natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Finally, Chapter 4 presents a comprehensive table with a selection of the most relevant environmental performance indicators, associated explanations and related benchmarks of excellence.
Det har dock inte gått att fastställa riktmärken för resultat i världsklass för all miljöledningspraxis, på grund av att tillgången till uppgifter har varit begränsad eller på grund av att de specifika förhållandena inom vissa områden (typ av jordbruksföretag, affärsmodell, klimat osv.) varierar så mycket att det inte är meningsfullt att ange ett riktmärke för resultat i världsklass.
SCOPE
Vissa indikatorer och riktmärken är relevanta för fler än en bästa miljöledningspraxis och upprepas därför när så behövs.
This SRD addresses the environmental performance of the activities of the agriculture sector.
Slutligen presenteras i kapitel 4 en omfattande tabell med ett urval av de mest relevanta indikatorerna för miljöprestanda, med förklaringar och tillhörande riktmärken för resultat i världsklass.
In this document, the agriculture sector is considered consisting of organisations belonging to NACE code divisions from A1.1 to A1.6 (according to the statistical classification of economic activities established by Regulation (EC) No 1893/2006 of the European Parliament and of the Council.
TILLÄMPNINGSOMRÅDE
This includes all animal and annual and perennial crop production.
Detta sektorspecifika referensdokument tar upp miljöprestanda för verksamhet inom jordbrukssektorn.
These organisations are the target group of this document.
I detta dokument anses jordbrukssektorn bestå av organisationer som tillhör Nace-koder från A1.1 till A1.6 (enligt den statistiska näringsgrensindelning som fastställs genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1893/2006).
Figure 2.1 presents a schematic overview of the scope of this document and shows the interaction of the target group with other organisations.
Detta omfattar all produktion av djur och ettåriga och fleråriga grödor.
Figure 2.1
Dessa organisationer är målgruppen för detta dokument.
Schematic overview of the scope of this SRD: the target groups of the document are shown in bold font in boxes with light grey background; their most relevant interactions with other sectors are also shown; the sectors that are addressed by other SRDs are shown in italic font in boxes with light green background
I figur 2.1 ges en schematisk översikt över tillämpningsområdet för detta dokument och sambandet mellan målgruppen med andra organisationer visas.
Besides its direct target group, this SRD can be also useful to other actors, such as farm advisors.
Figur 2.1
This SRD is structured according to the different agricultural activities, as presented in Table 2.1.
Schematisk översikt över tillämpningsområdet för detta sektorspecifika referensdokument: målgrupperna för dokumentet visas i fetstil i rutorna med ljusgrå bakgrund, deras mest relevanta samverkan med andra sektorer visas också, de sektorer som omfattas av andra SRD visas i kursiv text i fält med grön bakgrund.
Table 2.1
Detta sektorspecifika referensdokument kan vara till nytta för andra parter, t.ex. jordbruksrådgivare, i tillägg till dess direkta målgrupp.
Structure of the agriculture SRD
Detta sektorspecifika referensdokument är strukturerat efter jordbruksverksamhet, vilket framgår av tabell 2.1.
Section
Tabell 2.1
Description
Struktur för SRD för jordbrukssektorn
Target group
Avsnitt
Sustainable farm and land management
Beskrivning
This section covers cross cutting issues related to landscape planning, energy and water efficiency, biodiversity, use of environmental management systems and engagement of consumers with responsible consumption.
Målgrupp
All farms
Hållbar företagsledning och markförvaltning
Soil quality management
Detta avsnitt behandlar övergripande frågor rörande landskapsplanering, energi- och vatteneffektivitet, biologisk mångfald, användning av miljöledningssystem och konsumentengagemang för ansvarsfull konsumtion.
This section deals with the management of the quality of the soil.
Alla jordbruksföretag
It covers the assessment of its physical conditions and the establishment of a management plan, as well as practical guidance on how soil quality can be improved by e.g. using organic amendments, on maintenance of soil structure and on drainage.
Förvaltning av markkvalitet
Nutrient management planning
I detta avsnitt behandlas förvaltningen av markens kvalitet.
This section deals with the management of nutrients in soil.
Det omfattar en bedömning av markens fysiska förhållanden och inrättandet av en driftsplan, samt praktiska riktlinjer om hur markens kvalitet kan förbättras genom att man t.ex. använder organiska jordförbättringsmedel, om bibehållande av markstruktur och om dränering.
It includes best practices on field nutrient budgeting, crop rotation, precision application of nutrients and selection of fertilisers with lower environmental impact.
Plan för hantering av näringsämnen
Soil preparation and crop planning
I detta avsnitt behandlas hanteringen av näringsämnen i marken.
This section focuses on selecting appropriate tillage operations, minimising soil disturbance, applying low impact tillage, implementing efficient crop rotations and establishing cover and catch crops.
Det innehåller bästa praxis när det gäller budgetering av näringsämnen på fältnivå, växtföljd, precisionsspridning av näringsämnen och urval av gödselmedel med låg miljöpåverkan.
Grass and grazing management
Markberedning och växtodlingsplanering
This section deals with maximising grass production and grazing uptake, managing grazing in high nature value areas, pasture renewal and clover incorporation as well as application of efficient silage production.
Detta avsnitt handlar om att välja rätt jordbearbetning, genom att minimera markstörningar, använda skonsam jordbearbetning, växtföljd och införa täckgrödor och fånggrödor.
Livestock farms
Gräsmarksskötsel och betesdrift
Animal husbandry
Detta avsnitt handlar om att åstadkomma största möjliga gräsproduktion och betesutnyttjande, betesdrift i områden med högt naturvärde, förnyelse av betesmark och införlivande av klöver samt effektiv produktion av ensilage.
This section outlines best practices related to animal husbandry.
Jordbruksföretag med djurhållning
In particular, it presents practices related to appropriate breed selection, farm nutrient budgeting, dietary reduction of nitrogen excretion, improving feed conversion efficiency, green procurement of feed, animal health plans and herd/flock profile management.
Djurhållning
Manure management
I detta avsnitt ges en översikt av bästa praxis i samband med djurhållning.
This section covers best practices related to optimised manure management by reducing emissions and improving nutrient uptake.
I synnerhet presenteras praxis när det gäller lämpliga val av raser, budgetering av näringsämnen från jordbruksföretag, foder som minskar kväveutsöndringen, effektivare foderomvandling, miljöanpassad upphandling av foder, djurhälsa och förvaltning av besättningens profil.
It includes the building of low emission housing systems, the implementation and optimisation of anaerobic digestion, the separation of slurry or digestate, and appropriate solid and liquid manure storage facilities, as well as techniques for the application of slurries and manure.
Gödselhantering
Irrigation management
Detta avsnitt omfattar bästa praxis i samband med optimerad gödselhantering genom minskade utsläpp och ökad näringsupptagning.
This section deals with efficient irrigation strategies and provides guidance on agronomic methods, optimisation of irrigation delivery and efficient management of irrigation systems.
I detta ingår system för stallar med låga utsläpp, genomförande och optimering av rötning, separation av flytgödsel eller rötrester och lämpliga lagringsanläggningar för fast och flytande gödsel, samt metoder för spridning av flytgödsel och fastgödsel.
The importance of the source of the water used for irrigation is also addressed.
Bevattningsstyrning
Farms using irrigation
I detta avsnitt behandlas effektiva bevattningsstrategier.
Crop protection
Det innehåller vägledning om agronomiska metoder, optimering av bevattning och effektiv förvaltning av bevattningssystem.
This section deals with sustainable crop protection practices in applying low pesticides input for pest management.
Vikten av varifrån bevattningsvattnet hämtas tas också upp.
The objectives are prevention of pest occurrence, reduction of dependency on chemical crop protection products, optimisation of the use of plant protection products and of pest resistance management strategies.
Jordbruksföretag som använder bevattning
Protected horticulture
Växtskyddsmedel
This section outlines best practices for protected horticulture.
I detta avsnitt behandlas hållbart växtskydd med begränsad användning av bekämpningsmedel för växtskydd.
In particular, it deals with energy efficiency, water and waste management, and selection of growing media.
Syftet är att förebygga förekomsten av skadegörare, minska beroendet av kemiska bekämpningsmedel, optimera användningen av växtskyddsmedel och strategier för att hantera resistens hos skadegörare.
Protected horticulture farms
Växthusodling
Table 2.2 presents the most relevant environmental aspects for farms, distinguishing between arable and horticultural production and livestock production.
I detta avsnitt ges en översikt av bästa praxis för växthusodling.
For each of them, the table outlines the related main possible environmental pressures and how these are addressed in this document.
Det behandlar särskilt energieffektivitet, vattenförvaltning, avfallshantering och urval av växtmedier.
Table 2.2
I varje tabell anges den viktigaste potentiella miljöbelastningen och hur den behandlas i detta dokument.
Most relevant environmental aspects for farms and how these are addressed in the SRD
Tabell 2.2
Environmental aspects
De mest relevanta miljöaspekterna för jordbruksföretag och hur dessa behandlas i det sektorspecifika referensdokumentet Miljö
Related main environmental pressures
Relaterade största miljöbelastningar
Relevant sections of the SRD
Relevanta delar av det sektorspecifika referensdokumentet
Arable and horticultural production
Åkerbruk och trädgårdsodling
On-farm operations
Åtgärder inom jordbruksföretaget
Section 3.1: Sustainable farm and land management, BEMP 3.1.5
Avsnitt 3.1: Hållbar företagsledning och markförvaltning, bästa miljöledningspraxis 3.1.5
Section 3.10: Protected horticulture, BEMP 3.10.1
Avsnitt 3.10: Växthusodling, bästa miljöledningspraxis 3.10.1
Soil management
Markvård
Soil degradation (erosion, compaction)
Markförstöring (erosion, packning)
Section 3.2: Soil quality management, all BEMPs
Avsnitt 3.2: Förvaltning av markkvalitet, all bästa miljöledningspraxis
Nutrients application
Spridning av näringsämnen
and N2O emissions
Utsläpp av NH3 och N2O
Nutrient losses to water
Näringsläckage till vatten
Heavy metal accumulation
Ackumulering av tungmetaller
Section 3.3: Nutrient management, all BEMPs
Avsnitt 3.3: Hantering av näringsämnen, all bästa miljöledningspraxis
Tillage
Plöjning
Soil C and N loss
Förlust av kol och kväve från marken
Potential water sedimentation
Utsläpp av växthusgaser
GHG emission
Avsnitt 3.4: Markberedning och växtodlingsplanering, bästa miljöledningspraxis 3.4.1–3.4.3
Section 3.4: Soil preparation and crop planning, BEMPs 3.4.1 — 3.4.3
Bete
Grazing
Markerosion och jordpackning
Soil erosion and compaction
Förlust av kol i biomassa om markanvändning har ändrats från skog
Biomass C loss if land use has changed from forest
Avsnitt 3.4: Markberedning och växtodlingsplanering, all bästa miljöledningspraxis
Section 3.4: Soil preparation and crop planning, all BEMPs
Avsnitt 3.5: Gräsmarksskötsel och betesdrift, all bästa miljöledningspraxis
Section 3.5: Grass and grazing management, all BEMPs
Ekotoxicitetseffekter
Eco-toxicity effects
Avsnitt 3.9: Växtskydd, all bästa miljöledningspraxis
Section 3.9: Crop protection, all BEMPs
Bevattning och annan vattenförbrukning inom jordbruksföretaget
Irrigation and other on-farm water use operations
Vattenstress
Water stress
Försaltning
Salinisation
Förlust av näringsämnen
Nutrient losses
Avsnitt 3.8: Bevattning, all bästa miljöledningspraxis
Section 3.8: Irrigation, all BEMPs
Avsnitt 3.10: Växthusodling, bästa miljöledningspraxis 3.10.2
Section 3.10: Protected horticulture, BEMP 3.10.2
Produktion av plastavfall
Plastic waste generation
Hot mot den biologiska mångfalden
Biodiversity threat
Energi- och vattenförbrukning
Energy and water use
Avsnitt 3.10: Skyddade trädgårdsgrödor, all bästa miljöledningspraxis
Section 3.10: Protected horticulture, all BEMPs
Animalieproduktion
Livestock production
Foder
Feed
CH4-utsläpp från metanbildning i mag-tarmkanalen
emissions from enteric fermentation
Avsnitt 3.6: Djurhållning, all bästa miljöledningspraxis
Section 3.6: Animal husbandry, all BEMPs
Stall
Animal housing
Utsläpp av NH3 och CH4
and CH4 emissions
Vattenförbrukning
Water use
Avsnitt 3.1: Hållbar företagsledning och markförvaltning, bästa miljöledningspraxis 3.1.6
Section 3.1: Sustainable farm and land management, BEMP 3.1.6
Avsnitt 3.7: Gödselhantering, bästa miljöledningspraxis 3.7.1–3.7.3
Section 3.7: Manure management, BEMP 3.7.1-3.7.3
Gödsellagring
Manure storage
Utsläpp av CH4, NH3 och N2O
CH4, NH3 and N2O emissions
Avsnitt 3.7: Gödselhantering, bästa miljöledningspraxis 3.7.4 och 3.7.5
Section 3.7: Manure management, BEMP 3.7.4 and 3.7.5
Gödselspridning
Manure spreading
Avsnitt 3.7: Gödselhantering, bästa miljöledningspraxis 3.7.6 och 3.7.7
Section 3.7: Manure management, BEMPs 3.7.6 and 3.7.7
Förlust av biologisk mångfald (eller potentiell vinst av biologisk mångfald)
Biodiversity loss (or potential biodiversity gain)
Medicinsk behandling inom jordbruksföretaget
On-farm medical treatment
Antibiotikaresistens
Antibiotic resistance
Avsnitt 3.6: Djurhållning, bästa miljöledningspraxis 3.6.6
Section 3.6: Animal husbandry, BEMP 3.6.6
Jordbruket är en mycket skiftande sektor som inbegriper en mängd olika produkter och typer av jordbruksföretag och intensitetsnivåer, alltifrån stora mekaniserade och intensiva jordbruksföretag till mycket småskaliga, extensiva jordbruksföretag.
Agriculture is a very diverse sector which includes a variety of produce and farm types, as well as intensity levels, ranging from large scale highly mechanised intensive farms to very small scale extensive agriculture farms.
Oavsett typen av jordbruksföretag och affärsmodell, finns det utrymme för betydande förbättringar på miljöområdet, även om detta kan visa sig i olika uppsättningar åtgärder till stöd för olika mål beroende på typ av jordbruksföretag och affärsmodell.
Whatever the farm type and business model, there is scope for substantial environmental improvement, although this may materialise in different sets of actions supporting different aims depending on the farm type and business model.
I överensstämmelse med Emas, som syftar till att främja kontinuerliga förbättringar i miljöprestanda oavsett utgångsläge, omfattar detta dokument bästa praxis för att förverkliga alla dessa olika möjligheter.
In coherence with the spirit of the EMAS scheme, aimed at fostering continuous improvement in environmental performance whatever the starting point, this document covers best practices aimed at realising all those different improvement potentials.
I kapitlet om gräsmarksskötsel och betesdrift innehåller dokumentet t.ex. en bästa miljöledningspraxis (avsnitt 3.5.1) om ökad effektivitet i produktionen av gräs och djurens näringsupptag, liksom en bästa miljöledningspraxis (avsnitt 3.5.2) för att anpassa betesintensiteten till den biologiska mångfaldens behov i gräsmarker med högt naturvärde.
For instance, in the chapter on grass and grazing management, the document identifies a BEMP (section 3.5.1) on improving the efficiency of grass production and the nutrient uptake by livestock, as well as a BEMP (section 3.5.2) on matching grazing intensity to biodiversity needs in high nature value grassland.
Den första är mer relevant för jordbruksföretag med intensiv betesdrift och syftar till att förbättra systemets effektivitet.
The first one is more relevant for farms with intensively managed grazing livestock and aims at improving the efficiency of the system; the second one is more relevant for extensively managed farms that prioritise the compatibility of the agricultural activity with the natural environment they are part of.
Den andra är mer relevant för extensivt jordbruk där man prioriterar jordbruksverksamhet som är förenlig med den naturliga miljö som de är en del av.
In many cases, however, the best practices described are relevant, with due adjustment to the specific case, for all farms.
I många fall är den bästa praxis som beskrivs dock relevant för samtliga jordbruksföretag, med lämplig anpassning till det specifika fallet.
For instance, in the chapter on soil preparation, there is a BEMP (section 3.4.2) on minimising soil preparation by implementing non-inversion tillage or specialist drills, which is beneficial whatever the level of intensity of the farming.
I kapitlet om markberedning finns det t.ex. en bästa miljöledningspraxis (avsnitt 3.4.2) om minskad markberedning genom bearbetning utan att jorden vänds eller med specialiserade direktsåmaskiner, vilket är fördelaktigt oavsett graden av intensitet inom jordbruket.
In each of the BEMPs presented in the document, a specific text indicates whether they are relevant for specific farm types and for intensive and/or extensive farming.
I vart och ett av de exempel på bästa miljöledningspraxis som presenteras i dokumentet anges i en särskild text om de är relevanta för särskilda typer av jordbruksföretag och för intensivt eller extensivt jordbruk.
Additionally, this information is summarised in Table 2.3 where the different BEMPs are mapped across 12 major farm types.
Dessutom sammanfattas denna information i tabell 2.3, där de olika exemplen på bästa miljöledningspraxis beskrivs för tolv viktiga typer av jordbruksföretag.
Simplification is inevitably involved, and many farms may include features of multiple farm types (e.g. mix of intensive and extensive areas, mixed animal and crop production).
Det är oundvikligt att göra förenklingar, och många jordbruk har inslag av flera olika typer av jordbruksföretag (t.ex. blandning av intensiva och extensiva områden, kombinerad djur- och växtproduktion).
This guidance is indicative and the actual relevance of individual BEMPs to a specific organisation should be assessed by the organisation itself on a case by case basis.
Denna handledning är vägledande, och varje organisation måste göra en bedömning från fall till fall av om ett visst exempel på bästa miljöledningspraxis är relevant för den organisationen.
Relevance of the BEMPs described in this document for 12 major farm types (dark shading: very relevant; grey: likely to be relevant; white: not relevant or only partly relevant)
Relevansen av de exempel på bästa miljöledningspraxis som beskrivs i detta dokument för tolv viktiga typer av jordbruksföretag (svart skuggning: mycket relevant, grå: kan vara relevant, vit: ej relevant eller endast delvis relevant)
BEMP
Bästa miljöledningspraxis
Intensive
Intensiv
dairy
mjölkprod.
Extensive
Extensiv
beef
nötkött
pigs
gris
Intensive poultry
Intensiv fjäderfä
pig & poultry
gris och fjäderfä
and oils
och oljeväxter
Field fruit & vegetables
Frukt och grönsaker på friland
Covered fruit
Frukt och grönsaker
& vegetables
som odlas i växthus
BEST ENVIRONMENTAL MANAGEMENT PRACTICES, SECTOR ENVIRONMENTAL PERFORMANCE INDICATORS AND BENCHMARKS OF EXCELLENCE FOR THE AGRICULTURE SECTOR
BÄSTA MILJÖLEDNINGSPRAXIS, INDIKATORER FÖR SEKTORSPECIFIK MILJÖPRESTANDA OCH RIKTMÄRKEN FÖR RESULTAT I VÄRLDSKLASS FÖR JORDBRUKSSEKTORN
This section is relevant for all farmers and farm advisors and all farm types.
Detta avsnitt är relevant för alla jordbrukare och rådgivare och alla typer av jordbruk.
However, the specific measures to address the different environmental aspects are not given in this section, but presented in detail in the following sections (3.2 — 3.10).
Bästa miljöledningspraxis är att inrätta en strategisk förvaltningsplan för jordbruksföretaget som omfattar följande delar:
Strategic farm management plan
genomförandet av en strategisk affärsplan för jordbruksföretaget som omfattar marknadshänsyn, lagstiftningshänsyn, miljömässiga och etiska hänsyn under en tidsperiod på minst fem år,
BEMP is to put in place a strategic farm management plan including the following elements:
identifiering av och framsteg mot att uppnå ackreditering av relevant certifieringssystem för hållbart jordbruk eller hållbart framställda livsmedel som höjer värdet på jordbruksprodukter och visar engagemang för hållbar förvaltning,
implementation of a strategic business plan for the farm that addresses market, regulatory, environmental and ethical considerations over a time period of at least five years;
användning av lämpliga livscykelanalyser (LCA) eller indikatorer för ekosystemtjänster, med lämpliga mått för att övervaka och mäta kontinuerlig förbättring av miljöprestanda (se bästa miljöledningspraxis 3.1.2),
identification of, and progress towards attaining, accreditation by relevant sustainable farming or food certification schemes that add value to farm produce and demonstrate commitment to sustainable management;
samarbete med närboende jordbrukare och offentliga organ för att samordna tillhandahållandet av ekosystemtjänster på landskapsnivå.
use of appropriate Life Cycle Assessment (LCA) or ecosystem service indicators, with appropriate metrics, to monitor and measure continuous improvement of farm environmental performance (see BEMP 3.1.2);
Tillämplighet
collaboration with neighbouring farmers and public agencies to coordinate the delivery of priority ecosystem services at the landscape scale.
Denna bästa miljöledningspraxis omfattar olika element som kan vara allmänt tillämpliga på alla typer av jordbruksföretag som omfattas av detta sektorspecifika referensdokument.
Applicability
Denna bästa miljöledningspraxis kan emellertid vara lättare att tillämpa i stora jordbruksföretag på grund av tillgången till mer resurser och en bättre kartläggning av de insatser som gjorts inom jordbruksföretagen.
This BEMP encompasses various elements that can be broadly applicable to all farm types addressed by this SRD.
Samarbetet med närboende jordbrukare och offentliga organ, som fastställer de prioriterade åtgärder som ska vidtas på landskapsnivå, är också en viktig faktor som påverkar den övergripande miljöprestandan för jordbruksföretaget och lämpar sig bättre för stora jordbruksföretag.
However, this BEMP is likely to be easier applicable in large farms due to the availability of more resources and potentially a better mapping of the operations carried out within the farms.
Samband mellan indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass
Moreover, the collaboration with the adjacent farmers and public agencies, which actually set the priority of the actions to be taken at the landscape level, is an important element that influences the overall environmental performance of the farm and is more applicable to large farms.
Miljöprestandaindikatorer
Associated environmental performance indicators and benchmarks of excellence
Riktmärken för resultat i världsklass
Environmental performance indicators
(i1) Det finns en strategisk förvaltningsplan för jordbruksföretaget (ja/nej)
Benchmarks of excellence
(i2) Deltagande i befintliga ackrediteringssystem för hållbart jordbruk eller certifieringssystem för livsmedel (ja/nej)
(i1) Strategic farm management plan in place (Y/N)
(b1) Jordbruksföretaget har en strategisk förvaltningsplan som
(i2) Participation in existing accreditation schemes for sustainable farming or food certification schemes (Y/N)
omfattar en period på minst fem år,
(b1) The farm has in place a strategic management plan that:
förbättrar jordbruksföretagets hållbarhetsprestanda inom alla de tre dimensionerna – ekonomiskt, socialt och miljömässigt,
considers a time period of at least five years;
omfattar ekosystemtjänster i ett lokalt, regionalt och globalt sammanhang med hjälp av lämpliga och enkla indikatorer.