natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Indicators need only be taken into account where relevant to those environmental aspects that are judged as being most significant in the environmental review.
När organisationerna väljer den uppsättning indikatorer som de ska använda i rapporteringen bör de ta hänsyn till de indikatorer som föreslås i motsvarande sektorspecifika referensdokument samt indikatorernas relevans i förhållande till de betydande miljöaspekter som fastställs i miljöutredningen.
When reporting on environmental performance and on other factors regarding environmental performance, organisations should mention in the environmental statement how the relevant best environmental management practices and, if available, benchmarks of excellence have been taken into account.
Indikatorerna behöver endast beaktas om de är relevanta för de miljöaspekter som anses vara mest betydande i miljöutredningen.
They should describe how relevant best environmental management practices and benchmarks of excellence (which provide an indication of the environmental performance level that is achieved by best performers) were used to identify measures and actions, and possibly to set priorities, to (further) improve their environmental performance.
När organisationerna rapporterar om miljöprestanda och om övriga faktorer med avseende på miljöprestanda bör de i miljöredovisningen ange hur relevant bästa miljöledningspraxis och, i förekommande fall, relevanta riktmärken för resultat i världsklass har beaktats.
However, implementing best environmental management practices or meeting the identified benchmarks of excellence is not mandatory, because the voluntary character of EMAS leaves the assessment of the feasibility of the benchmarks and of the implementation of the best practices, in terms of costs and benefits, to the organisations themselves.
De bör beskriva hur relevant bästa miljöledningspraxis och relevanta riktmärken för resultat i världsklass (som ger en indikation på miljöprestandanivån för de bäst presterande organisationerna) har använts för att identifiera åtgärder och eventuellt fastställa prioriteringar för att (ytterligare) förbättra deras miljöprestanda.
This feasibility assessment is also necessary for public administrations, which are frequently requested to lead by example.
Det är emellertid inte obligatoriskt att uppfylla bästa miljöledningspraxis eller riktmärkena för resultat i världsklass, eftersom Emas genom sin frivilliga karaktär överlåter till organisationerna själva att bedöma om riktmärkena och genomförandet av bästa praxis är rimliga för dem med avseende på kostnader och nytta.
Similarly to environmental performance indicators, the relevance and applicability of the best environmental management practices and benchmarks of excellence should be assessed by the organisation according to the significant environmental aspects identified by the organisation in its environmental review, as well as technical and financial aspects.
Denna genomförbarhetsbedömning är även nödvändig för offentliga förvaltningar, vilka ofta förväntas föregå med gott exempel.
Elements of SRDs (indicators, BEMPs or benchmarks of excellence) not considered relevant with regards to the significant environmental aspects identified by the organisation in its environmental review should not be reported or described in the environmental statement.
Precis som när det gäller miljöprestandaindikatorerna bör organisationen bedöma om bästa miljöledningspraxis och riktmärkena för resultat i världsklass är relevanta och tillämpliga enligt de betydande miljöaspekter som har fastställts av organisationen själv i miljöutredningen samt tekniska och ekonomiska aspekter.
EMAS participation is an ongoing process.
De delar av det sektorspecifika referensdokumentet (indikatorer, bästa miljöledningspraxis eller riktmärken för resultat i världsklass) som inte anses vara relevanta i förhållande till de betydande miljöaspekter som organisationen har fastställt i miljöutredningen bör inte rapporteras eller beskrivas i miljöredovisningen.
Every time an organisation plans to improve its environmental performance (and reviews its environmental performance) it shall consult the SRD on specific topics to find inspiration about which issues to tackle next in a step-wise approach.
Deltagande i Emas är en pågående process.
EMAS environmental verifiers shall check if and how the SRD was taken into account by the organisation when preparing its environmental statement (Article 18(5)(d) of Regulation (EC) No 1221/2009).
Varje gång en organisation planerar att förbättra sin miljöprestanda (och ser över sin miljöprestanda) ska den söka i det sektorspecifika referensdokumentet rörande särskilda ämnen för att komma fram till vilka problem som ska tacklas härnäst i en stegvis strategi.
When undertaking an audit, accredited environmental verifiers will need evidence from the organisation of how the relevant elements of the SRD have been selected in light of the environmental review and taken into account.
Emas miljökontrollanter ska kontrollera om och hur organisationen har tagit hänsyn till det sektorspecifika referensdokumentet vid utarbetandet av sin miljöredovisning (artikel 18.5 d i förordning (EG) nr 1221/2009).
They shall not check compliance with the described benchmarks of excellence, but they shall verify evidence on how the SRD was used as a guide to identify indicators and proper voluntary measures that the organisation can implement to improve its environmental performance.
Ackrediterade miljökontrollanter behöver för sina revisioner underlag från organisationen som visar hur hänsyn har tagits till de relevanta delar av det sektorspecifika referensdokumentet som har valts utifrån miljöutredningarna.
Given the voluntary nature of EMAS and SRD, no disproportionate burdens should be put on the organisations to provide such evidence.
De ska inte kontrollera överensstämmelsen med de riktmärken för resultat i världsklass som beskrivs, men ska däremot kontrollera beläggen för hur det sektorspecifika referensdokumentet har använts som vägledning för att identifiera indikatorer och lämpliga frivilliga åtgärder som organisationen kan genomföra för att förbättra sin miljöprestanda.
In particular, verifiers shall not require an individual justification for each of the best practices, sector-specific environmental performance indicators and benchmarks of excellence which are mentioned in the SRD and not considered relevant by the organisation in light of its environmental review.
Eftersom det är frivilligt att använda Emas och de sektorspecifika referensdokumenten får inga oproportionerliga krav på underlag ställas på organisationerna.
Nevertheless, they could suggest relevant additional elements for the organisation to take into account in the future as further evidence of its commitment to continuous performance improvement.
Miljökontrollanterna ska i synnerhet inte kräva individuella motiveringar för den bästa praxis, de sektorspecifika miljöprestandaindikatorer och de riktmärken för resultat i världsklass som nämns i det sektorspecifika referensdokumentet men som inte anses vara relevanta enligt miljöutredningen.
Structure of the Sectoral Reference Document
De kan däremot föreslå ytterligare relevanta faktorer som organisationen bör ta hänsyn till i framtiden som kompletterande belägg för dess åtagande att kontinuerligt förbättra sin miljöprestanda.
This document consists of four chapters.
Det sektorspecifika referensdokumentets struktur
Chapter 1 introduces EMAS’ legal background and describes how to use this document, while Chapter 2 defines the scope of this SRD.
Detta dokument innehåller fyra kapitel.
Chapter 3 briefly describes the different best environmental management practices (BEMPs) together with information on their applicability.
I kapitel 1 beskrivs Emas rättsliga grund och hur detta dokument ska användas, medan kapitel 2 definierar tillämpningsområdet för detta sektorspecifika referensdokument.
When specific environmental performance indicators and benchmarks of excellence could be formulated for a particular BEMP, these are also given.
I kapitel 3 beskrivs kortfattat olika exempel på bästa miljöledningspraxis tillsammans med information om dess tillämplighet.
However, defining benchmarks of excellence was not possible for all BEMPs because in some areas either there was limited data available or the specific conditions (local climate, local economy, local society, responsibilities of the public administration, etc.) vary to such an extent that a benchmark of excellence would not be meaningful.
Om specifika miljöprestandaindikatorer och riktmärken för resultat i världsklass kan formuleras för en viss miljöledningspraxis anges dessa också.
Some of the indicators and benchmarks are relevant for more than one BEMP and are thus repeated whenever appropriate.
Det var emellertid inte möjligt att definiera riktmärken för resultat i världsklass för varje exempel på bästa miljöledningspraxis, antingen beroende på att de tillgängliga uppgifterna var begränsade inom vissa områden eller att de specifika förhållandena (det lokala klimatet, den lokala ekonomin, det lokala samhället, den offentliga förvaltningens ansvarsområden etc.) var så varierande att ett riktmärke för resultat i världsklass inte hade varit meningsfullt.
Finally, Chapter 4 presents a comprehensive table with a selection of the most relevant environmental performance indicators, associated explanations and related benchmarks of excellence.
Vissa indikatorer och riktmärken är relevanta för fler än en bästa miljöledningspraxis och upprepas därför vid behov.
SCOPE
Slutligen presenteras i kapitel 4 en omfattande tabell med ett urval av de mest relevanta indikatorerna för miljöprestanda, med förklaringar och tillhörande riktmärken för resultat i världsklass.
This SRD addresses the environmental performance of the activities of the public administration sector.
TILLÄMPNINGSOMRÅDE
In this document, the public administration sector includes organisations belonging mainly to the following NACE code division (according to the statistical classification of economic activities established by Regulation (EC) No 1893/2006 of the European Parliament and of the Council):
Detta sektorspecifika referensdokument tar upp miljöprestanda för verksamheten inom offentlig förvaltning.
NACE code 84: Public administration and defence; compulsory social security.
I detta dokument omfattar den offentliga förvaltningen huvudsakligen de organisationer som tillhör följande Nace-koder (enligt den statistiska näringsgrensindelning som fastställs genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1893/2006):
Organisations registered under this NACE code are the target group of this document.
Nace-kod 84: Offentlig förvaltning och försvar; obligatorisk socialförsäkring.
In addition, the best environmental management practices identified in this SRD can be of inspiration also for other organisations, such as public owned companies or private companies delivering services on behalf of public administrations.
Organisationer som är registrerade enligt denna Nace-kod utgör målgruppen för detta dokument.
These may belong, among others, to the following NACE code divisions:
Den bästa miljöledningspraxis som fastställs i detta sektorspecifika referensdokument kan dessutom vara till inspiration för andra organisationer, däribland offentligägda företag eller privata företag som tillhandahåller tjänster på uppdrag av offentliga förvaltningar.
NACE code 2: Forestry, logging,
Dessa kan, bland annat, tillhöra Nace-koderna
NACE code 36: Water collection, treatment and supply,
Nace-kod 2: skogsbruk,
NACE code 37: Sewerage,
Nace-kod 36: vattenförsörjning,
NACE code 38: Waste collection, treatment and disposal activities; materials recovery,
Nace-kod 37: avloppsrening,
NACE code 39: Remediation activities and other waste management services,
Nace-kod 38: avfallshantering; återvinning,
NACE code 41.2: Construction of residential and non-residential buildings,
Nace-kod 39: sanering, efterbehandling av jord och vatten samt annan verksamhet för föroreningsbekämpning,
NACE code 49.3.1: Urban and suburban passenger land transport.
Nace-kod 41.2: byggande av bostadshus och andra byggnader,
This SRD targets a number of aspects which are relevant for all types of public administrations, such as the environmental performance of offices, the energy efficiency of public buildings and green public procurement (i.e. Sections 3.1, 3.2.5, 3.2.7, 3.2.8, 3.2.10 and 3.11).
Nace-kod 49.3.1: kollektivtrafik.
All public administrations at local, regional, national and international level are invited to consult these sections of the document.
Detta sektorspecifika referensdokument behandlar ett antal aspekter som är relevanta för alla typer av offentlig förvaltning, däribland kontorens miljöprestanda, de offentliga byggnadernas energieffektivitet och miljöanpassad offentlig upphandling (se avsnitten 3.1, 3.2.5, 3.2.7, 3.2.8, 3.2.10 och 3.11).
However, effective environmental management for a public administration needs also to address its core business, where the largest environmental benefits can be achieved.
Alla offentliga förvaltningar på lokal, regional, nationell och internationell nivå uppmanas att ta del av dessa avsnitt i dokumentet.
This document aims at easing this task for local authorities and municipalities focusing on best practices that are relevant for their role and the services they provide directly or indirectly to their inhabitants (e.g. waste water treatment, local public transport).
En effektiv miljöledning för en offentlig förvaltning måste emellertid även inbegripa dess kärnverksamhet, där de största miljöfördelarna kan uppnås.
Local authorities are specifically targeted because they make up the highest share of public administrations in the EU and it is at the local level that there is the highest potential for replicability and learning from best practices.
Detta dokument syftar till att underlätta denna uppgift för lokala myndigheter och kommuner genom att fokusera på den bästa praxis som är relevant för deras roll och de olika tjänster de tillhandahåller direkt eller indirekt till invånarna (t.ex. rening av avloppsvatten, lokaltrafik).
The main environmental aspects, the associated environmental pressures and the corresponding relevant sections of the document are presented in the table below.
Dokumentet är särskilt inriktat på lokala myndigheter, eftersom de utgör den största andelen av de offentliga förvaltningarna inom EU, och det är på lokal nivå det finns störst möjlighet att dela med sig och lära sig av bästa praxis.
The environmental aspects listed were selected as the most relevant in the sector.
De viktigaste miljöaspekterna, de tillhörande miljöbelastningarna och de motsvarande relevanta avsnitten i dokumentet presenteras i nedanstående tabell.
However, the environmental aspects to be managed by each specific public administration should be assessed on a case-by-case basis.
De miljöaspekter som anges i förteckningen valdes ut som de mest relevanta inom sektorn.
No distinction is made in the table below between direct and indirect environmental aspects, because the operations that are carried out in-house and those that are outsourced vary from case to case.
Vilka miljöaspekter som ska hanteras av varje specifik offentlig förvaltning bör emellertid bestämmas från fall till fall.
Moreover, many environmental aspects can be considered both direct and indirect, since they refer directly to the activities of the public administration but also to all the activities of residents, companies and organisations in the territory administered or served by the public administration.
I tabellen görs ingen åtskillnad mellan direkta och indirekta miljöaspekter, eftersom vilka åtgärder som genomförs internt och vilka som läggs ut på entreprenad varierar från fall till fall.
The most relevant environmental aspects and pressures for public administrations and how these are addressed in this document
Många av miljöaspekterna kan dessutom betraktas som både direkta och indirekta, eftersom de förutom att de hänför sig direkt till den offentliga förvaltningens verksamhet även gäller all verksamhet som utförs av medborgare, företag och organisationer inom det territorium som förvaltas eller betjänas av den offentliga förvaltningen.
Environmental aspect
De mest relevanta miljöaspekterna och miljöbelastningarna för offentliga förvaltningar och hur dessa behandlas i detta dokument
Related main environmental pressure
Miljöaspekt
Relevant sections of the SRD
Relaterad största miljöbelastning
Operate offices
Relevant avsnitt i det sektorspecifika referensdokumentet
Solid waste generation
Drift av kontor
Water consumption
Generering av fast avfall
Energy consumption, GHG emissions (CO2)
Vattenförbrukning
Emissions to air (CO, SO2, NOx, particulate matter, etc.)
Energiförbrukning, utsläpp av växthusgaser (CO2)
Resource depletion
Utsläpp till luft (CO, SO2, NOx, partiklar etc.)
Section 3.1
Utarmning av resurser
Steer energy use in the territory administered and manage own energy use
Avsnitt 3.1
Section 3.2
Styrning av energianvändningen inom det förvaltade territoriet och hantering av den egna energianvändningen
Manage mobility and/or public transport
Avsnitt 3.2
Section 3.3
Hantering av rörlighet och/eller lokaltrafik
Plan land use and manage green urban areas
Avsnitt 3.3
Land use
Planering av markanvändning och förvaltning av grönområden i stadsmiljö
Biodiversity loss
Markanvändning
Sections 3.4 and 3.5
Förlust av biologisk mångfald
Manage ambient air quality and noise
Avsnitt 3.4 och 3.5
Noise generation
Hantering av omgivande luftkvalitet och buller
Sections 3.6 and 3.7
Generering av buller
Waste management
Avsnitt 3.6 och 3.7
Section 3.8
Avfallshantering
Supply of potable water
Avsnitt 3.8
Section 3.9
Tillhandahållande av dricksvatten
Manage waste water treatment
Avsnitt 3.9
Emissions to water (BOD, COD, micropollutants, etc.)
Hantering av avloppsrening
Section 3.10
Utsläpp till vatten (BOD, COD, mikroföroreningar etc.)
Procure goods and services
Avsnitt 3.10
Section 3.11
Upphandling av varor och tjänster
Promote environmental behaviour of residents and businesses
Avsnitt 3.11
Emissions to water (COD, BOD, micropollutants, etc.)
Främjande av invånarnas och företagens miljövänliga beteende
Section 3.12
Utsläpp till vatten (COD, BOD, mikroföroreningar etc.)
The best environmental management practices (BEMPs) described in chapter 3 were identified as the most relevant techniques, actions and measures that public administrations can implement to improve their environmental performance for each of the environmental aspects listed in the table above.
Avsnitt 3.12
In their identification, the specific challenges and opportunities of public bodies, compared to private companies were taken into account.
De exempel på bästa miljöledningspraxis som beskrivs i kapitel 3 identifierades som de mest relevanta tekniker, insatser och åtgärder som offentliga förvaltningar kan genomföra för att förbättra sin miljöprestanda för var och en av de miljöaspekter som anges i tabellen ovan.
These include, among others:
Identifieringen gjordes med hänsyn till de offentliga förvaltningarnas särskilda utmaningar och möjligheter jämfört med privata företag.
more rigid procurement procedures,
Bland dessa ingår bland annat
strict funding rules,
striktare upphandlingsförfaranden,
need of longer time periods to implement decisions,
strängare finansieringsregler,
legacy infrastructure,
behov av längre tidsperioder för att genomföra beslut,
limited budget,
äldre infrastruktur,
but also:
begränsad budget,
the possibility to accept longer term paybacks,
men även
the possibility to give priority to choices that result in societal benefits rather than financial paybacks,
möjligheten att godta längre återbetalningstider,
stability of staff,
möjligheten att prioritera val som leder till samhällsfördelar snarare än ekonomiska återbetalningar,
the opportunities for economies of scale in case of cooperation among different public administration at local, regional or national level.
stabila arbetsförhållanden,
When considering the implementation of any of the BEMPs presented in this document, local authorities need to consider their specific challenges and how to take advantage of the specific opportunities available.
möjligheten till stordriftsfördelar vid samarbete mellan olika offentliga förvaltningar på lokal, regional eller nationell nivå.
BEST ENVIRONMENTAL MANAGEMENT PRACTICES, ENVIRONMENTAL PERFORMANCE INDICATORS AND BENCHMARKS OF EXCELLENCE FOR THE PUBLIC ADMINISTRATION SECTOR
Lokala myndigheter som överväger att genomföra något av de exempel på bästa miljöledningspraxis som presenteras i detta dokument måste ta hänsyn till de specifika utmaningarna samt möjligheterna att ta vara på fördelarna.
Best environmental management practices for sustainable offices
BÄSTA MILJÖLEDNINGSPRAXIS, INDIKATORER FÖR MILJÖPRESTANDA OCH RIKTMÄRKEN FÖR RESULTAT I VÄRLDSKLASS FÖR DEN OFFENTLIGA FÖRVALTNINGSSEKTORN
This section is targeted to all public administrations having office-based operations.
Bästa miljöledningspraxis för hållbara kontor
Managing and minimising energy use
Detta avsnitt riktar sig till alla offentliga förvaltningar med kontorsbaserad verksamhet.
It is BEMP to implement energy management according to the principles of the ‘plan, do, check, act’ cycle in offices owned or managed by the public administration by:
Hantering och minimering av energianvändningen
collecting frequently or monitoring constantly energy use data; data can be collected at building level, per building area (e.g. lobby, offices, canteen/bar), per type of energy source (e.g. gas, electricity) and per end-use category (e.g. lighting, space heating),
Bästa miljöledningspraxis är att genomföra energihanteringen i enlighet med principen ”planera–utför–kontrollera–agera” på kontor som ägs eller förvaltas av den offentliga förvaltningen genom att
analysing the data, setting targets, identifying benchmarks and using them for comparing actual energy use performance,
kontrollera energianvändningen med jämna mellanrum eller övervaka användningen konstant; uppgifterna kan samlas in på byggnadsnivå, per byggnadsområde (t.ex. lobby, kontor, matsal/bar), per energikälla (t.ex. gas, elektricitet) och per kategori för slutanvändning (t.ex. belysning, uppvärmning),
defining a strategy and action plan for the improvement of the energy performance of the office building (see Sections 3.2.5, 3.2.7, 3.2.8).
analysera uppgifterna, fastställa mål, identifiera riktmärken och använda dem för att jämföra med den verkliga energianvändningen,
Applicability
definiera en strategi och en handlingsplan för att förbättra kontorsbyggnadens energiprestanda (se avsnitten 3.2.5, 3.2.7, 3.2.8).
This BEMP is broadly applicable to office buildings owned or managed by public administrations.
Tillämplighet
However, actions that may arise from implementing this BEMP may be more limited in rented buildings.
Denna bästa miljöledningspraxis är allmänt tillämplig på kontorsbyggnader som ägs eller förvaltas av offentliga förvaltningar.
Associated environmental performance indicators and benchmarks of excellence
Behovet av åtgärder till följd av genomförandet av denna bästa miljöledningspraxis kan dock vara mer begränsat i hyrda byggnader.
Environmental performance indicators
Samband mellan indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass
Benchmarks of excellence
Indikatorer för miljöprestanda
(i1) Total annual energy use per unit of floor area, expressed as final energy (kWh/m2/year).
Riktmärken för resultat i världsklass
If available, this can also be broken down into:
(i1) Total årlig energianvändning per golvyta, uttryckt som slutlig energi (kWh/m2/år).
space heating (kWh/m2/year)
Om uppgifter finns tillgängliga kan användningen även delas upp i
space cooling (kWh/m2/year)
rumsuppvärmning (kWh/m2/år)
lighting (kWh/m2/year)
rumskylning (kWh/m2/år)
other electricity uses (kWh/m2/year)
belysning (kWh/m2/år)
(i2) Total annual energy use per full time equivalent (FTE) employee, expressed as final energy (kWh/FTE/year).
annan elförbrukning (kWh/m2/år)
space heating (kWh/FTE/year)
(i2) Total årlig energianvändning per anställd omräknat i heltidsekvivalenter (full time equivalent, FTE), uttryckt som slutlig energi (kWh/FTE/år).