natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Directive 2013/33/EU of the European Parliament and of the Council of 26 June 2013 laying down standards for the reception of applicants for international protection (OJ L 180, 29.6.2013, p. 96).
Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet och rådet Att återvända till Schengen – en färdplan, COM(2016) 120 final av den 4 mars 2016.
‘Law 4375/2016 on the Structure and Operation of the Asylum Service, The Appeals' Authority and the Reception and Identification Service, the establishment of a General Secretariat for Reception, the transposition into Greek legislation of Directive 2013/32/EU of the European Parliament and of the Council of 26 June 2013 on common procedures for granting and withdrawing international protection (recast) and other provisions’, available at: http://www.hellenicparliament.gr/UserFiles/bcc26661-143b-4f2d-8916-0e0e66ba4c50/o-prosf-pap.pdf Several implementing acts in the form of Ministerial or Co-Ministerial Decisions need to be adopted in order for the Greek authorities to be able to implement the Law in its entirety.
COM(2016) 270 final.
http://www.media.gov.gr/index.phphttp://rrse-smi.maps.arcgis.com/apps/MapSeries/index.html?appid=d5f377f7f6f2418b8ebadaae638df2e1These temporary emergency and permanent facilities are established on the Aegean islands in the hotspots as well as on the mainland.
Just nu arbetar 370 personer för asylmyndigheten, vilket är dubbelt så många som 2015.
As of 2 June 2016, there are currently only 1108 permanent accommodation places that exclusively host applicants for international protection and unaccompanied minors.
En tredjedel är kontraktsanställda på viss tid med hjälp av ekonomiska medel från olika EU- och EES-finansieringskällor.
While priority will be given to applicants eligible for relocation, the activities will also benefit applicants for international protection who are awaiting to be reunified with family members under the Dublin Regulation in another EU Member State and persons seeking asylum in Greece, particularly of vulnerable categories including unaccompanied and separated children, persons with disabilities, elderly, single parents, chronically ill, pregnant women, etc.
Den nya överklagandemyndigheten och överklagandekommittéerna som fastställs genom den nyligen antagna lagstiftningen (lag 4375/2016) bör inrättas gradvis och vara fullt verksamma senast i slutet av 2016.
Article 3(3) of Law 4375/2016.
Med beaktande av att antalet ansökningar som lämnas in i Grekland förväntas öka under de kommande månaderna är det mycket viktigt att ha en fullt bemannad överklagandemyndighet, som klarar av att handlägga det kraftigt ökande antal överklaganden som förväntas.
In accordance with Article 2(3) and (4) of Law 4375/2016, which provides for the number of staff to be hired for the Asylum Service.
Denna omgång kommer att avslutas den 24 juni 2016.
Article 22(3), Law 4375/2016.
Sedan början av 2015 har totalt 262 miljoner euro i katastrofbistånd beviljats Grekland genom fonderna för inrikes frågor (Amif och fonden för inre säkerhet), antingen direkt till de grekiska myndigheterna eller via unionsbyråer och internationella organisationer med verksamhet i Grekland, varav 81 miljoner euro beviljades i maj 2016.
Article 28, Presidential Decree 114/2010.
Den 20 maj 2016 anslogs totalt 56 miljoner euro i katastrofbistånd till de grekiska myndigheterna (13 miljoner euro), IOM (13 miljoner euro) och UNHCR (30 miljoner euro) för att öka de grekiska myndigheternas kapacitet att registrera nyanlända migranter och handlägga deras asylansökningar, skapa bättre förhållanden för utsatta migranter, stärka registrerings- och asylförfarandet med mer personal, säkerställa bättre it-infrastruktur, öka tillgången på tolkar och säkerställa bättre åtkomst till information.
Communication from the Commission to The European Parliament, The European Council and The Council, ‘Back to Schengen — A Roadmap’, COM(2016) 120 final, 4 March 2016.
Dessa medel kommer att bidra till genomförandet av den beredskapsplan som utvecklats i samarbete mellan kommissionen, de grekiska myndigheterna och berörda aktörer för att ta itu med den nuvarande humanitära situationen på platsen och genomförandet av uttalandet från EU och Turkiet av den 18 mars 2016.
COM(2016) 270 final.
Dessa insatser bör leda till att ett normalt fungerande Schengenområde kan återställas senast i december 2016.
There are 370 members of staff currently working in the Asylum Service, which is double the capacity of the number of human resources that were available in 2015.
Det är därför viktigt att Grekland utan dröjsmål vidtar de utestående åtgärder som anges i denna rekommendation för att säkerställa att överföringarna till Grekland enligt Dublinförordningen kan återupptas enligt samma tidsplan, och senast i december 2016.
One third is fixed-term contract staff, funded from different EU and EEA funding sources.
Samtidigt bör det vara en prioritet att uppdatera Dublinreglerna i enlighet med kommissionens förslag [23] på grundval av målen solidaritet och en jämn fördelning av bördan mellan medlemsstaterna.
The new Appeal Authority and Appeals Committees established by the recently adopted legislation (Law 4375/2016) should be progressively established and fully in place by the end of 2016.
Dessutom beviljades UNHCR ett bidragsavtal inom ramen för EU:s katastrofbiståndsmedel för det totala beloppet 30 miljoner euro.
Given the likely significant increase in the number of applications that will be made in Greece in the coming months, a fully staffed Appeals Authority, capable of handling an expected significant increase in the number of appeals, is essential.
Denna behovsbedömning bör kontinuerligt upplysa om den kapacitet som inrättas i enlighet med rekommendationerna 1 a och b.
This call will end on 24 June 2016.
De grekiska myndigheterna bör också säkerställa fortlöpande hantering och samordning av alla anläggningar, och säkerställa att ansvarsmyndigheterna förfogar över tillräckliga resurser för detta ändamål.
Commission Recommendation (EU) 2016/1318
Kommissionens rekommendation (EU) 2016/1318
on guidelines for the promotion of nearly zero-energy buildings and best practices to ensure that, by 2020, all new buildings are nearly zero-energy buildings
om riktlinjer för främjande av nära-nollenergibyggnader och bästa praxis för att se till att alla nya byggnader är nära-nollenergibyggnader senast 2020
Buildings are central to the EU's energy efficiency policy, as they account for nearly 40 % [1] of final energy consumption.
Byggnader utgör en viktig del av EU:s energieffektivitetspolitik, eftersom de står för nästan 40 % [1] av slutlig energianvändning.
The importance of the building sector for energy efficiency improvements was highlighted in the European Commission's Communication on energy efficiency and its contribution to energy security and the 2030 framework for climate and energy policy [2] and in its Communication on a framework strategy for a resilient energy union with a forward-looking climate change policy [3].
Byggsektorns betydelse för förbättrad energieffektivitet framhävdes i Europeiska kommissionens meddelande om energieffektivitet, om hur energieffektivitet kan trygga energiförsörjningen och om 2030-ramen för klimat- och energipolitiken [2] och i kommissionens meddelande En ramstrategi för en motståndskraftig energiunion med en framåtblickande klimatpolitik [3].
Full implementation and enforcement of existing energy legislation is recognised as the first priority in establishing the Energy Union.
Fullständigt genomförande och verkställande av befintlig energilagstiftning betraktas som den första prioriteringen vid upprättandet av energiunionen.
The Directive on the energy performance of buildings is the main legal instrument addressing energy efficiency in buildings in the context of the 2020 energy efficiency targets.
Direktivet om byggnaders energiprestanda är det huvudsakliga rättsliga instrumentet gällande byggnaders energieffektivitet med avseende på energieffektivitetsmålen för 2020.
Article 9 of the Directive sets a specific target that by the end of 2020 all new buildings must have nearly zero or very low energy needs.
Artikel 9 i direktivet fastställer som ett specifikt mål att alla nya byggnader senast i slutet av 2020 ska ha nära-nollenergibehov eller mycket låga energibehov.
The nearly zero or very low amount of energy required should be covered to a very significant extent by energy from renewable sources.
Nära-nollmängden eller den mycket låga mängden energi som krävs bör i mycket hög grad tillföras i form av energi från förnybara energikällor.
National legislation transposing the requirements of Article 9(1) is required to ensure that by 31 December 2020 all new buildings are nearly zero-energy buildings.
Nationell lagstiftning som införlivar kraven i artikel 9.1 krävs för att garantera att alla nya byggnader är nära-nollenergibyggnader senast den 31 december 2020.
The same nearly zero-energy target but with a shorter deadline of 31 December 2018 applies for new buildings occupied and owned by public authorities.
Samma nära-nollenergimål gäller även nya byggnader som används och ägs av offentliga myndigheter, men med den kortare tidsfristen 31 december 2018.
This should create a transparent national legal framework for economic operators regarding requirements for the energy performance of new buildings as of the end of 2020.
Detta bör skapa en transparent nationell rättslig ram för ekonomiska aktörer gällande byggnaders energiprestanda vid slutet av 2020.
In parallel to requirements for new buildings, the Directive requires Member States to put in place support policies to stimulate the refurbishment of existing building stocks towards nearly zero-energy levels.
Parallellt med kraven för nya byggnader kräver direktivet att medlemsstaterna inför stödstrategier för att stimulera renovering av det befintliga byggnadsbeståndet till nära-nollenerginivåer.
The Commission has issued a Report to the European Parliament and the Council on progress by Member States towards nearly zero-energy buildings [4].
Kommissionen har lagt fram en rapport till Europaparlamentet och rådet om medlemsstaternas framsteg mot nära-nollenergibyggnader [4].
Further information has been gathered from Member States as part of their reporting obligations on the subject matter.
Ytterligare information har insamlats från medlemsstaterna som en del av deras rapporteringsskyldighet i frågan.
Progress by Member States has slowly improved but should be accelerated.
Medlemsstaternas framsteg har långsamt förbättrats men bör påskyndas.
Although measures to support the growth in nearly zero-energy buildings at national level have increased, Member States should step up their efforts to ensure that all new buildings are nearly zero-energy by the target dates in the Directive.
Även om allt fler åtgärder har vidtagits på nationell nivå för att stödja ökningen av nära-nollenergibyggnader bör medlemsstaterna intensifiera sina insatser för att se till att alla nya byggnader är nära-nollenergibyggnader inom de tidsfrister som anges i direktivet.
The Directive on the energy performance of buildings is currently under review.
Direktivet om byggnaders energiprestanda genomgår för närvarande en översyn.
Principles for nearly zero-energy buildings are one of the pillars of the current Directive and are set to become the norm for new buildings as of 2020.
Principer för nära-nollenergibyggnader är en av grundpelarna i det gällande direktivet och ska vara normen för nya byggnader senast 2020.
The review will assess whether additional measures will be needed for 2030.
Översynen syftar till att utvärdera om ytterligare åtgärder krävs för 2030.
The development of new policies and approaches should be based on solid foundations.
Utvecklingen av nya politiska åtgärder och strategier ska vila på fasta grundvalar.
It is crucial that the nearly zero-energy buildings requirements for 2020 are fully implemented.
Det är mycket viktigt att kraven på nära-nollenergibyggnader för 2020 genomförs till fullo.
This is further supported by Article 9(4) of the Directive, which provides that the Commission may issue a recommendation on nearly zero-energy buildings to Member States.
Detta understöds ytterligare av artikel 9.4 i direktivet, som föreskriver att kommissionen får utfärda en rekommendation om nära-nollenergibyggnader till medlemsstaterna.
Member States should follow the guidelines provided in the Annex to this Recommendation.
Medlemsstaterna bör följa de riktlinjer som fastställs i bilagan till denna rekommendation.
Following these guidelines will help to ensure that, by 31 December 2020, all new buildings are nearly zero-energy buildings, and will help Member States to develop national plans for increasing the number of nearly zero-energy buildings.
Efterlevnad av riktlinjerna kommer att bidra till att säkerställa att alla nya byggnader senast den 31 december 2020 är nära-nollenergibyggnader, och kommer att underlätta för medlemsstaterna att ta fram nationella planer för att öka antalet nära-nollenergibyggnader.
The Recommendation shall be published in the Official Journal of the European Union.
Denna rekommendation ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.
Done at Brussels, 29 July 2016.
Utfärdad i Bryssel den 29 juli 2016.
See ‘Energy, transport and environment indicators, 2012 edition’, European Commission.
Se Energy, transport and environment indicators, 2012 års upplaga, Europeiska kommissionen.
For the purpose of this estimate, the final energy consumption for the household and services sectors has been combined.
Vid denna uppskattning har hushållens och tjänstesektorernas slutliga energianvändning slagits samman.
This includes, for example, electricity consumption for appliances but excludes energy consumption in industrial buildings.
Detta innefattar exempelvis energianvändning för apparater, men utesluter energianvändning i industribyggnader.
Energy union package COM(2015) 80 final.
BILAGA
INTRODUCTION
Nya byggnader förbrukar i dag bara hälften så mycket energi som typiska byggnader från 1980-talet efter att krav på energieffektivitet införts i nationella byggnormer.
Following the introduction of efficiency requirements in national building codes, new buildings today consume only half as much energy as typical buildings from the 1980s.
Direktivet om byggnaders energiprestanda (nedan kallat energiprestandadirektivet) kräver att medlemsstaterna fastställer minimikrav avseende energiprestanda för nya byggnader och befintliga byggnader som genomgår större renoveringar.
The Energy Performance of Buildings Directive (the ‘EPBD’ or ‘the Directive’) requires Member States to establish minimum requirements for the energy performance of newly constructed buildings and existing buildings undergoing major renovations.
Utöver dessa minimikrav fastställs i energiprestandadirektivet ett tydligt krav på att alla nya byggnader senast i slutet av årtiondet ska ha nära-nollenergibehov eller mycket låga energibehov och uppfylla definitionen av nära-nollenergibyggnad (även kallad NNE-byggnad).
Further to these minimum requirements, the EPBD sets a clear requirement for all new buildings, by the end of the decade, to have nearly zero or very low energy needs and qualify as nearly zero-energy buildings (NZEB).
Det befintliga byggnadsbeståndet är dock gammalt och ineffektivt och renoveras i långsam takt.
However, the existing building stock is old and inefficient and is being renovated at a slow pace.
I enlighet med energiprestandadirektivet bör även det befintliga byggnadsbeståndet gradvis uppgraderas till motsvarande standard.
In line with the EPBD, the stock of existing buildings should also be gradually transformed to similar standards.
Ett fullständigt införande och genomförande av befintlig energilagstiftning framhålls som den viktigaste förutsättningen för införandet av energiunionen [1].
Full implementation and enforcement of existing energy legislation is recognised as the first priority in establishing the Energy Union [1].
Två av de viktigaste kraven i den befintliga rättsliga ramen är att säkerställa att alla nya byggnader är NNE-byggnader senast den 31 december 2020 (två år tidigare för offentliga byggnader) och att främja omvandlingen av det befintliga byggnadsbeståndet till NNE-standard.
Ensuring that all new buildings are nearly zero-energy buildings by 31 December 2020 (two years earlier for public buildings), and supporting the transformation of existing building stocks towards NZEB standards, are two crucial requirements under the current legal framework.
BAKGRUND: ENERGIPRESTANDADIREKTIVETS BESTÄMMELSER OM NÄRA-NOLLENERGIBYGGNADER
CONTEXT: THE PROVISIONS OF THE EPBD ON NZEB
Konceptet nära-nollenergibyggnad
The concept of NZEB
Enligt artikel 2.2 i energiprestandadirektivet avses med en nära-nollenergibyggnad ”en byggnad som har mycket hög energiprestanda, som bestäms i enlighet med bilaga I. Nära nollmängden eller den mycket låga mängden energi som krävs bör i mycket hög grad tillföras i form av energi från förnybara energikällor, inklusive energi från förnybara energikällor som produceras på plats, eller i närheten”.
According to Article 2(2) of the EPBD an NZEB ‘…means a building that has a very high energy performance, as determined in accordance with Annex I. The nearly zero or very low amount of energy required should be covered to a very significant extent by energy from renewable sources, including energy from renewable sources produced on-site or nearby’.
Första delen av definitionen fastställer energiprestanda som den avgörande faktorn som gör en byggnad till en NNE-byggnad.
The first part of the definition establishes energy performance as the defining element that makes a building an ‘NZEB’.
Denna energiprestanda måste vara mycket hög och bestämmas i enlighet med bilaga I i energiprestandadirektivet.
This energy performance has to be very high and determined in accordance with Annex I of the EPBD.
Den andra delen av definitionen ger riktlinjer om hur denna mycket höga prestanda kan uppnås genom att den resulterande låga mängden energi i mycket hög grad tillförs i form av energi från förnybara energikällor.
The second part of the definition provides guiding principles to achieve this very high performance by covering the resulting low amount of energy to a very significant extent by energy from renewable sources.
Konceptet NNE-byggnad bygger på att åtgärder för förnybar energi och energieffektivisering kompletterar varandra.
The concept of NZEB reflects the fact that renewable energy and efficiency measures work together.
När förnybar energi integreras i byggnader minskar nettobeloppet av levererad energi.
When placed on-building, renewable energy will reduce net delivered energy.
I många fall räcker det inte med förnybar energi på plats för att minska energibehovet till nära noll utan ytterligare energieffektivitetsåtgärder eller en betydande minskning av primärenergifaktorer för externa förnybara energikällor.
In many cases, on-site renewable energy will not be sufficient to bring energy needs close to zero, without further energy efficiency measures or a significant decrease of primary energy factors for off-site renewable energy sources.
Högre och striktare krav på högeffektiva NNE-byggnader kommer därför också att driva på en ökad användning av byggnadsintegrerade förnybara energikällor och bör resultera i anpassning av primärenergifaktorer för externa energibärare, med beaktande av deras innehåll av förnybar energi.
Therefore, higher and more demanding requirements for highly efficient NZEB will also drive an increased use of on-building renewables and should result in adaptation of primary energy factors for off-site energy carriers, taking their renewable energy content into account.
Medan energiprestandadirektivet ger en ramdefinition av NNE-byggnader ansvarar medlemsstaterna för dess närmare tillämpning i praktiken (vad är exempelvis ”mycket hög energiprestanda” och vad är den rekommenderade betydande tillförseln av ”energi från förnybara energikällor”) då de införlivar artikel 9 i energiprestandadirektivet i den nationella lagstiftningen.
While the EPBD sets the framework definition of NZEBs, its detailed application in practice (e.g. what is a ‘very high energy performance’ and what would be the recommended significant contribution of ‘energy from renewable sources’) is the responsibility of the Member States when they transpose Article 9 of the Directive into their national legal systems.
Vad är energiprestandan för en NNE-byggnad?
What is the energy performance of a ‘nearly zero-energy’ building?
Enligt punkt 3 i bilaga I till förordningen ska energiprestandan beräknas genom att man först beräknar det slutliga energibehovet [6] för uppvärmning och kylning och till slut beräknar nettobeloppet av primärenergi.
Under Annex I(3) to the Regulation, the calculation of energy performance starts with the calculation of final energy needs [6] for heating and cooling, and ends with the calculation of the net primary energy.
Primärenergianvändningen måste beräknas med hjälp av primärenergifaktorer specifika för varje energibärare (t.ex. elektricitet, olja för uppvärmning, biomassa, fjärrvärme och fjärrkyla).
The ‘direction’ of the calculation goes from the building's needs to the source (i.e. to the primary energy).
I riktlinjerna bifogade till den delegerade förordningen rekommenderas användning av samma primärenergifaktor på 2,5 för levererad och exporterad elektricitet.
Under the EPBD, Member States can use their own national primary energy factors to transform the final delivered energy into primary energy and calculate building energy performance.
Energi som produceras på plats (och används på plats eller exporteras) minskar primärenergibehoven för levererad energi.
The primary energy use must be calculated using primary energy factors specific to each energy carrier (e.g. electricity, heating oil, biomass, district heating and cooling).
Slutmålet med beräkningen av energiprestanda är att bestämma den totala årliga energianvändningen uttryckt som nettobelopp av primärenergi, vilket motsvarar energianvändning för uppvärmning, kylning, ventilation, varmvatten och belysning.
The accompanying guidelines to the Delegated Regulation recommend using the same 2,5 primary energy factor for delivered and for exported electricity.
Denna årliga balansräkning överensstämmer med den befintliga ramen för energiprestandadirektivet.
Energy produced on-site (used on-site or exported) reduces the primary energy needs associated with delivered energy.
Vissa studier tyder dock på att det kunde vara fördelaktigare att beräkna energibalanser för kortare tidsperioder (t.ex. för att observera effekter per dag eller säsong) [7].I enlighet med artikel 4.1 bör minimikraven ta hänsyn till allmänna förhållanden när det gäller inomhusklimatet för att undvika möjliga negativa effekter såsom otillfredsställande ventilation.
The end objective of the energy performance calculation is to determine the annual overall energy use in net primary energy, which corresponds to energy use for heating, cooling, ventilation, hot water and lighting.
Energiprestandadirektivet fastställer ett riktmärkessystem (principen om kostnadsoptimalitet) för att hjälpa medlemsstaterna fastställa och regelbundet granska energiprestandakrav i nationella eller regionala byggnormer.
This annual balancing is consistent with the current EPBD framework.
Enligt energiprestandadirektivet ska den lägsta ambitionsnivån för både renovering av byggnader och nya byggnader fastställas baserat på vad som är kostnadsoptimalt [10].
However, studies suggest that there could be benefits in calculating energy balances at smaller time steps (e.g. to observe daily and seasonal effects) [7].In accordance with Article 4(1), minimum requirements must take account of general indoor climate conditions in order to avoid possible negative effects such as inadequate ventilation.
I enlighet med kraven på kostnadsoptimala nivåer i artikel 5 i energiprestandadirektivet ska nationella minimikrav avseende energiprestanda utvärderas vart femte år och skärpas om de är betydligt mindre effektiva än de nationella kostnadsoptimala nivåerna.