natgillin/translations-raw huggingface dataset:
According to the Norwegian authorities, a part of the capital injection transferred to AS Sporveisbussene covered pension liabilities for employees in the tour bus operation for the period 1994 (when the tour bus operations commenced) until 1 January 1997.
Enligt de norska myndigheterna täckte en del av kapitaltillskottet till AS Sporveisbussene pensionsskulder för anställda i långfärdsbussverksamheten under perioden 1994 (då långfärdsbussverksamheten inleddes) till den 1 januari 1997.
The Norwegian authorities have submitted calculations according to which approximately NOK 430300 of the total capital injection was related to pension liability underfunding in the tour bus division.
De norska myndigheterna har överlämnat beräkningar som visar att omkring 430300 norska kronor av det totala kapitaltillskottet avsåg underfonderingen av pensionsförpliktelser inom långfärdsbussverksamheten.
Change of pension funds to Vital Forsikring ASA
Överföring av pensionsfond till Vital Forsikring ASA
The payment of NOK 111760000 also enabled AS Sporveisbussene to transfer its pension fund from Oslo Sporveiers Pensjonskasse to Vital Forsikring ASA, a life insurance company.
Inbetalningen av 111760000 gjorde det även möjligt för AS Sporveisbussene att flytta sin pensionsfond från Oslo Sporveiers Pensjonskasse till livförsäkringsbolaget Vital Forsikring ASA.
TAXATION OF THE OSLO SPORVEIER GROUP
BESKATTNING AV OSLO SPORVEIER-KONCERNEN
Allegations of the complainant
Klagandens påståenden
According to the complainant, AS Oslo Sporveier’s negative tax position has been used to reduce the tax burden on AS Sporveisbussene.
Enligt klaganden har AS Oslo Sporveiers negativa skattestatus utnyttjats för att minska AS Sporveisbussenes skattebörda.
Favourable tax conditions in the Oslo Sporveier Group could possibly have been used to avoid payment of tax on profits made in a market wholly or partially exposed to competition.
Gynnsamma skattevillkor inom Oslo Sporveier-koncernen kan eventuellt ha utnyttjats för att undvika skatt på vinster som gjorts på en helt eller delvis konkurrensutsatt marknad.
The basis for this complaint seems to be that AS Sporveisbussene in the period 2000–2004, while having a profit before tax of approximately NOK 54796000, only reported a taxable income of NOK 2027000.
Grunden för detta klagomål tycks vara att AS Sporveisbussene under perioden 2000–2004, trots att resultatet före skatt uppgick till omkring 54796000 norska kronor, bara redovisade en beskattningsbar inkomst på 2027000 norska kronor.
According to the Norwegian authorities, and in the Authority’s view, it appears that the complainant refers to the tax rules regarding contributions between companies belonging to the same group (group contributions).
Enligt de norska myndigheterna, och enligt övervakningsmyndighetens uppfattning, avser klaganden skattebestämmelserna om bidrag mellan företag inom samma koncern (koncernbidrag).
AS Sporveisbussene has apparently transferred parts of its profits, thus avoiding the payment of income tax on the amount transferred.
AS Sporveisbussene har uppenbarligen överfört en del av sin vinst och därmed undvikit att betala inkomstskatt på det överförda beloppet.
The relevant provisions of the Norwegian Tax Act
Relevanta bestämmelser i den norska skattelagen
According to the Norwegian Tax Act [58], companies within a group shall be taxed as single entities; there is, at the outset, no consolidation of groups of companies for tax purposes, which means that a company may only deduct its own losses and is liable to pay tax only on its own profits.
Enligt den norska skattelagen [58] ska företag inom en och samma koncern beskattas som enskilda företag. Det sker, till att börja med, ingen sammanslagning av grupper av företag för beskattningsändamål, vilket innebär att ett företag bara får dra av sina egna förluster och endast är skyldiga att betala skatt på den egna vinsten.
However, under certain conditions, the tax rules permit a company to deduct from its taxable income a unilateral contribution of capital made to another company within its group as a so called “group contribution”.
Under vissa förhållanden är det enligt skattebestämmelserna dock tillåtet för ett företag att från sin egen beskattningsbara inkomst göra avdrag för ett ensidigt kapitalbidrag till ett annat företag inom samma koncern som ett s.k. koncernbidrag.
Group contributions are allowed [59] when the granting company and the receiving company are limited liability companies [60] and belong to the same group [61].
Koncernbidrag är tillåtna [59] när företaget som ger bidraget och företaget som tar emot det är aktiebolag med begränsad ansvarighet [60] och ingår i samma koncern [61].
In addition, the parent company has to own more than 90 % of the subsidiary, as well as hold an equivalent share of the votes [62].
Moderbolaget måste dessutom äga mer än 90 % av dotterbolaget och ha en motsvarande andel av rösträttigheterna [62].
The Norwegian authorities have explained that these requirements must be met at the end of the relevant financial year in which the group contribution is made.
De norska myndigheterna har förklarat att dessa krav måste vara uppfyllda i slutet av det relevanta räkenskapsår under vilket koncernbidraget ges.
The granting and the receiving companies must, as part of their annual tax return, disclose the contributions to the tax authorities by submitting complete information on designated forms.
Det givande och det mottagande företaget måste i sin årliga skattedeklaration informera skattemyndigheterna om bidragen genom att lämna fullständig information på särskilda blanketter.
A group contribution may consist of money, working capital or other financial contributions [63].
Ett koncernbidrag kan bestå av pengar, rörelsekapital eller andra ekonomiska bidrag [63].
A group contribution is deductible for the granting company to the extent that the contribution is covered by its taxable income [64].
Det givande företaget får göra avdrag för koncernbidraget om det ingår i dess beskattningsbara inkomst [64].
When a company grants a group contribution exceeding its taxable income, it cannot deduct the excess amount [65].
Om ett företag ger ett koncernbidrag som överskrider dess beskattningsbara inkomst får det inte göra avdrag för det överskjutande beloppet [65].
The receiving company, on the other hand, is liable for paying taxes on the group contribution [66], but the excess, non-deductible amount does not constitute a taxable income on the hand of the recipient company.
Det mottagande företaget är å andra sidan skyldigt att betala skatt på koncernbidraget, [66] men det överskjutande, ej avdragsgilla beloppet, utgör inte en beskattningsbar inkomst för det mottagande företaget.
The contribution is considered as income for the receiving company in the same year as the granting company deducts the contribution in its tax assessment.
Bidraget betraktas som en inkomst för det mottagande företaget samma år som det givande företaget drar av bidraget i sin taxering.
Provided that the recipient suffers a deficit, the contribution may be set off against any losses, also those incurred in previous years.
Under förutsättning att mottagaren har ett underskott får bidraget dras av mot eventuella förluster, även sådana som har uppkommit under föregående år.
Moreover, the requirements related to a limited liability company’s distribution of dividends must be met [67].
Dessutom måste krav som rör aktiebolags utdelningar uppfyllas [67].
The Norwegian authorities have explained that the group contribution rules apply indiscriminately to all corporate entities that are subject to Norwegian income tax.
De norska myndigheterna har förklarat att bestämmelserna om koncernbidrag gäller alla bolag utan åtskillnad som är skyldiga att betala norsk inkomstskatt.
The application of the rules does not require any form of government permit, licence or similar consent by any public authority.
Reglernas tillämpning kräver inte någon form av regeringstillstånd, licens eller liknande medgivande av någon offentlig myndighet.
The rules apply regardless of who controls the group, whether it is of domestic or foreign origin, or privately or publicly owned.
Reglerna gäller oavsett vem som kontrollerar koncernen, om den är av nationellt eller utländskt ursprung eller är privat- eller offentligägd.
The rationale of the group contribution rules
Skälen bakom reglerna om koncernbidrag
The Norwegian authorities have explained that the purpose of the rules is to establish similar tax treatment and tax neutrality between (i) companies organised as a group structure and (ii) companies that operate several businesses as a single company.
De norska myndigheterna har förklarat att syftet med reglerna är att fastställa en likartad skattebehandling och skatteneutralitet mellan i) företag som är organiserade inom en koncernstruktur, och ii) företag som bedriver flera verksamheter som ett enda företag.
This purpose is attained by allowing groups of companies to offset the losses made by one (or several) of its companies against profits made by other companies in the same group, thus in effect allowing the taxation of the group on the basis of its consolidated net taxable profits.
Detta syfte uppnås genom att grupper av företag tillåts dra av förluster i ett (eller flera) av sina företag mot vinsten i andra företag inom samma koncern och i realiteten därmed tillåta att koncernen beskattas på grundval av sitt konsoliderade beskattningsbara resultat.
The Norwegian authorities have explained that the purpose or aim of the group contribution rules has never been to provide benefits to particular businesses on the basis of who owns the companies or what kind of business the companies engage in.
De norska myndigheterna har förklarat att syftet eller målet med koncernbidragsreglerna aldrig har varit att ge särskilda verksamheter förmåner utifrån vem som äger företagen eller vilken typ av verksamhet företagen bedriver.
Application of group contribution rules by the Oslo Sporveier Group
Oslo Sporveier-koncernens tillämpning av koncernbidragsreglerna
The Norwegian authorities have explained that AS Sporveisbussene granted NOK 4068000 in group contributions in 2000 and NOK 8365000 in 2001 to AS Oslo Sporveier, whereas there were no contributions in the years 2002–2004 due to tax losses [68].
De norska myndigheterna har förklarat att AS Sporveisbussene gav 4068000 norska kronor i koncernbidrag år 2000 och 8365000 år 2001 till AS Oslo Sporveier, men att inga bidrag gavs under åren 2002–2004 på grund av skatteförluster [68].
COMMENTS TO THE OPENING DECISION FROM THE NORWEGIAN AUTHORITIES
SYNPUNKTER FRÅN DE NORSKA MYNDIGHETERNA PÅ BESLUTET OM ATT INLEDA FÖRFARANDET
More detailed factual information and the Asplan Viak Report
Närmare information om de sakförhållandena och Asplan Viak-rapporten
In their comments to the opening decision the Norwegian authorities provided more factual information relevant for the assessment of the measures subject to the formal investigation.
I sina synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet lämnade de norska myndigheterna ytterligare upplysningar om sakförhållandena som är relevanta för att bedöma de åtgärder som är föremål för det formella granskningsförfarandet.
This information has been incorporated in the sections above.
Dessa upplysningar har integrerats i avsnitten ovan.
In addition to those facts, the Norwegian authorities have provided the Authority with a report dated 25 May 2012 on the efficiency of AS Sporveisbussene for the years 1999 and 2002 commissioned by the Norwegian authorities from an independent consultant by the name of Asplan Viak AS (“the Asplan Viak Report”) [69].
Förutom dessa upplysningar har de norska myndigheterna överlämnat en rapport till övervakningsmyndigheten daterad den 25 maj 2012 om AS Sporveisbussenes effektivitet under åren 1999–2002 som de norska myndigheterna beställde av den oberoende konsultbyrån Asplan Viak AS (nedan kallad Asplan Viak-rapporten) [69].
In the report, Asplan Viak AS compared the costs of AS Sporveisbussene to the costs of other scheduled bus operators in Norway.
I rapporten jämför Asplan Viak AS kostnadssituationen för AS Sporveisbussene med kostnadssituationen för andra bolag som bedriver busslinjetrafik i Norge.
The report concludes that for the years 1999 and 2002, the costs of AS Sporveisbussene were at the level of, or below, the costs of a typical well run and adequately equipped provider of scheduled bus transport services in Norway [70].
Rapporten visar att AS Sporveisbussenes kostnader under åren 1999–2002 motsvarade eller underskred kostnaderna för ett genomsnittligt och välskött företag som är utrustat med lämpliga transportmedel och som bedriver busslinjetrafik i Norge [70].
The Norwegian authorities have provided the Authority with information about the financial viability of the commercial bus operations.
De norska myndigheterna har lämnat upplysningar till övervakningsmyndigheten om den kommersiella busstrafikens ekonomiska bärkraft.
Legal arguments
Rättsliga argument
A scheme
En ordning
The Norwegian authorities maintain that the financing of local scheduled bus transport in Oslo has been carried out on the basis of an aid scheme based on the CTA and the CTR.
De norska myndigheterna gör gällande att finansieringen av den lokala busslinjetrafiken i Oslo har skett inom ramen för en stödordning som baseras på yrkestrafiklagen och yrkestrafikförordningen.
They firstly stress that the purpose for which grants under Article 22 CTA can be given is clearly defined – compensation can only be awarded to cover the loss incurred on operating scheduled transport services that the county commissions.
De framhåller för det första att det syfte för vilket stöd kan ges enligt 22 § i yrkestrafiklagen är tydligt definierat – ersättning får endast ges för att täcka förluster som uppstått i samband med linjetrafik som utförs på uppdrag av fylkeskommunerna.
In that regard, the Norwegian authorities argue that the measure at hand differs from the Finnish measure assessed by the European Commission in Åland Industrihus [71].
De norska myndigheterna hävdar i detta sammanhang att den berörda åtgärden skiljer sig från den finländska åtgärd som Europeiska kommissionen bedömde i Ålands Industrihus [71].
Secondly, they stress that the discretion of Oslo Municipality in calculating the public service compensation is limited by the national guidelines under the CTR.
För det andra framhåller de att Oslo kommuns handlingsfrihet när det gäller att beräkna ersättningen för fullgörande av allmän trafikplikt begränsas av de nationella riktlinjerna enligt yrkestrafikförordningen.
The Norwegian authorities’ reasoning is that this limitation of county discretion by the government supports the conclusion that the compensation is granted on the basis of an aid scheme.
De norska myndigheternas argument är att denna statliga inskränkning av fylkeskommunernas handlingsfrihet ger stöd för slutsatsen att ersättningen ges inom ramen för en stödordning.
The compensation to a large extent stems from State (as opposed to county) funds, and the Ministry of Transport (i) has the power to give guidelines on the content and publication of route schedules, (ii) has the power to approve tariffs, (iii) sets national rebates, (iv) can give guidelines for the use of ticketing systems, and (v) has the authority to approve general terms and conditions for scheduled transport.
Ersättningen består i hög grad av statliga (i stället för fylkeskommunala) medel, och Samferdselsdepartementet i) har rätt att utfärda riktlinjer om linjetabellernas innehåll och offentliggörande, ii) har rätt att godkänna taxor, iii) fastställer nationella rabatter, iv) kan utfärda riktlinjer för användningen av biljettsystem, och v) har rätt att godkänna allmänna villkor för linjetrafik.
Finally they argue that the consistent administrative practice in Oslo demonstrates that the aid has been disbursed on the basis of a scheme.
De hävdar slutligen att administrativ praxis i Oslo konsekvent har visat att stödet har utbetalats på grundval av en ordning.
The quality bonus/malus system
Bonus-malussystemet avseende kvalitet
The Norwegian authorities argue that the quality bonus/malus system is part of the general public service compensation for the provision of local scheduled bus transport in Oslo, and that consequently, it is an integrated part of the aid scheme.
De norska myndigheterna hävdar att bonus-malussystemet är en del av den allmänna ersättningen för fullgörande av allmän trafikplikt genom tillhandahållande av lokal busslinjetrafik i Oslo och att det därför är en integrerad del av stödordningen.
They add that the bonus payment of 2004 amounted to NOK 3,9 million, which represents 0,8 % of the revenue of AS Sporveisbussene that year (NOK 483,5 million).
De tillägger att bonusutbetalningen 2004 uppgick till 3,9 miljoner norska kronor, vilket utgjorde 0,8 % av AS Sporveisbussenes intäkter det året (483,5 miljoner norska kronor).
It is additionally argued that this, in any event, represents a part of the reasonable profit on the hand of AS Sporveisbussene.
De hävdar vidare att detta under alla omständigheter är en del av den rimliga vinsten för AS Sporveisbussene.
Allocation of common costs and intra-group services
Fördelning av gemensamma kostnader och koncerninterna tjänster
The Authority understands that, on the basis of the information provided, the Norwegian authorities claim that there is no state aid involved as regards the allocation of common costs and the payment of intra-group services, given that the transactions between the companies of the group and to a lesser extent between companies of the group and AS Oslo Sporveier are based on normal commercial terms and principles.
På grundval av de upplysningar som lämnats gör övervakningsmyndigheten tolkningen att de norska myndigheterna hävdar att det inte är fråga om statligt stöd när det gäller fördelningen av gemensamma kostnader och betalningen av koncerninterna tjänster, eftersom transaktionerna mellan företagen inom koncernen och, i mindre utsträckning, mellan företagen inom koncernen och AS Oslo Sporveier baseras på normala affärsmässiga villkor och principer.
Commercial activities capital injection
Kapitaltillskottet avseende den kommersiella verksamheten
The Norwegian authorities argue that the approximate NOK 430300 part of the 2004 capital injection that went to cover the pension costs related to purely commercial activities outside the public service remit (the commercial activities capital injection), does not represent state aid, but rather an investment on market terms in accordance with the market economy investor principle (“MEIP”).
De norska myndigheterna hävdar att de omkring 430300 norska kronor av kapitaltillskottet 2004 som användes för att täcka pensionskostnader som avsåg den rent kommersiella verksamheten utanför det allmännyttiga uppdraget (kapitaltillskottet avseende den kommersiella verksamheten) inte utgör statligt stöd, utan snarare är en investering på marknadsmässiga villkor i enlighet med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi.
On this basis, and with reference to the market economy investor test as drawn up by the Authority in the opening decision [73], the Norwegian authorities argue that the commercial activities capital injection was globally more profitable than liquidating the company and investing the same amount elsewhere, given the high costs involved in such liquidation that would well exceed the cost of the capital injection.
På denna grundval, och med hänvisning till principen om en privat investerare i en marknadsekonomi såsom den tillämpas av övervakningsmyndigheten i beslutet om att inleda förfarandet, [73] hävdar de norska myndigheterna att kapitaltillskottet avseende den kommersiella verksamheten totalt sett var mer lönsamt än att avveckla företaget och investera samma belopp någon annanstans, med tanke på de stora kostnader som en avveckling skulle medföra och som skulle vara långt högre än kapitaltillskottet.
In their observations to the opening decision, the Norwegian authorities furthermore explain that both the employees engaged with the public service activities and the ones engaged with the commercial activities were employed in the same legal entity and were members of the same pension fund.
I sina synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet förklarar de norska myndigheterna vidare att den personal som arbetade i den verksamhet som avsåg den allmännyttiga tjänsten och den personal som arbetade med den kommersiella verksamheten var anställd inom en och samma juridiska person och medlemmar i samma pensionsfond.
Also, under Norwegian law, it is not allowed to exclude certain members of a pension fund when covering the deficit in that fund.
Enligt norsk lag är det dessutom inte tillåtet att undanta vissa medlemmar i en pensionsfond när ett underskott i fonden ska täckas.
According to the Norwegian authorities, this substantiates that a private investor in the same situation would have had to implement the same capital increase.
Enligt de norska myndigheterna styrker detta att en privat investerare i samma situation skulle ha varit tvungen att göra samma ökning av kapitalet.
The Norwegian authorities furthermore argue that the capital injection for the commercial activities does not constitute state aid as it falls below the de minimis threshold.
De norska myndigheterna hävdar vidare att kapitaltillskottet avseende den kommersiella verksamheten inte utgör statligt stöd eftersom det låg under taket för stöd av mindre betydelse.
Taxation of the Oslo Sporveier Group
Beskattning av Oslo Sporveier-koncernen
It is inferred from the comments submitted by the Norwegian authorities that the group contribution rules exclude any state aid, due to the fact that these rules apply to all companies that have their residence in Norway and aim to achieve tax consolidation within the group.
Av synpunkterna från de norska myndigheterna kan slutsatsen dras att reglerna om koncernbidrag utesluter allt statligt stöd, eftersom dessa regler gäller alla företag som har sitt säte i Norge och som vill uppnå skattekonsolidering inom koncernen.
Compatible aid
Förenligt stöd
The Norwegian authorities argue that the compensation granted for the provision of the public service has not led to overcompensation and is therefore compatible under Article 49 of the EEA Agreement.
De norska myndigheterna hävdar att ersättningen för fullgörande av allmän trafikplikt inte ledde till överkompensation och att den därför är förenlig enligt artikel 49 i EES-avtalet.
The Authority received comments from two interested parties, the complainant (Konkurrenten.no AS) and Risdal Touring AS, a sister company of the complainant.
Övervakningsmyndigheten har tagit emot synpunkter från två berörda parter, klaganden (Konkurrenten.no AS) och Risdal Touring AS, ett systerbolag till klaganden.
The complainant refers to a series of documents submitted to the Authority and the EFTA Court in which it has explained its position on the case at hand.
Klaganden hänvisar till flera dokument som har lämnats till övervakningsmyndigheten och Eftadomstolen, i vilka den har redogjort för sin ståndpunkt när det gäller det berörda fallet.
The complainant objects to the Authority, (i) relying almost exclusively on information provided by the Norwegian authorities, provided in an informal manner, (ii) separating the measures identified by the complainant in two different cases, and (iii) allegedly rejecting the complainant public access to the case file.
Klaganden invänder mot att övervakningsmyndigheten i) nästan uteslutande förlitar sig på information från de norska myndigheterna som har lämnats på ett informellt sätt, ii) skiljer mellan de åtgärder som klaganden har tagit upp i två olika fall, och iii) nekar klaganden tillgång till akten i ärendet.
The complainant calls into question the Authority’s willingness to conduct an impartial and exhaustive investigation.
Klaganden ifrågasätter övervakningsmyndighetens vilja att göra en opartisk och uttömmande granskning.
Risdal Touring AS is part of the same corporate group as the complainant.
Risdal Touring AS ingår i samma företagskoncern som klaganden.
It accedes to the concerns raised by the complainant.
Detta företag ställer sig bakom klagandens synpunkter.