natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tonnes of food waste (sent for recycling, recovery and disposal, including food waste used as a source of energy or for producing fertilisers) divided by tonnes of finished product
Kvot mellan mängd genererat livsmedelsavfall och framställda slutprodukter
BEMP 3.1.9
ton livsmedelsavfall/ton slutprodukt
Relevant BAT are implemented
Ton livsmedelsavfall (som skickas för återvinning eller bortskaffande, inklusive livsmedelsavfall som används som energikälla eller för produktion av gödselmedel) dividerat med ton slutprodukt
y/n
Bästa miljöledningspraxis 3.1.9
This indicator expresses if relevant Best Available Techniques (BAT) are implemented by the food and drink manufacturer.
Relevanta BAT tillämpas
The relevance should be assessed by the food and drink manufacturer according to the environmental review of its activities and the relevant environmental aspects and pressures identified.
ja/nej
The assessment should consider the specific size/conditions of operations and processes of the company.
Denna indikator visar om livsmedelstillverkaren tillämpar relevanta bästa tillgängliga tekniker (BAT).
A level of environmental performance which is within the best 10 % of each of the BAT-AE(P)L ranges defined in the FDM BREF is achieved.
Relevansen bör bedömas av livsmedelstillverkaren i enlighet med miljöutredningen av verksamheten och de relevanta miljöaspekter och miljöbelastningar som identifierats.
BEMP 3.1.10
Bedömningen bör ta hänsyn till omfattningen av företagets verksamhet och processer samt särskilda förhållanden för driften
COMPANIES PROCESSING COFFEE (NACE CODE 10.83)
En miljöprestandanivå som ligger inom de bästa 10 % av vart och ett av de intervall för BAT-AEL eller BAT-AEPL som anges i FDM BREF uppnås
Heat energy use in roasting operations
Bästa miljöledningspraxis 3.1.10
kWh/tonne of green coffee roasted
FÖRETAG SOM FRAMSTÄLLER KAFFE (NACE-KOD 10.83)
Companies processing coffee
Värmeenergianvändning för rostning
Heating energy used (e.g. natural gas, propane) for roasting divided by the number of tonnes of green coffee roasted.
kWh/ton rostat råkaffe
It can be calculated per batch of coffee roasted or over a period (e.g. day, week, month)
Företag som framställer kaffe
A green coffee preheating system is in-place.
Värmeenergi (t.ex. i form av naturgas, propan) som använts för rostning divideras med antalet ton råkaffe som rostats.
BEMP 3.2.1
Detta kan beräknas per parti rostat kaffe eller för en viss period (t.ex. dag, vecka, månad)
COMPANIES MANUFACTURING OLIVE OIL (NACE CODE 10.41)
Ett förvärmningssystem för råkaffe är installerat
Water use in olive oil separation
Bästa miljöledningspraxis 3.2.1
l of water/tonne of olives processed
FÖRETAG SOM FRAMSTÄLLER OLIVOLJA (NACE-KOD 10.41)
l of water/l of olive oil manufactured
Vattenanvändning vid separering av olivolja
Companies manufacturing olive oil
liter vatten/ton bearbetade oliver
Quantity of water used in olive oil separation (l) divided by the weight of olives processed or the volume of olive oil manufactured
liter vatten/liter framställd olivolja
Less than 50 l (5 %) of water used in olive oil separation per 1000 l of olive oil manufactured.
Företag som framställer olivolja
BEMP 3.3.1
Mängd vatten som används vid separering av olivolja (liter) dividerat med vikten bearbetade oliver eller volymen framställd olivolja
Water used to wash the olives upon reception
Mindre än 50 liter (5 %) vatten används vid separering av olivolja per 1000 liter framställd olivolja
Quantity of water used to wash the olives upon reception (l) divided by the weight of olives processed (tonnes)
Bästa miljöledningspraxis 3.3.1
For olives delivered clean, no water (0 litres) is used to wash olives upon reception.
Vatten som används för att tvätta oliverna efter mottagning
BEMP 3.3.2
Mängd vatten som används för att tvätta oliverna efter mottagning (liter) dividerat med vikten bearbetade oliver (ton)
COMPANIES MANUFACTURING SOFT DRINKS (NACE CODE 11.07)
För oliver som levereras rena används inget vatten (0 liter) för att tvätta oliverna efter mottagning
Energy use for blowing/drying
Bästa miljöledningspraxis 3.3.2
Companies manufacturing soft drinks
FÖRETAG SOM FRAMSTÄLLER LÄSKEDRYCKER (NACE-KOD 11.07)
Energy used (kWh) for blowing/drying divided by the amount (l) of product manufactured
Energianvändning för blåsning/torkning
BEMP 3.4.1
Företag som framställer läskedrycker
COMPANIES MANUFACTURING BEER (NACE CODE 11.05)
Energi som används (kWh) för blåsning/torkning dividerat med mängden (liter) framställd produkt
Overall energy use during brewing
Bästa miljöledningspraxis 3.4.1
Companies manufacturing beer
FÖRETAG SOM FRAMSTÄLLER ÖL (NACE-KOD 11.05)
Energy used (heat and electricity) divided by the quantity of beer produced (hl) during a specific timespan.
Total energianvändning under bryggning
It can be calculated separately for electricity and heat.
Företag som framställer öl
Install a wort preheating system with recovered heat from wort vapour condensing.
Energi som används (värme och el) dividerat med mängden framställt öl (hl) under en viss tidsperiod
BEMPs 3.5.1, 3.5.2
Detta kan beräknas separat för el och värme
Evaporation rate during wort boiling
Ett system för förvärmning av vörten med återvunnen värme från kondensering av vörtånga är installerat
Evaporation rate (%) in wort boiling is calculated as: 100 – (post-boil volume × 100/pre-boil volume)
Bästa miljöledningspraxis 3.5.1, 3.5.2
Evaporation rate during wort boiling is less than 4 %.
Avdunstningshastighet under vörtkokning
BEMP 3.5.1
Avdunstningshastigheten (%) under vörtkokning beräknas som 100 (volym före kokning × 100/volym efter kokning)
Water consumption in the beer production process
Avdunstningshastighet under vörtkokning är mindre än 4 %
hl water/hl beer
Bästa miljöledningspraxis 3.5.1
Water consumption (hl) in the production process divided by the amount of beer produced (hl) during a specific timespan
Vattenförbrukning i öltillverkningsprocessen
BEMP 3.5.2
hl vatten/hl öl
Percentage of CO2 recovered from fermentation
Vattenförbrukning (hl) i produktionsprocessen dividerat med mängden producerat öl (hl) under en viss tidsperiod
Amount of CO2 which is recovered during beer production in the fermentation tanks/vessels, the maturation vessels and the bright beer tanks
Bästa miljöledningspraxis 3.5.2
A system recovering at least 50 % of the CO2 generated during fermentation is implemented.
Procentandel koldioxid som återvinns från fermentering (%)
BEMP 3.5.3
Mängd koldioxid som återvinns under öltillverkning i jäsningstankar, mognadstankar och stabiliseringstankar
COMPANIES PRODUCING MEAT AND POULTRY MEAT PRODUCTS (NACE CODE 10.13)
Ett system som återvinner minst 50 % av den koldioxid som bildas under jäsningen är infört
Total energy use for meat processing
Bästa miljöledningspraxis 3.5.3
kWh/kg product
FÖRETAG SOM TILLVERKAR CHARKUTERIER OCH ANDRA KÖTTVAROR (NACE-KOD 10.13)
Companies producing meat and poultry meat products
Total energianvändning för beredning av köttvaror
Energy use for the processing of meat and poultry meat as kWh divided by the amount (kg) of processed meat
kWh/kg produkt
BEMP 3.6.1
Företag som tillverkar charkuterier och andra köttvaror
Energy use in high-pressure processing
Energianvändning för beredning av köttvaror uttryckt i kWh dividerat med mängden (kg) beredda köttvaror
kWh/cycle of processed product
Bästa miljöledningspraxis 3.6.1
kWh/kg of product
Energianvändning i högtrycksbehandling
Energy use in high-pressure processing for the pasteurisation and cooking processes
kWh/cykel av behandlade produkter
High-pressure processing (owned or outsourced) is used to treat suitable meat products (cooked products, cured and cooked products and raw-cured etc.).
kWh/kg produkt
COMPANIES MANUFACTURING FRUIT JUICE (NACE CODE 10.32)
Energianvändning i högtrycksbehandling för pastöriserings- och värmebehandlingsprocesser
Fruit residue exploitation rate
Högtrycksbehandling (med egen utrustning eller utförd på entreprenad) används för lämpliga köttvaror (värmebehandlade produkter, konserverade och värmebehandlade produkter samt produkter som konserveras i rått skick etc.)
Companies manufacturing fruit juice
FÖRETAG SOM TILLVERKAR JUICE OCH SAFT (NACE-KOD 10.32)
Total amount (weight) of fruit residues used for recovery of valuable products (e.g. pectin, essential oils), as animal feed or as co-substrate in anaerobic digestion plants divided by the total amount of fruit residues
Utnyttjandegrad för fruktrester
100 % of the fruit residues are used for the recovery of valuable products (e.g. pectin, essential oils), as animal feed or as co-substrate for anaerobic digestion.
Företag som tillverkar juice och saft
BEMP 3.7.1
Total mängd fruktrester som används för återvinning av värdefulla produkter (t.ex. pektin, eteriska oljor), som djurfoder eller som substrat i rötningsanläggningar dividerat med den totala mängden fruktrester
COMPANIES PRODUCING CHEESE (NACE CODE 10.51)
100 % av fruktresterna används för återvinning av värdefulla produkter (t.ex. pektin, eteriska oljor), som djurfoder eller som substrat för rötning
Percentage of the total dry matter weight of generated whey recovered for use in products intended for human consumption
Bästa miljöledningspraxis 3.7.1
Companies producing cheese
FÖRETAG SOM TILLVERKAR OST (NACE-KOD 10.51)
Amount (weight) of dry matter recovered from whey generated during the production of cheese which is used in products intended for human consumption divided by the total amount of dry matter recovered from whey
Procentandel av den totala torrsubstansvikten genererad vassle som återvinns för användning i produkter avsedda som livsmedel
Whey is recovered and further treated in order to obtain other products for human consumption based on market demand.
Företag som tillverkar ost
BEMP 3.8.1
Mängd (vikt) torrsubstans återvunnen från vassle genererad vid osttillverkningen som används i produkter avsedda som livsmedel dividerat med den totala mängden torrsubstans återvunnen från vassle
COMPANIES PRODUCING BREAD, BISCUITS AND CAKES (NACE CODES 10.71 AND 10.72)
Vassle återvinns och vidarebearbetas i syfte att erhålla andra produkter avsedda som livsmedel baserat på marknadsefterfrågan.
Participation of points of sale in existing returning schemes
Bästa miljöledningspraxis 3.8.1
Companies producing bread
FÖRETAG SOM TILLVERKAR BRÖD, KEX OCH BAKVERK (NACE-KODERNA 10.71 OCH 10.72)
Number of points of sale (shops selling the bread produced by the bakery) taking part in the bread take-back scheme divided by the total number of points of sale selling the bread produced by the bakery.
Försäljningsställens deltagande i befintliga återtagningssystem
Company
Företag som tillverkar bröd
100 % of the points of sale selling the bread produced by the bakery participate in an appropriate take-back scheme for the unsold bread.
Antal försäljningsställen (butiker som säljer bröd tillverkat av bageriet) som deltar i återtagningssystemet för bröd dividerat med det totala antalet försäljningsställen som säljer bröd tillverkat av bageriet
BEMP 3.9.1
Företag
Energy use in the baking process
100 % av de försäljningsställen som säljer bröd tillverkat av bageriet deltar i ett lämpligt återtagningssystem för osålt bröd
kWh/t of baked product
Bästa miljöledningspraxis 3.9.1
kWh/t of input flour used
Energianvändning i bakningsprocessen
kWh/m2 of baking area (oven surface)
kWh/ton bakad produkt
Companies producing bread, biscuits and cakes
kWh/ton ingående mjöl som använts
Energy used (e.g. electricity) during baking divided by amount of product output, ingredients inputs or baking area
kWh/m2 bakningsyta (ugnsyta)
BEMP 3.9.2
Företag som tillverkar bröd, kex och bakverk
COMPANIES PRODUCING WINE (NACE CODE 11.02)
Energi som används (t.ex. el) vid bakningen dividerat med mängden tillverkade produkter, använda ingredienser eller bakningsyta
Total water used in the winery
Bästa miljöledningspraxis 3.9.2
l of water/l of wine produced
FÖRETAG SOM FRAMSTÄLLER VIN (NACE-KOD 11.02)
Companies producing wine
Total vattenanvändning i vinfabriken
Total water used during a specific timespan (e.g. annually, monthly, harvest season) in the winery measured in litres divided by the amount of wine produced (l).
liter vatten/liter framställt vin
Water used can also be measured at process level.
Företag som framställer vin
BEMP 3.10.1
Total vattenanvändning under en viss tidsperiod (t.ex. per år, månad eller skördeår) i vinfabriken mätt i liter dividerat med mängden framställt vin (liter).
Organic waste generation in the winery
Vattenanvändning kan också mätas på processnivå
kg/l of wine produced
Bästa miljöledningspraxis 3.10.1
Organic waste generated in the winery during a specific timespan (e.g. annually, monthly, harvest season) measured in kg divided by the amount of wine produced (l).
Produktion av organiskt avfall i vinfabriken
Energy used in the winery
kg/liter framställt vin
kWh (heat)/l of wine produced
Total produktion av organiskt avfall i vinfabriken under en viss tidsperiod (t.ex. per år, månad eller skördeår) mätt i kg dividerat med mängden framställt vin (liter)
kWh (electricity)/l of wine produced
Energianvändning i vinfabriken
Energy (heat and electricity) in kWh used in the winery during a specific timespan (e.g. annually, monthly, harvest season) divided by the amount of wine produced (l)
kWh (värme)/liter framställt vin
The scientific and policy report is publicly available on the JRC-IPTS website at the following address: http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/documents/FoodBeverageBEMP.pdf The conclusions on best environmental management practices and their applicability as well as the identified specific environmental performance indicators and the benchmarks of excellence contained in this Sectoral Reference Document are based on the findings documented in the scientific and policy report.
kWh (el)/liter framställt vin
All the background information and technical details can be found there.
Energi (värme och el) i kWh som använts i vinfabriken under en viss tidsperiod (t.ex. per år, månad eller skördeår) dividerat med mängden framställt vin (liter)
Council Regulation (EEC) No 1836/93 of 29 June 1993 allowing voluntary participation by companies in the industrial sector in a Community eco-management and audit scheme (OJ L 168, 10.7.1993, p. 1).
Vetenskaps- och policyrapporten finns allmänt tillgänglig på webbplatsen för JRC/IPTS på http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/documents/FoodBeverageBEMP.pdf.
Regulation (EC) No 761/2001 of the European Parliament and of the Council of 19 March 2001 allowing voluntary participation by organisations in a Community eco-management and audit scheme (EMAS) (OJ L 114, 24.4.2001, p. 1).
Slutsatserna om bästa miljöledningspraxis och dess tillämpbarhet, de specifika indikatorerna för miljöprestanda och riktmärkena för resultat i världsklass som presenteras i detta sektorspecifika referensdokument bygger på de resultat som beskrivs i vetenskaps- och policyrapporten.
According to Annex IV (B.e.) of the EMAS Regulation, the environmental statement shall contain ‘a summary of the data available on the performance of the organisation against its environmental objectives and targets with respect to its significant environmental impacts.
All bakgrundsinformation och alla tekniska detaljer finns i rapporten.
Reporting shall be on the core indicators and on other relevant existing environmental performance indicators as set out in Section C’.
Rådets förordning (EEG) nr 1836/93 av den 29 juni 1993 om frivilligt deltagande för industriföretag i gemenskapens miljöstyrnings- och miljörevisionsordning (EGT L 168, 10.7.1993, s. 1).
Annex IV — Section C states that ‘each organisation shall also report annually on its performance relating to the more specific environmental aspects as identified in its environmental statement and, where available, take account of sectoral reference documents as referred to in Article 46.’
Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 761/2001 av den 19 mars 2001 om frivilligt deltagande för organisationer i gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (Emas) (EGT L 114, 24.4.2001, s. 1).
According to Regulation (EC) No 1221/2009 ‘direct environmental aspect’ refers to an environmental aspect associated with activities, products and services of the organisation itself, over which it has direct management control.
En detaljerad beskrivning av varje exempel på bästa praxis, med praktisk vägledning om hur det ska tillämpas, finns i den rapport om bästa praxis som offentliggjorts av JRC: http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/documents/FoodBeverageBEMP.pdf.
Instead ‘indirect environmental aspect’ refers to an environmental aspect which results from the interaction of the organisation with third parties and which can to a reasonable degree be influenced by the organisation.
Organisationer som är intresserade av att veta mer om några av de bästa metoder som beskrivs i detta sektorspecifika referensdokument uppmanas att läsa denna rapport.
For more information on the content of the Best Available Techniques Reference Documents and full explanation of terms and acronyms, refer to the European Integrated Pollution Prevention and Control Bureau website: http://eippcb.jrc.ec.europa.eu/
Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1893/2006 av den 20 december 2006 om fastställande av den statistiska näringsgrensindelningen Nace rev.
The Sectoral Reference Document for the agriculture — crop and animal production sector and the related ‘Best Practice Report’ published by the JRC are available online at: http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/agri.html
2 och om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3037/90 och vissa EG-förordningar om särskilda statistikområden (EUT L 393, 30.12.2006, s. 1).
The Sectoral Reference Document for the retail trade sector and the related ‘Best Practice Report’ published by the JRC are available online at: http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/retail.html
För mer information om innehållet i referensdokumenten om bästa tillgängliga teknik och fullständiga förklaringar av termer och förkortningar, se EIPPCB:s webbplats (Europeiska byrån för samordnat förebyggande och kontroll av miljöföroreningar): http://eippcb.jrc.ec.europa.eu/
With the aim of establishing a common method for measuring life cycle environmental performance, the European Commission developed the Product Environmental Footprint (PEF) and Organisation Environmental Footprint (OEF) methods.
Det sektorspecifika referensdokumentet för jordbrukssektorn – växtodling och djurproduktion och tillhörande rapport om bästa praxis som offentliggjorts av JRC finns på http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/agri.html
The use of these methods was object of a Commission Recommendation in 2013 (http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX:32013H0179).
Det sektorspecifika referensdokumentet för detaljhandelssektorn och tillhörande rapport om bästa praxis som offentliggjorts av JRC finns på http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/retail.html
The development of product- and sector-specific rules is being tested (between 2013 and 2016) by more than 280 volunteering companies and organisations grouped in 26 pilot cases (see list on http://ec.europa.eu/environment/eussd/smgp/ef_pilots.htm).
I syfte att fastställa en gemensam metod för att mäta miljöprestanda utifrån ett livscykelperspektiv har Europeiska kommissionen utvecklat metoderna för produkters miljöavtryck (PEF) och organisationers miljöavtryck (OEF).
The percentage of products can be calculated (here and in following similar indicators) by considering the total different types of products manufactured and how many types of products are assessed using a recognised environmental sustainability assessment protocol or by weighting with sales volume each type of product manufactured for example.
Användningen av dessa metoder var föremål för en rekommendation från kommissionen år 2013 (http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/?uri=CELEX %3A32013H0179).
In this context a ‘Type I’ ecolabel is a multi-criteria label developed by a third party.
De miljökriterier som används inom miljöanpassad upphandling kan baseras på certifiering, standarder, miljömärkning, privata initiativ/samarbeten eller resultaten av hållbarhetsbedömningar (se bästa miljöledningspraxis 3.1.1) som utvecklats internt eller externt.
Examples are, at EU level, the ‘EU Ecolabel’ or, at national or multilateral level, the ‘Blaue Engel’, the ‘Austrian Ecolabel’ and the ‘Nordic Swan’.
Som en del av ISO 14000-seriernas miljöstandarder har Internationella standardiseringsorganisationen (ISO) utarbetat undergrupper (ISO 14020) som är specifika för miljömärkning och som täcker tre märkningssystem.
More information on the standard ISO 50001 — Energy management is available at: http://www.iso.org/iso/home/standards/management-standards/iso50001.htm
Mer information om standarden ISO 50001 – energiledningssystem finns på http://www.iso.org/iso/home/standards/management-standards/iso50001.htm
A comprehensive energy management system can also be part of a more comprehensive environmental management system like EMAS
Ett heltäckande energiledningssystem kan också ingå som en del i ett mer övergripande miljöledningssystem som Emas.
Overall equipment effectiveness (OEE) is calculated by multiplying three elements: (i) availability (percentage of planned time the equipment is operating); (ii) performance (actual throughput versus target throughput, as a percentage); and (iii) product quality rate (percentage of overall products that are not defects or defective).
Total utrustningseffektivitet beräknas genom att multiplicera tre faktorer: i) T = tillgänglighet (procentandel av den planerade drifttiden som används för produktion), ii) A = anläggningsutnyttjande (faktisk produktion jämförd med planerad, som procentandel) och iii) K = kvalitetsutbyte (procentandel av alla produkter som inte behöver kasseras eller omarbetas).
For more information on the content of the Best Available Techniques Reference Documents and a full explanation of terms and acronyms, refer to the European Integrated Pollution Prevention and Control Bureau website: http://eippcb.jrc.ec.europa.eu/
För mer information om innehållet i referensdokumenten om bästa tillgängliga teknik och fullständiga förklaringar av termer och förkortningar, se EIPPCB:s webbplats (Europeiska byrån för samordnat förebyggande och kontroll av miljöföroreningar): http://eippcb.jrc.ec.europa.eu/
SCOPE 3.
införa ett heltäckande energiledningssystem (EnMS), t.ex.
BEST ENVIRONMENTAL MANAGEMENT PRACTICES, ENVIRONMENTAL PERFORMANCE INDICATORS AND BENCHMARKS OF EXCELLENCE FOR THE FOOD AND BEVERAGE MANUFACTURING SECTOR
ISO 50001 [15], som en del av ett miljöledningssystem som Emas,
Council Decision (CFSP) 2017/1512
Rådets beslut (Gusp) 2017/1512
of 30 August 2017
av den 30 augusti 2017
On 22 April 2013, the Council adopted Decision 2013/183/CFSP [1] concerning restrictive measures against the Democratic People's Republic of Korea (‘the DPRK’), which replaced Decision 2010/800/CFSP [2] and, inter alia, implemented United Nations Security Council Resolutions (‘UNSCRs’) 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013) and 2094 (2013).
Den 22 april 2013 antog rådet beslut 2013/183/Gusp [1] om restriktiva åtgärder mot Demokratiska folkrepubliken Korea (nedan kallad Nordkorea) som ersatte beslut 2010/800/Gusp [2], och genomförde därmed bland annat Förenta nationernas säkerhetsråds (nedan kallat säkerhetsrådet) resolutioner 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013) och 2094 (2013).
On 2 March 2016, the UN Security Council adopted UNSCR 2270 (2016) providing for new measures against the DPRK.
Den 2 mars 2016 antog FN:s säkerhetsråd resolution 2270 (2016) som fastställer nya åtgärder mot Nordkorea.
On 31 March 2016, the Council adopted Decision (CFSP) 2016/476 [3] giving effect to those measures.
Den 31 mars 2016 antog rådet beslut (Gusp) 2016/476 [3] för att ge verkan åt dessa åtgärder.