natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Every time an organisation plans to improve its environmental performance (and reviews its environmental performance) it shall consult the SRD on specific topics to find inspiration about which issues to tackle next in a step-wise approach.
Precis som när det gäller miljöprestandaindikatorerna bör organisationen bedöma om bästa miljöledningspraxis och riktmärkena för resultat i världsklass är relevanta och tillämpliga enligt de betydande miljöaspekter som har fastställts av organisationen själv i miljöutredningen samt tekniska och ekonomiska aspekter.
EMAS environmental verifiers shall check if and how the SRD was taken into account by the organisation when preparing its environmental statement (Article 18(5)(d) of Regulation (EC) No 1221/2009).
De delar av det sektorspecifika referensdokumentet (indikatorer, bästa miljöledningspraxis eller riktmärken för resultat i världsklass) som inte anses vara relevanta i förhållande till de betydande miljöaspekter som organisationen har fastställt i miljöutredningen bör inte rapporteras eller beskrivas i miljöredovisningen.
When undertaking an audit, accredited environmental verifiers will need evidence from the organisation of how the relevant elements of the SRD have been selected in light of the environmental review and taken into account.
Deltagande i Emas är en pågående process.
They shall not check compliance with the described benchmarks of excellence, but they shall verify evidence on how the SRD was used as a guide to identify indicators and proper voluntary measures that the organisation can implement to improve its environmental performance.
Varje gång en organisation planerar att förbättra sin miljöprestanda (och ser över sin miljöprestanda) ska den söka i det sektorspecifika referensdokumentet rörande särskilda ämnen för att komma fram till vilka problem som ska tacklas härnäst i en stegvis strategi.
Given the voluntary nature of EMAS and SRD, no disproportionate burdens should be put on the organisations to provide such evidence.
Emas miljökontrollanter ska kontrollera om och hur organisationen har tagit hänsyn till det sektorspecifika referensdokumentet vid utarbetandet av sin miljöredovisning (artikel 18.5 d i förordning (EG) nr 1221/2009).
In particular, verifiers shall not require an individual justification for each of the best practices, sector-specific environmental performance indicators and benchmarks of excellence which are mentioned in the SRD and not considered relevant by the organisation in light of its environmental review.
Ackrediterade miljökontrollanter behöver för sina revisioner underlag från organisationen som visar hur hänsyn har tagits till de relevanta delar av det sektorspecifika referensdokumentet som har valts utifrån miljöutredningarna.
Nevertheless, they could suggest relevant additional elements for the organisation to take into account in the future as further evidence of its commitment to continuous performance improvement.
De ska inte kontrollera överensstämmelsen med de riktmärken för resultat i världsklass som beskrivs, men ska däremot kontrollera beläggen för hur det sektorspecifika referensdokumentet har använts som vägledning för att identifiera indikatorer och lämpliga frivilliga åtgärder som organisationen kan genomföra för att förbättra sin miljöprestanda.
This document consists of five sections.
Miljökontrollanterna ska i synnerhet inte kräva individuella motiveringar för den bästa praxis, de sektorspecifika miljöprestandaindikatorer och de riktmärken för resultat i världsklass som nämns i det sektorspecifika referensdokumentet men som inte anses vara relevanta enligt miljöutredningen.
Section 1 introduces EMAS’ legal background and describes how to use this document, while section 2 defines the scope of this SRD.
De kan däremot föreslå ytterligare relevanta faktorer som organisationen bör ta hänsyn till i framtiden som kompletterande belägg för dess åtagande att kontinuerligt förbättra sin miljöprestanda.
Section 3 and 4 briefly describes the different Best Environmental Management Practices (BEMPs) together with information on their applicability, for the manufacturing and end-of-life vehicle (ELV) subsector respectively.
Det sektorspecifika referensdokumentets struktur
When specific environmental performance indicators and benchmarks of excellence could be formulated for a particular BEMP, these are also given.
Detta dokument innehåller fem avsnitt.
However, defining benchmarks of excellence was not possible for all BEMPs either because of the limited availability of data or because the specific conditions of each company and/or plant (diversity of manufacturing processes carried out in each manufacturing facility, level of vertical integration, etc.) vary to such an extent that a benchmark of excellence would not be meaningful.
I avsnitt 1 beskrivs Emas rättsliga grund och hur detta dokument ska användas, medan avsnitt 2 definierar tillämpningsområdet för detta sektorspecifika referensdokument.
Even when benchmarks of excellence are given, these are not meant as targets for all companies to reach or metrics to compare the environmental performance across companies of the sector, but rather as a measure of what is possible to help individual companies assess the progress they made and motivate them to improve further.
Avsnitt 3 och 4 innehåller en kort beskrivning av de olika exemplen på bästa miljöledningspraxis tillsammans med information om deras tillämplighet för tillverkningssektorn respektive sektorn för hantering av uttjänta fordon.
Some of the indicators and benchmarks are relevant for more than one BEMP and are thus repeated whenever appropriate.
Om specifika miljöprestandaindikatorer och riktmärken för resultat i världsklass kan formuleras för en viss miljöledningspraxis anges dessa också.
Finally, section 5 presents a comprehensive table with a selection of the most relevant environmental performance indicators, associated explanations and related benchmarks of excellence.
Det var dock inte möjligt att fastställa riktmärken för resultat i världsklass för alla exempel på bästa miljöledningspraxis, antingen på grund av begränsad tillgång till data eller på grund av att de särskilda förhållandena inom varje företag och/eller fabrik (mångfalden av tillverkningsprocesser i varje tillverkningsanläggning, graden av vertikal integration osv.) varierar i en sådan omfattning att ett riktmärke för resultat i världsklass inte skulle vara meningsfullt.
SCOPE
I de fall där riktmärken för resultat i världsklass anges är dessa inte avsedda som mål som varje företag ska uppnå eller mätvärden för att jämföra miljöprestanda mellan företagen inom sektorn, utan snarare som ett mått på förutsättningarna att hjälpa enskilda företag att bedöma sina framsteg och skapa motivation för ytterligare förbättringar.
This reference document addresses the environmental performance of the car manufacturing sector and some aspects of the end-of-life vehicle handling sector.
Vissa indikatorer och riktmärken är relevanta för fler än en bästa miljöledningspraxis och upprepas därför vid behov.
The target group of this document are companies belonging to the automotive manufacturing sector according to the following NACE codes (according to the statistical classification of economic activities established by Regulation (EC) No 1893/2006 of the European Parliament and of the Council):
Slutligen presenteras i avsnitt 5 en omfattande tabell med ett urval av de mest relevanta miljöprestandaindikatorerna, med förklaringar och tillhörande riktmärken för resultat i världsklass.
NACE 29.1 Motor vehicle manufacture
TILLÄMPNINGSOMRÅDE
NACE 29.2 Manufacture of bodies for motor vehicles
I detta referensdokument behandlas biltillverkningssektorns miljöprestanda och vissa aspekter av sektorn för hantering av uttjänta fordon.
NACE 29.3 Manufacture of parts and accessories for motor vehicles
Målgruppen för detta dokument utgörs av företag inom biltillverkningssektorn i enlighet med följande Nace-koder (i enlighet med den statistiska klassificering av ekonomisk verksamhet som fastställs genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1893/2006):
NACE 38.31 Dismantling of wrecks
Nace 29.1 Motorfordonstillverkning
In addition to the above, regarding ELV handling two additional activities can be considered which are subsets of wider areas: Recovery of sorted materials (NACE 38.32, including ELV shredding) and Wholesale of waste and scrap (NACE 46.77, including dismantling of ELV for obtaining and re-selling usable parts).
Nace 29.2 Tillverkning av karosserier för motorfordon
This reference document covers actions that automotive manufacturers and manufacturers of automotive parts and components can implement which results in improvements in the environmental performance over the whole automotive value chain, as presented in Figure 1.
Nace 29.3 Tillverkning av delar och tillbehör till motorfordon
In the figure, the key sectors in the scope of this document are highlighted.
Nace 38.31 Demontering av uttjänta fordon och maskiner
Figure 1
Förutom ovanstående kan ytterligare två verksamheter avseende hanteringen av uttjänta fordon ingå som undergrupper inom större områden: Återvinning av källsorterat material (Nace 38.32, inbegripet fragmentering av uttjänta fordon) samt Partihandel med avfallsprodukter och skrot (Nace 46.77, inbegripet demontering av uttjänta fordon för insamling och återförsäljning av användbara delar).
Overview of activities in the automotive manufacturing value chain
Detta referensdokument omfattar åtgärder som fordonstillverkare och tillverkare av delar och komponenter till fordon kan genomföra för att uppnå förbättringar av miljöprestandan över hela fordonsvärdekedjan, så som presenteras i figur 1.
Within the scope of car manufacturing activities, many process stages are covered, including: press shop, body-in-white production, paint shop, component and subassembly manufacturing, manufacturing of powertrain and chassis, pre-assembly and trim, and final assembly.
De viktigaste sektorerna som omfattas av detta dokument har markerats i figuren.
In the present document, BEMPs have been developed to be as broadly applicable as possible for different types of plants.
Figur 1
However, considering broad variations in vertical integration of the above activities within the same plant, direct evaluation and comparison of environmental performance between plants is difficult; therefore, the applicability and relevance of the best practices (as well as indicators and benchmarks) will have to be assessed in view of the characteristics of each facility.
Översikt över verksamheter i värdekedjan för fordonstillverkning
The following table (Table 1) presents the most significant direct and indirect environmental aspects for the car manufacturing sector and which ones are included in the scope of this reference document.
Inom ramen för verksamheten inom biltillverkningssektorn behandlas flera olika processteg, däribland: plåtpressning, tillverkning av råkarosser, lackering, tillverkning av komponenter och underenheter, tillverkning av drivsystem och chassi, förmontering och inredning samt slutmontering.
Additionally, Table 1 presents the main environmental pressures related to the most relevant environmental aspects and how these are tackled in this document: they are addressed either by BEMPs described in Sections 3 and 4 or by making reference to other available reference documents such as the Best Available Techniques (BAT) Reference Documents (BREFs, referenced here by their code).
I detta dokument har exemplen på bästa miljöledningspraxis utarbetats så att de är så allmänt tillämpliga som möjligt för olika typer av fabriker.
Table 1
Med tanke på den stora variationen i den vertikala integrationen av ovannämnda verksamheter inom samma fabrik är det emellertid svårt att göra en direkt utvärdering och jämförelse av miljöprestandan mellan olika fabriker.
The most significant environmental aspects and pressures for the car manufacturing sector and how these are addressed in this reference document
Därför måste tillämpligheten och relevansen för de olika exemplen på bästa praxis (liksom indikatorerna och riktvärdena) bedömas mot bakgrund av förhållandena i varje anläggning.
Main environmental aspect
I följande tabell (tabell 1) presenteras de viktigaste direkta och indirekta miljöaspekterna för biltillverkningssektorn och vilka som ingår i tillämpningsområdet för detta referensdokument.
Related
I tabell 1 presenteras även de största miljöbelastningarna i förhållande till de mest relevanta miljöaspekterna och hur dessa behandlas i detta dokument.
environmental pressure
De behandlas antingen i de exempel på bästa miljöledningspraxis som beskrivs i avsnitt 3 och 4 eller genom hänvisning till andra tillgängliga referensdokument, exempelvis referensdokument för bästa tillgängliga teknik (Bref-dokument, här med hänvisning till deras kod).
BEMPs
Tabell 1
Energy/climate change
De viktigaste miljöaspekterna och miljöbelastningarna inom biltillverkningsindustrin och hur dessa behandlas i detta referensdokument
Resources/waste
Viktig miljöaspekt
Water
Tillhörande
Emissions
miljöbelastning
Biodiversity
Bästa miljöledningspraxis
Supply chain management
Energi/klimatförändring
BEMPs on supply chain management (Section 3.6)
Resurser/avfall
Engineering and design
Vatten
BEMP on design for sustainability (Section 3.6.3)
Utsläpp
BEMP on remanufacturing of components (Section 3.7.1)
Biologisk mångfald
Manufacturing and assembly stage
Hantering av leverantörskedjan
Press shop
Bästa miljöledningspraxis för hantering av leverantörskedjan (avsnitt 3.6)
Reference to the BEMPs for the Fabricated Metal Products manufacturing sector
Teknik och utformning
BEMPs for environmental, energy, waste, water and biodiversity management (Sections 3.1, 3.2, 3.3, 3.4, 3.5)
Bästa miljöledningspraxis för utformning för hållbarhet (avsnitt 3.6.3)
Body-in-white
Bästa miljöledningspraxis för återtillverkning av komponenter (avsnitt 3.7.1)
Paint shop
Tillverkning och montering
Manufacture of other components
Hänvisning till bästa miljöledningspraxis för sektorn för tillverkning av metallvaror
Reference to the BEMPs for the EEE manufacturing sector
Råkaross
Assembly lines
Lackering
Plant infrastructure
Tillverkning av andra komponenter
Use phase
Produktionslinjer
Out of scope, see Figure 1
Fabrikens infrastruktur
End-of-life Vehicles (ELVs) stage
Användningsfasen
Depollution
Utanför tillämpningsområdet, se figur 1
Reference to Directives 2000/53/EC and 2006/66/EC of the European Parliament and of the Council
Steget för uttjänta fordon
BEMP on implementing an advanced environmental management system (Section 3.1.1)
Sanering
BEMP on enhanced depollution of vehicles (Section 4.2.1)
Hänvisning till direktiv 2000/53/EG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/66/EG
Salvage and reuse
Bästa miljöledningspraxis för genomförande av ett avancerat miljöledningssystem (avsnitt 3.1.1)
Directives 2000/53/EC and 2006/66/EC (see references above)
Bästa miljöledningspraxis för förbättrad sanering av fordon (avsnitt 4.2.1)
BEMP on component and material take-back networks (Section 4.1.1)
Bärgning och återanvändning
Dismantling and recycling of components
Direktiven 2000/53/EG och 2006/66/EG (se hänvisningar ovan)
BEMP on plastic and composite parts (Section 4.2.2)
Bästa miljöledningspraxis för nätverk för återtagning av komponenter och material (avsnitt 4.1.1)
Post-shredder treatment
Demontering och återvinning av komponenter
Out of scope (Reference to BAT in the BREF for WT), see Figure 1
Bästa miljöledningspraxis för delar av plast och kompositmaterial (avsnitt 4.2.2)
The environmental aspects presented in Table 1 were selected as the most commonly relevant in the sector.
Behandling efter fragmentering
However, the environmental aspects to be managed by specific companies need to be assessed on a case by case basis.
Utanför tillämpningsområdet (hänvisning till bästa tillgängliga teknik i Bref-dokumentet för WT), se figur 1
In addition, the implementation of BEMPs remains a voluntary process which has to be adapted to the specific situation of each organisation.
De miljöaspekter som anges i tabell 1 valdes ut som de vanligaste och mest relevanta inom sektorn.
It is therefore important for stakeholders to prioritise the BEMPs which are most likely to be useful for them.
De miljöaspekter som ska hanteras av enskilda företag bör emellertid bedömas från fall till fall.
The following table illustrates the specific stakeholders concerned by the present document which are most likely to find the BEMPs in each section of relevance:
Genomförandet av bästa miljöledningspraxis är dessutom fortfarande en frivillig process som måste anpassas till den specifika situationen i varje organisation.
Table 2
Därför är det viktigt att de berörda aktörerna prioriterar de exempel på bästa miljöledningspraxis som sannolikt är mest användbara för dem.
Major target stakeholders per BEMP group (X = main target, (x) = also potentially relevant)
I följande tabell visas var de specifika aktörer som berörs av detta dokument har störst chans att hitta användbara exempel på bästa miljöledningspraxis i respektive avsnitt:
Area
Tabell 2
Key aspect
De viktigaste aktörerna för varje grupp av bästa miljöledningspraxis (X = huvudmål, (x) = potentiellt relevant)
Stakeholders
Område
OEMs
Viktig aspekt
Tier 1 suppliers
Berörda aktörer
Tier 2 & other suppliers
Tillverkare av originalutrustning
Remanufacturers
Primära underleverantörer
ATFs
Sekundära och andra underleverantörer
Shredders
Återtillverkare
MANUFACTURING
Auktoriserade behandlingsanläggningar
CROSS CUTTING MANUFACTURING
Fragmenterare
Environmental management
TILLVERKNING
Energy management
GRÄNSÖVERSKRIDANDE TILLVERKNING
Waste management
Miljöledning
Water management
Energiförvaltning
SUPPLY CHAIN, DESIGN, AND REMANUFACTURING
Avfallshantering
Supply Chain Management, logistics and design
Vattenförvaltning
Remanufacturing
LEVERANTÖRSKEDJA, UTFORMNING OCH ÅTERTILLVERKNING
END OF LIFE VEHICLE HANDLING
Hantering av leverantörskedjan, logistik och utformning
ELV logistics
Återtillverkning
Collection
HANTERING AV UTTJÄNTA FORDON
ELV treatment
Logistik för uttjänta fordon
BEST ENVIRONMENTAL MANAGEMENT PRACTICES, SECTOR ENVIRONMENTAL PERFORMANCE INDICATORS AND BENCHMARKS OF EXCELLENCE FOR THE CAR MANUFACTURING SECTOR
Insamling
BEMPs for environmental management
Behandling av uttjänta fordon
This section is relevant for automotive vehicles, parts and components manufacturers as well as broadly relevant for authorised end-of-life vehicle treatment facilities.
BÄSTA MILJÖLEDNINGSPRAXIS, INDIKATORER FÖR SEKTORSPECIFIK MILJÖPRESTANDA OCH RIKTMÄRKEN FÖR RESULTAT I VÄRLDSKLASS FÖR BILTILLVERKNINGSSEKTORN
Implementing an advanced environmental management system
Bästa praxis för miljöledning
BEMP is to implement an advanced environmental management system (EMS) across all sites of the company.
Detta avsnitt är relevant för tillverkare av fordon, delar och komponenter och allmänt relevant för auktoriserade anläggningar för behandling av uttjänta fordon.
This enables continuous monitoring and improvement across all most significant environmental aspects.
Genomförande av ett avancerat miljöledningssystem
An EMS is a voluntary tool that helps organisations to develop, implement, maintain, review and monitor an environmental policy and improve their environmental performance.
Bästa miljöledningspraxis är att genomföra ett avancerat miljöledningssystem (EMS) vid företagets samtliga anläggningar.
Advanced systems can be implemented according to ISO 14001-2015 or preferably EMAS, which are internationally recognised systems certified or verified by a third party, and focus on continuous improvement and benchmarking of the organisation’s environmental performance.
Detta möjliggör en kontinuerlig övervakning och förbättring av alla de viktigaste miljöaspekterna.
Applicability
Ett miljöledningssystem är ett frivilligt instrument som hjälper organisationerna att utarbeta, genomföra, upprätthålla, granska och övervaka en miljöpolitik och förbättra sin miljöprestanda.
An EMS is typically suitable for all organisations and sites.
Avancerade system kan genomföras i enlighet med ISO 14001–2015, eller företrädesvis Emas, vilka är internationellt erkända system som certifierats eller verifierats av en tredje part och som är inriktade på kontinuerlig förbättring och riktmärkning av organisationens miljöprestanda.
The scope and nature of the EMS may vary depending on the scale and complexity of the organisation and of its processes, as well as the specific environmental impacts involved.
Tillämplighet
In some cases, aspects of water management, biodiversity or land contamination may not be covered or monitored in EMSs implemented by firms in the automotive sector; this reference document (Sections 3.2, 3.3, 3.4 and 3.5) may offer useful guidance on these aspects.
Ett miljöledningssystem är vanligtvis lämpligt för alla organisationer och anläggningar.
Associated environmental performance indicators and benchmarks of excellence
Omfattningen och utformningen av miljöledningssystemet kan variera beroende på storlek och komplexitet hos organisationen och dess processer, liksom organisationens specifika miljöpåverkan.
Environmental performance indicators
I vissa fall kan det hända att olika aspekter av vattenförvaltning, biologisk mångfald eller markförorening inte omfattas eller övervakas genom de miljöledningssystem som tillämpas av företag inom fordonssektorn.
Benchmark of excellence
Detta referensdokument (avsnitt 3.2, 3.3, 3.4 och 3.5) kan erbjuda användbar vägledning om dessa aspekter.
(i1) Sites with an advanced environmental management system (% of facilities/operations)
Relevanta indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass
(i2) Number of environmental performance indicators that are in general use throughout the whole organisation and/or which are reported on in environmental statements;
Indikatorer för miljöprestanda
(i3) Use of internal or external benchmarks to drive environmental performance (Y/N)
Riktmärke för resultat i världsklass
(b1) An advanced environmental management system is implemented across all production sites globally
(i1) Anläggningar med ett avancerat miljöledningssystem (% av anläggningarna/verksamheterna)
This section is relevant for automotive vehicles, parts and components manufacturers.
(i3) Användning av interna eller externa riktmärken för att förbättra miljöprestandan (J/N)
The main principles are also broadly relevant for authorised end-of-life vehicle treatment facilities.
(b1) Ett avancerat miljöledningssystem har genomförts på alla produktionsanläggningar i hela världen
Implementing detailed energy monitoring and management systems
Bästa miljöledningspraxis för energiförvaltning
BEMP is to implement across manufacturing sites detailed energy monitoring at the process level, in conjunction with an energy management system that is certified or verified by a third party, in order to optimise energy consumption.
Genomförande av detaljerade system för övervakning och förvaltning av energi
Best practice energy management plans include the following aspects and these are formalised according to a management system that requires organisational improvements, such as a system certified ISO 50001 or integrated in EMAS:
Bästa miljöledningspraxis är att genomföra detaljerad energiövervakning på processnivå i alla tillverkningsanläggningar, i kombination med ett energiförvaltningssystem som har certifierats eller verifierats av en tredje part, för att optimera energiförbrukningen.
Establishing an energy policy, strategy, and action plan;
Energiförvaltningsplaner för bästa praxis omfattar följande aspekter, som ska formaliseras i enlighet med ett förvaltningssystem som kräver organisatoriska förbättringar, till exempel ett system som är certifierat enligt ISO 50001 eller ingår i Emas:
Gaining active commitment from senior management;
En fastställd politik, strategi och handlingsplan för energiförvaltningen.
Performance measurement and monitoring;
Ett aktivt engagemang från ledande befattningshavare.
Staff training;
Mätning och övervakning av resultat.
Communication;
Utbildning av personal.
Continuous improvement;
Kommunikation.
Investment.
Ständiga förbättringar.