läromedel och därför också bör anses vara av ekonomisk karaktär.
The complainant claims that on this basis the development and supply of digital learning resources constitutes an economic activity.
Klaganden påpekar också att artikel 59.2 i EES-avtalet inte är tillämplig och konstaterar att norska staten har beviljat statligt stöd i strid med reglerna om statligt stöd eftersom ingen anmälan gjorts.
The complainant further suggests that the other activities of the NDLA are closely linked to the development and supply of digital learning resources and are therefore also to be considered as economic in nature.
BAKGRUND
The complainant also argues that Article 59(2) of the EEA Agreement is not applicable and concludes that — in the absence of a notification — the Norwegian State has granted state aid contrary to the state aid rules.
UTBILDNINGSSYSTEMET I NORGE
BACKGROUND
I Norge erbjuds utbildning genom ett system av avgiftsfria skolor i offentlig regi.
THE EDUCATIONAL SYSTEM IN NORWAY
Systemet är indelat i obligatorisk grundskola bestående av barnetrinnet (6–13 år) och ungdomstrinnet (13–16 år) och icke-obligatorisk gymnasieskola (videregående opplæring) (16–19 år).
Education in Norway is provided through a system of free public schools.
De norska myndigheterna beslutade 2006, i samband med initiativet ”Kunskapslöftet” [6], att alla norska skolor skulle betona vissa grundläggande färdigheter i alla ämnen.
This system is divided into a compulsory elementary school (age 6 to 13), a compulsory lower secondary school (age 13 to 16), and a non-compulsory upper secondary school (age 16 to 19).
En av dessa färdigheter är förmågan att inhämta kunskap i ett visst ämne med hjälp av digital informations- och kommunikationsteknik.
In 2006 the Norwegian authorities decided, in the course of the ‘Knowledge Promotion Initiative’ [6], that all Norwegian schools were to emphasise certain basic skills in all subjects.
Detta krav infördes i den nationella läroplanen för elever i den tioåriga obligatoriska skolan (årskurserna 1–10) och för förstaårselever i gymnasieskolan (årskurserna 11–13) samt för elever i lärlingsutbildning.
One of these skills is the ability to learn a given subject by using digital information and communication technology.
Enligt den norska opplæringslova [7] ansvarar kommunerna och fylkeskommunerna för att dessa krav uppfylls.
This requirement was introduced in the national curriculum for pupils in the 10-year compulsory school (i.e. school for grades 1 to 10) and for pupils in the first year of upper secondary education (i.e. school for grades 11 to 13) and apprenticeships.
Under 2007 ändrade de norska myndigheterna opplæringslova och införde en skyldighet för fylkeskommunerna att kostnadsfritt förse eleverna med nödvändiga tryckta och digitala läromedel.
Under the Norwegian Education Act [7], the county authorities are responsible for meeting these requirements.
Det bör noteras att elever på gymnasiet (årskurserna 11–13) i Norge fram till dess måst köpa sina läromedel från det läromedelsurval som angetts av skolorna i överensstämmelse med den nationella läroplanen.
Furthermore, in 2007, the Norwegian authorities amended the Education Act and obliged the county authorities to provide pupils with the necessary printed and digital learning materials free of charge.
Ändringen gjordes sedan den norska regeringen undersökt hur kostnadsfria läromedel skulle kunna införas på gymnasiet och de ekonomiska konsekvenserna av detta [8].