natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Environmental management system implementation
Genomförande av miljöledningssystem
Supply chain management
Kontroll av leverantörskedjan
Destination management
Förvaltning av turistmål
Strategic destination development plans
Strategiska utvecklingsplaner för turistmålet
Biodiversity conservation and management
Bevarande och förvaltning av biologisk mångfald
Infrastructure and service provision
Infrastruktur och tillhandahållande av tjänster
Tour operators' and travel agents' activities
Researrangörers och resebyråers verksamheter
Reduce and mitigate the environmental impact of transport operations
Minska och begränsa transportens miljöpåverkan
Drive environmental improvement of accommodation providers
Främja miljöförbättringar hos leverantörer av logitjänster
Drive destination improvement
Främja förbättringar av turistmålen
Develop and promote suitable tourism packages and encourage more sustainable tourist behaviour
Utveckla och främja hållbara turismpaket och uppmuntra mer hållbar turism
Efficient retail and office operations
Effektiva detaljist- och kontorsverksamheter
Minimising water consumption in accommodation facilities
Minimera logianläggningars vattenförbrukning
Water system monitoring, maintenance and optimisation
Övervakning, underhåll och optimering av vattensystem
Efficient water fittings in guest areas
Effektiva vattenledningar i gästutrymmen
Efficient housekeeping
Effektiv lokalskötsel
Optimised small-scale laundry operations
Optimerad småskalig tvätt
Optimised large-scale or outsourced laundry operations
Optimerad storskalig tvätt eller tvätt som läggs ut på underleverantörer
Optimised pool management
Optimerad bassängskötsel
Rainwater and grey water recycling
Regnvatten och gråvatten (BDT-vatten)
Waste and waste water management in accommodation facilities
Hantering av avfall och avloppsvatten på logianläggningar
Waste prevention
Förebyggande av avfall
Waste sorting and sending for recycling
Avfallssortering samt avfall som går till återvinning
Waste water treatment
Rening av avloppsvatten
Minimising energy consumption in accommodation facilities
Minimera logianläggningars energiförbrukning
Energy monitoring and management systems
System för övervakning och förvaltning av energi
Improved building envelope
Förbättra byggnadernas klimatskal
Optimised HVAC systems
Optimerade värme-, ventilations- och luftkonditioneringssystem
Efficient applications of heat pumps and geothermal heating/cooling
Effektiva värmepumpar och geotermisk uppvärmning/kylning
Efficient lighting and electrical equipment
Effektiv belysnings- och elutrustning
Renewable energy sources
Förnybara energikällor
Restaurants and hotel kitchens
Restauranger och hotellkök
Green sourcing of food and drink products
Miljöanpassade inköp av livsmedels- och dryckesprodukter
Organic waste management
Hantering av organiskt avfall
Optimised dishwashing, cleaning and food preparation
Optimerad disk, rengöring och livsmedelsberedning
Optimised cooking, ventilation and refrigeration
Optimerad matlagning, ventilation och kylning
Campsites
Campingplatser
Environmental education of guests
Miljöutbildning för gästerna
Environmental management of outdoor areas
Miljöförvaltning av utomhusområden
Campsites energy efficiency and renewable energy installation
Energieffektivitet och installationer som drivs med förnybar energi på campingplatser
Campsite water efficiency
Vatteneffektivitet på campingplatser
Campsite waste minimisation
Minimera avfall på campingplatser
Natural pools
Naturbassänger
Recommended sector specific key environmental performance indicators
Rekommenderade Viktiga Sektorspecifika Miljöprestandaindikatorer
This document is a Sectoral Reference Document (SRD) established according to Article 46 of Regulation (EC) No 1221/2009 on the voluntary participation by organisations in a Community eco-management and audit scheme (EMAS) [1].
Detta dokument är ett sektorspecifikt referensdokument (SRD) som utarbetats i enlighet med artikel 46 i förordning (EG) nr 1221/2009 om frivilligt deltagande för organisationer i gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (Emas) [1].
With a view to facilitating the understanding of this SRD, this introduction provides an outline of its legal background and its use.The SRD is based on a detailed scientific and policy report [2] (‘Best Practice Report’) developed by the Institute for Prospective Technological Studies (IPTS), one of the seven institutes of the European Commission's Joint Research Centre (JRC).
Inledningen ger en översikt över dokumentets rättsliga bakgrund och användning.
Relevant legal background
Syftet är att underlätta tolkningen av det sektorspecifika referensdokumentet.Dokumentet bygger på en detaljerad vetenskaps- och policyrapport [2] (rapport om bästa praxis) utarbetad av Institutet för framtidsstudier (IPTS), ett av de sju institut som ingår i kommissionens gemensamma forskningscentrum (JRC).
The Community eco-management and audit scheme (EMAS) was introduced in 1993, for voluntary participation by organisations, by Council Regulation (EEC) No 1836/93 [3].
Relevant rättslig grund
Subsequently, EMAS has undergone two major revisions:Regulation (EC) No 761/2001 of the European Parliament and of the Council [4],Regulation (EC) No 1221/2009.
Gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (Emas) infördes 1993 för frivilligt deltagande för organisationer genom rådets förordning (EEG) nr 1836/93 [3].
An important new element of the latest revision, which came into force on 11 January 2010, is Article 46 on the development of Sectoral Reference Documents (SRDs).
Därefter har Emas genomgått två större revideringar.Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 761/2001 [4].Förordning (EG) nr 1221/2009.
The SRDs have to include Best Environmental Management Practices (BEMPs), Environmental Performance Indicators for specific sectors and, where appropriate, Benchmarks of Excellence and rating systems identifying performance levels.
Ett viktigt nytt inslag från den senaste revideringen, som trädde i kraft den 11 januari 2010, är artikel 46 om utarbetande av sektorspecifika referensdokument (SRD).
How to understand and use this document
De sektorspecifika referensdokumenten ska inkludera bästa miljöledningspraxis, indikatorer för sektorspecifik miljöprestanda samt vid behov riktmärken för resultat i världsklass och poängsystem för att ange miljöprestandanivåer.
The eco-management and audit scheme (EMAS) is a scheme for voluntary participation by organisations committed to continuous environmental improvement.
Tolka och använda detta dokument
Within this framework, this Sectoral Reference Document (SRD) provides sector-specific guidance to the tourism sector and points out a number of options for improvement as well as best practices.
Miljölednings- och miljörevisionsordningen (Emas) är en ordning för frivilligt deltagande för organisationer som har gjort ett åtagande om fortlöpande miljöförbättringar.
The document was written by the European Commission's Joint Research Centre using input from stakeholders.
Inom detta ramverk ger detta sektorspecifika referensdokument vägledning särskilt för turismsektorn och beskriver ett antal alternativ för förbättring och bästa praxis.
A Technical Working Group, comprising experts and stakeholders of the sector, led by the European Commission's Joint Research Centre, discussed and ultimately agreed on the Best Environmental Management Practices, sector-specific Environmental Performance Indicators and Benchmarks of Excellence described in this document; these benchmarks in particular were deemed to be representative of the levels of environmental performance that are achieved by the best performing organisations in the sector.
Dokumentet har tagits fram av kommissionens gemensamma forskningscentrum, med bidrag från berörda aktörer.
The SRD aims to help and support all organisations that intend to improve their environmental performance by providing ideas and inspiration as well as practical and technical guidance.
En teknisk arbetsgrupp med sakkunniga och aktörer från sektorn har under ledning av JRC diskuterat och slutligen enats om bästa miljöledningspraxis, indikatorer för sektorspecifik miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass som beskrivs i detta dokument.
This SRD is primarily addressed to organisations that are already registered with EMAS; secondly to organisations that are considering registering with EMAS in the future; and thirdly to all organisations that wish to learn more about best environmental management practices in order to improve their environmental performance.
I synnerhet riktmärkena ansågs vara representativa för den nivå av miljöprestanda som uppnås av de organisationer som visar bäst resultat inom sektorn.
Consequently, the objective of this document is to support all organisations and actors in the tourism sector to focus on relevant environmental aspects, both direct and indirect, and to find information on Best Practices, appropriate sector-specific Environmental Performance Indicators to measure their environmental performance, and Benchmarks of Excellence.
Syftet med dokumentet är att genom såväl idéer och inspiration som praktisk och teknisk vägledning hjälpa och stödja alla organisationer som har för avsikt att förbättra sin miljöprestanda.
How SRDs should be taken into account by EMAS registered organisations:
Det sektorspecifika referensdokumentet riktar sig främst till organisationer som redan är Emas-registrerade, i andra hand till organisationer som överväger Emas-registrering i framtiden och i tredje hand till alla organisationer som vill lära sig mer om bästa miljöledningspraxis för att kunna förbättra sin miljöprestanda.
According to Regulation (EC) No 1221/2009, EMAS registered organisations shall take SRDs into account at two different levels:
Detta dokument är därför tänkt att göra det lättare för alla organisationer och aktörer inom turismsektorn att inrikta sig på relevanta miljöaspekter, både direkta och indirekta.
When developing and implementing their environmental management system in light of the Environmental Reviews (Article 4.1b);
De ska också kunna hitta information om bästa praxis och om lämpliga sektorspecifika indikatorer för miljöprestanda som de kan använda för att mäta sin egen miljöprestanda samt om riktmärken för resultat i världsklass.
This means that organisations should use relevant elements of the SRD when defining and reviewing their environmental targets and objectives in accordance with the relevant environmental aspects identified in the Environmental Review and policy, as well as when deciding on the actions to implement to improve their environmental performance.
Hur Emas-registrerade organisationer bör beakta sektorspecifika referensdokument
When preparing the Environmental Statement (Article 4.1d and Article 4.4).
Enligt förordning (EG) nr 1221/2009 ska Emas-registrerade organisationer beakta sektorspecifika referensdokument på två nivåer, nämligen följande:
This means that:
När de utvecklar och genomför sitt miljöledningssystem mot bakgrund av miljöutredningarna (artikel 4.1 b).
Organisations should consider the relevant sector-specific Environmental Performance Indicators in the SRD when choosing the indicators [5] to use for their reporting of environmental performance.
Detta innebär att organisationerna bör använda lämpliga delar av det sektorspecifika referensdokumentet när de utformar och ser över sina miljömål utifrån de miljöaspekter som har kartlagts i miljöutredningen och miljöpolicyn och när de beslutar om vilka åtgärder som ska vidtas för att förbättra miljöprestandan.
When choosing the set of indicators for reporting, they should take into account the indicators proposed in the corresponding SRD and their relevance with regards to the significant environmental aspects identified by the organisation in its Environmental Review.
När de utarbetar miljöredovisningen (artikel 4.1 d och 4.4).
Indicators need only be taken into account if relevant to those environmental aspects that are judged as being most significant in the Environmental Review.
Detta innebär följande:
Organisations should mention in the Environmental Statement how the relevant Best Environmental Management Practices and, if available, Benchmarks of Excellence, have been taken into account.
Organisationerna bör ta hänsyn till de relevanta sektorspecifika miljöprestandaindikatorerna i det sektorspecifika referensdokumentet när de väljer vilka indikatorer [5] de ska använda i miljöprestandarapporteringen.
They should describe how relevant Best Environmental Management Practices and Benchmarks of Excellence (which provide an indication of the environmental performance level that is achieved by best performers) were used to identify measures and actions, and possibly to set priorities, to (further) improve their environmental performance.
När organisationerna väljer den uppsättning indikatorer som de ska använda i rapporteringen bör de ta hänsyn till de indikatorer som föreslås i det motsvarande sektorspecifika referensdokumentet samt indikatorernas relevans i förhållande till de betydande miljöaspekter som fastställs i miljöutredningen.
However, implementing Best Environmental Management Practices or meeting the identified Benchmarks of Excellence is not mandatory, because the voluntary character of EMAS leaves the assessment of the feasibility of the benchmarks and of the implementation of the best practices, in terms of costs and benefits, to the organisations themselves.
Indikatorerna behöver endast beaktas om de är relevanta för de miljöaspekter som anses vara mest betydande i miljöutredningen.
Similarly to Environmental Performance Indicators, the relevance and applicability of the Best Environmental Management Practices and Benchmarks of Excellence should be assessed by the organisation according to the significant environmental aspects identified by the organisation in its Environmental Review, as well as technical and financial aspects.
Organisationerna bör i miljöredovisningen ange hur relevant bästa miljöledningspraxis och i förekommande fall relevanta riktmärken för resultat i världsklass har beaktats.
Elements of SRDs (indicators, BEMPs or Benchmark of Excellence) not considered relevant with regards to the significant environmental aspects identified by the organisation in its Environmental Review should not be reported or described in the environmental statement.
De bör beskriva hur relevant bästa miljöledningspraxis och relevanta riktmärken för resultat i världsklass (som ger en indikation på miljöprestandanivån för de bäst presterande organisationerna) har använts för att fastställa åtgärder och eventuellt prioriteringar för att (ytterligare) förbättra sin miljöprestanda.
EMAS participation is an ongoing process.
Det är emellertid inte obligatoriskt att uppfylla bästa miljöledningspraxis eller riktmärkena för resultat i världsklass, eftersom Emas är frivilligt och överlåter till organisationerna själva att bedöma om riktmärkena och genomförandet av bästa praxis är rimliga för dem med avseende på kostnader och nytta.
This means that every time an organisation plans to improve its environmental performance (and reviews its environmental performance) it shall consult the SRD on specific topics to find inspiration about which issues to tackle next in a step-wise approach.
Precis som när det gäller miljöprestandaindikatorerna bör organisationen bedöma om bästa miljöledningspraxis och riktmärkena för resultat i världsklass är relevanta och möjliga att tillämpa enligt de betydande miljöaspekter som har fastställts av organisationerna i miljöutredningen samt tekniska och ekonomiska aspekter.
EMAS environmental verifiers shall check if and how the SRD was taken into account by the organisation when preparing its Environmental Statement (Article 18(5)(d) of Regulation (EC) No 1221/2009).
De delar av det sektorspecifika referensdokumentet (indikatorer, bästa miljöledningspraxis eller riktmärken för resultat i världsklass) som inte anses vara relevanta i förhållande till de betydande miljöaspekter som organisationerna har fastställt i miljöutredningen bör inte rapporteras eller beskrivas i miljöredovisningen.
This means that, when undertaking an audit, accredited environmental verifiers will need evidence from the organisation of how the relevant elements of the SRD have been selected in light of the Environmental Reviews and taken into account.
Emas-deltagande är en pågående process.
They shall not check compliance with the described benchmarks of excellence, but they shall verify evidence on how the SRD was used as a guide to identify indicators and proper voluntary measures that the organisation can implement to improve its environmental performance.
Därför ska en organisation varje gång man planerar att förbättra sin miljöprestanda (och ser över sin miljöprestanda) söka i det sektorspecifika referensdokumentet för att komma fram till vilka problem som ska tacklas härnäst i en stegvis strategi.
Given the voluntary nature of EMAS and SRD, no disproportionate burdens should be put on the organisations to provide such evidence.
Emas miljökontrollanter ska kontrollera om och hur organisationen har tagit hänsyn till det sektorspecifika referensdokumentet vid utarbetande av sin miljöredovisning (artikel 18.5 d i förordning (EG) nr 1221/2009).
In particular, verifiers shall not require an individual justification for each of the best practices, sector-specific Environmental Performance Indicators and Benchmarks of Excellence which are mentioned in the SRD and not considered relevant by the organisation in light of its Environmental Review.
Detta innebär att ackrediterade miljökontrollanter för sina revisioner behöver underlag från organisationen som visar hur hänsyn har tagits till de relevanta delar av det sektorspecifika referensdokumentet som har valts utifrån miljöutredningarna.
Nevertheless, they could suggest relevant additional elements for the organisation to take into account in the future as further evidence of its commitment to continuous performance improvement.
De ska inte kontrollera efterlevnaden av de riktmärken för resultat i världsklass som beskrivs.
Structure of the sectoral reference document
Däremot ska de kontrollera underlaget som visar hur det sektorspecifika referensdokumentet har använts som vägledning för att identifiera indikatorer och lämpliga frivilliga åtgärder som organisationen kan tillämpa för att förbättra sin miljöprestanda.
This document consists of four chapters.
Eftersom det är frivilligt att använda Emas och de sektorspecifika referensdokumenten får inga oproportionerliga krav på underlag ställas på organisationerna.
Chapter 1 introduces EMAS' legal background and describes how to use this document, while Chapter 2 defines the scope of this SRD.
Miljökontrollanterna ska inte kräva individuella motiveringar för bästa praxis, sektorspecifika miljöprestandaindikatorer och riktmärken för resultat i världsklass som nämns i det sektorspecifika referensdokumentet men inte anses vara relevanta enligt miljöutredningen.
Some of the indicators and benchmarks are relevant for more than one BEMP and are thus repeated whenever appropriate.
Detta dokument innehåller fyra kapitel.
Finally, Chapter 4 presents a comprehensive table with a selection of the most relevant Environmental Performance Indicators, associated explanations and related Benchmarks of Excellence.
I kapitel 1 beskrivs Emas rättsliga grund och hur detta dokument ska användas, medan kapitel 2 definierar tillämpningsområdet för detta sektorspecifika referensdokument.
SCOPE
Vissa riktmärken och indikatorer är relevanta för fler än en bästa miljöledningspraxis och upprepas därför vid behov.
In terms of tourism as a product, the activities that a tourist participates in whilst on holiday are also an important part of the tourism value chain, and are of potential environmental interest.
Textilvarutillverk-ning NACE 13 Dryckesframställ-ning NACE 11 Livsmedels-framställning NACE 10 Vattenförsörjning NACE 36 Viktiga sektorer med behandlade processer (med visade kopplingar till huvudsektorer) El, gas, värme och kyla NACE 35 Turismsektorn Viktiga indirekta sektorer Direkt behandlade huvud-sektorer Avloppsrening NACE 37 Avfallshantering NACE 38 Transport och logistik NACE 49-52
Food & drink services NACE 56
Mottagande av kunder
Construction NACE 41-43
Förbrukning av energi, vatten och material (främst papper)
Drink manufacture NACE 11 Agriculture NACE 1-3
Produktion av varmvatten samt uppvärmning/kylning av utrymmen
Supply chains Section 3.7
Belysning
Section 3.7
Hissar
Section 3.4
Simbassänger
Sections 3.4-3.8
Grönområden
Section 3.3
Bekämpning av skadegörare och gnagare
Section 3.2
Reparation och underhåll
Section 3.6
Energi- och vattenförbrukning
These environmental aspects were selected as the most relevant in the sector.
Produktion av ett stort antal eventuellt farliga avfallstyper som tomma kemikalieförpackningar
However, the environmental aspects to be managed by specific organisations should be assessed on a case by case basis.
Avloppsvattenproduktion
Activities in tourism organisations (hotels, campsites, restaurants and tour operators) and associated environmental aspects and pressures
Restaurang/bar
Service/Activity
Frukost, middag, lunch
Main environmental pressures
Belastningar från leveranskedjan (se ”Inköp”)
Administration
Energi-, vatten- och råvaruförbrukning
Office management
Produktion av kommunalt avfall (särskilt livsmedels- och förpackningsavfall)
Reception of clients
Kök
Energy, water and material (mainly paper) consumption
Livsmedelskonservering
Generation of municipal waste (large amounts of paper) and hazardous waste (e.g. toner cartridges)
Livsmedelsberedning
Technical services
Diskning
Production of hot water and space heating/cooling
Betydande energi- och vattenförbrukning
Lighting
Produktion av vegetabiliskt oljeavfall
Elevators
Utsläpp av lukt
Swimming pools
Rumsanvändning
Green areas
Gästers användning
Pest and rodent control
Produkter för gästers användning
Repair and maintenance
Lokalskötsel
Energy and water consumption
Energi-, vatten- och råvaruförbrukning
Consumption of a range of hazardous products
Användning av en rad olika farliga produkter
In some cases use of CFC and HCFC refrigerants [10].
Produktion av förpackningsavfall och små mängder kommunalt avfall
Emissions to air (air pollutants, greenhouse gases)
Tvätt
Generation of a wide range of potentially hazardous waste types such as empty chemical containers
Tvätt och strykning av gästers kläder
Generation of waste water
Tvätt och strykning av handdukar, sängkläder osv.
Restaurant/bar
Användning av farliga produkter
Breakfast, dinner, lunch
Inköp
Beverages and snacks
Urval av produkter och leverantörer
Supply chain pressures (see 'Purchasing')
Lagring av produkter
Energy, water and raw material consumption
Belastningar från leveranskedjan (markutnyttjande, försämring eller förstörelse av ekosystem, påverkan på vilda djur och växter, energi- och vattenförbrukning, utsläpp till luften – luftförorenande ämnen och växthusgaser, utsläpp i vatten, avfallsproduktion)
Generation of municipal waste (especially food waste and packaging waste)
Produktion av förpackningsavfall
Kitchen
Läckor av farliga ämnen
Food conservation
Aktiviteter
Food preparation
Inomhusaktiviteter
Dish washing
Utomhusaktiviteter
Significant consumption of energy and water
Lokal påverkan på ekosystem
Generation of vegetable oil waste
Buller
Generation of odours
Produktion av kommunalt avfall
Room use
Belastningar fråninfrastruktur (se ”Bygg- och anläggningsarbete”)
Use by guests
Transport av gäster
Products for guests' use
Transport av personal
Housekeeping
Transport av leverantörer
Energy, water and raw materials consumption
Energiförbrukning (bränsle)
Use of a wide range of hazardous products
Utsläpp till luft
Generation of waste packaging and small amounts of municipal waste
Övriga tjänster
Laundry
Läkartjänster, snabbköp, souvenirbutiker, spa och hälsa, hårfrisörer osv.
Washing and ironing of guests' clothes
Produktion av kommunalt avfall och vissa särskilda typer av farligt avfall (t.ex. sanitärt avfall)
Washing and ironing of towel, bedclothes, etc.
Bygg- och anläggningsarbete
Use of hazardous products
Anläggande av nya områden eller tjänster
Purchasing
Reparation av befintliga områden eller tjänster