natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Also, airBaltic explains that the previous management of the company entered into many disadvantageous contracts and concluded transaction without business rationale, besides setting up an opaque corporate and organisational structure.
Det stämmer att airBaltic hade ett negativt eget kapital på 19,2 miljoner lats (27,18 miljoner euro) 2009, vilket ökade till 23,3 miljoner lats (32,99 miljoner euro) 2010, till 105,6 miljoner lats (149,51 miljoner euro) 2011 och till 125,1 miljoner lats (177,12 miljoner euro) 2012.
Also according to airBaltic, when Latvia decided to participate and to execute the Agreement, it acted as a rational private investor. airBaltic notes that Latvia's investment was concomitant to that of BAS and that it had required severe sacrifices from BAS and other private investors.
Tabell
In addition, the Agreement included sufficient safeguards to ensure that Latvia's interest were fully protected against BAS; using these safeguards was — according to airBaltic — more rational for Latvia than to breach its investment commitments, thereby causing the company to go bankrupt, destroying the value of the existing shareholders and exposing itself to damage claims by the private investors.
AirBaltics finansiella nyckeltal 2007–juni 2011 (tusen lats)
On this basis, airBaltic concludes that the decision of Latvia to enter into the Agreement does not contain elements of state aid.
Nettoresultat
As regards the acquisition by the State of 0 %-coupon bonds from airBaltic in April 2010 (measure 4), airBaltic is of the opinion that it was economically rational and a fully concomitant investment of the State and BAS and thereby concludes that it did not entail state aid.
Rörelsekostnader
In relation to the payment of EUR 2,8 million by Latvijas Krājbanka to airBaltic on 21 and 22 November 2011 (measure 5), airBaltic considers that these were decisions taken in the course of airBaltic's business and that they concern private funds, thereby excluding the presence of State resources.
Finansiella utgifter
Finally, airBaltic highlights the role of airBaltic in keeping Latvia connected with the rest of the EU and provides some information on the implementation of the reShape plan by the new management of the company.
Eget kapital
As regards the comments provided by three individuals on behalf of creditors of airBaltic, they had a similar structure.
Enligt punkt 10 c i undsättnings- och omstruktureringsriktlinjerna anses ett företag befinna sig i svårigheter om det uppfyller villkoren i nationell lagstiftning för att vara föremål för ett kollektivt insolvensförfarande.
In addition, they made reference to certain unpaid debts of airBaltic which apparently had their origin in the Agreement and which allegedly had led some of the creditors into insolvency.
Kommissionen konstaterar emellertid att domstolen påståtts ha avslagit ansökan om rättsligt skydd några dagar senare, uppenbarligen på grund av förhandlingarna mellan Lettland och BAS som ledde till avtalet.
OBSERVATIONS FROM LATVIA ON THE COMMENTS OF INTERESTED THIRD PARTIES
Oavsett detta anser kommissionen att airBaltic i alla händelser förefaller vara ett företag i svårigheter i den mening som avses i punkt 11 i undsättnings- och omstruktureringsriktlinjerna.
In its observations on the comments of third parties, Latvia agreed with airBaltic's views that the measures under assessment did not entail state aid.
Företaget förefaller emellertid ha lyckats nå vinst 2009 endast på grund av den ovanligt stora oljeprissänkningen.
In relation to Ryanair's comments, Latvia observes that the case-law highlighted by Ryanair — suggesting that the State should have liquidated airBaltic instead of providing it with funds — is not applicable, since at the time the State was not a major creditor of airBaltic but merely a shareholder.
Såsom anges i beslutet att inleda förfarandet förefaller företagets återhämtning av lönsamheten 2009 vara en tillfällig händelse till följd av ovanliga omständigheter, och inte någon strukturell tendens.
According to Latvia, the private creditor test is not adequate to assess the rationality of the State's investment decisions in this case.
Företagets skuld och ekonomiska utgifter ökade betydligt mellan 2008 och 2009, men särskilt mellan 2009 och 2010, då finansieringskostnaderna ökade från 3,8 miljoner lats (5,38 miljoner euro) till 17,4 miljoner lats (24,64 miljoner euro) [30].
In addition, Latvia argues that when it decided to enter into the Agreement it chose to suffer losses in the short-term with a view to return to profitability in the long-term and these investment decisions were taken at the initiative of BAS.
Dessutom ökade airBaltics kostnadsrelaterade variabler i en takt på [5–10] % per år, dvs. snabbare än de intäktsrelaterade variablerna, som ökade med [2–7] % per år.
Latvia also notes that the losses of airBaltic had been reduced and dismisses the arguments of Ryanair as groundless.
Kommissionen drar därför slutsatsen att airBaltic åtminstone från 2011 var ett företag som befann sig i svårigheter i den mening som avses i undsättnings- och omstruktureringsriktlinjerna.
Finally, in what relates to the comments of the individuals on behalf of creditors of airBaltic, Latvia considers that they are unrelated to the measures set out in the opening decision and that they seemed to be aimed at improving the creditors' position in their commercial litigations with airBaltic.
FÖREKOMST AV STATLIGT STÖD
ASSESSMENT OF THE MEASURES
Enligt artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.
This decision addresses as a preliminary point the issue of whether airBaltic is a firm in difficulty in the meaning of the R&R Guidelines (section 7.1 below).
För att kunna avgöra förekomsten av statligt stöd måste kommissionen bedöma huruvida de kumulativa kriterierna i artikel 107.1 i EUF-fördraget (dvs. överföring av statliga medel, selektiv fördel, eventuell snedvridning av konkurrensen och inverkan på handeln inom EU) är uppfyllda för de sex åtgärderna i fråga.
It then analyses whether the measures under examination entail state aid to airBaltic within the meaning of Article 107(1) TFEU (section 7.2 below) and whether any such aid is lawful (section 7.3 below) and compatible with the internal market (section 7.4 below).
Åtgärderna 1, 2, 3 och 6 som en enda transaktion
DIFFICULTIES OF AIRBALTIC
Lettland hävdar att åtgärd 1 måste bedömas tillsammans med åtgärderna 2, 3 och 6 eftersom de beslutades samma dag, dvs. den 3 oktober 2011, vid en tidpunkt då både Lettland och BAS var stora aktieägare i airBaltic.
As a result, in 2008 airBaltic made losses of LVL 28 million (EUR 39,64 million).
Kommissionen instämmer däremot inte i Lettlands argument att de andra åtgärderna måste bedömas tillsammans som en enda transaktion.
In 2009 the company made profits of LVL 6 million (EUR 8,49 million).
Kommissionen anser att BAS och staten den 3 oktober 2011, då avtalet ingicks, med absolut säkerhet åtog sig att bevilja det första statliga lånet (åtgärd 1) och BAS-lånet.
However, in 2010, airBaltic once again incurred losses, of LVL 34,2 million (EUR 48,42 million), which increased to LVL 84,7 million (EUR 119,2 million) in 2011.
Dessa åtgärder kan därför anses ha beviljats på det datumet.
The Commission recalls that the Latvian Minister of Economy stated in June 2011 that airBaltic was close to bankruptcy [28], while the press reported that the company filed for legal protection from its creditors on 21 September 2011 [29].
De exakta beloppen för det andra statliga lånet (åtgärd 2) och kapitaltillskottet (åtgärd 3) kan däremot inte fastställas med säkerhet utifrån uppgifterna i avtalet.
Indeed, airBaltic had negative equity of LVL 19,2 million (EUR 27,18 million) in 2009, which increased to LVL 23,3 million (EUR 32,99 million) in 2010, to LVL 105,6 million (EUR 149,51 million) in 2011 and to LVL 125,1 million (EUR 177,12 million) in 2012.
I detta avseende konstaterar kommissionen att det i artikel 7.1 i avtalet anges att det förutsebara kapitaltillskottet (till följd av kapitaliseringen av det första och det andra statliga lånet och BAS-lånet, tillsammans med ett kontantbidrag från BAS) inte skulle överstiga 100 miljoner lats (141,58 miljoner euro).
Table
Följande bör dock noteras: För det första angavs endast beloppen för det första statliga lånet och BAS-lånet i avtalet, till beloppen 16 miljoner lats respektive 14 miljoner lats.
AirBaltic's key financial data 2007 — June 2011 (LVL thousands)
Siffran 100 miljoner lats var endast en prognos, en uppskattning av vad som skulle behövas eller förväntas för att höja det egna kapitalet i slutet av året.
Net result
Beloppet för höjningen av det egna kapitalet fastställdes dock inte tydligt i avtalet.
Operating costs
Det faktiska belopp för höjningen av det egna kapitalet som överenskoms i december 2011 var faktiskt 110 miljoner lats (se skäl 33), dvs. högre än vad som förutsågs i avtalet.
Financial expenses
Kommissionen anser därför att beloppen för åtgärderna 2 och 3 inte fastställdes eller var möjliga att fastställa den 3 oktober 2011.
Shareholders' equity
När det gäller åtgärd 6 konstaterar kommissionen likaså att staten när avtalet ingicks den 3 oktober 2011 inte visste om den skulle behöva utnyttja artikel 7.4 i avtalet och se till att den tilldelades fordringarna från de privata fordringsägarna.
Point 10(c) of the R&R Guidelines stipulates that a company is regarded as being in difficulty where it ‘fulfils the criteria under its domestic law for being the subject of collective insolvency proceedings’.
Staten var dessutom inte skyldig att tilldela airBaltic fordringarna från konsortielån 2.
This appeared to be the case of airBaltic at least as of 21 September 2011 — if not earlier — when it filed for legal protection from its creditors.
Lettland hävdar dessutom att de flesta av de privata investerarnas fordringar som skulle förnyas i de två konsortielånen inte hade någon säkerhet.
The Commission however notes that the court allegedly rejected the legal protection a few days later, apparently because of the negotiations between Latvia and BAS that culminated in the Agreement.
Om staten hade låtit företaget gå i konkurs skulle de privata investerarna ha väckt skadeståndstalan mot staten, vilket skulle ha blivit mer kostsamt för staten än att bevilja airBaltic resten av åtgärderna.
Irrespective of this, the Commission considers that, in any event, it would appear that airBaltic is a firm in difficulty within the meaning of point 11 of the R&R Guidelines
Enligt kommissionens åsikt är påståendet att de privata investerarna skulle ha väckt skadeståndstalan mot staten rent hypotetiskt och ogrundat.
In accordance with that provision, a firm may be considered to be in difficulty ‘where the usual signs of a firm being in difficulty are present, such as increasing losses, diminishing turnover, growing stock inventories, excess capacity, declining cash flow, mounting debt, rising interest charges and falling or nil net asset value’.
Dessutom finns det inget som tyder på att Lettland faktiskt beaktade dessa omständigheter när stödet tillhandahölls till airBaltic.
From the table above it emerges clearly that airBaltic has been loss-making since 2008 (with the exception of 2009).
Med hänsyn till ovanstående drar kommissionen slutsatsen att det samtidighetsargument som framförs av de lettiska myndigheterna inte håller.
However, it appears that airBaltic was able to achieve a profit in 2009 only due to the extraordinary drop in fuel prices.
Kommissionen drar slutsatsen att åtgärderna 1, 2, 3 och 6 inte kan anses utgöra en enda transaktion som överenskoms den 3 oktober 2011, och kommer därför att bedöma dem separat.
Therefore, as indicated in the opening decision, it appears that the return to profitability in 2009 was a one-off occurrence due to extraordinary circumstances and not a structural trend.
Det första statliga lånet (åtgärd 1)
The company's debt and financial expenses increased significantly between 2008 and 2009 but in particular between 2009 and 2010, when the cost of financing increased from LVL 3,8 million (EUR 5,38 million) to LVL 17,4 million (EUR 24,64 million) [30].
Kommissionen konstaterar att det första statliga lånet gavs direkt av Lettland via statskassan på begäran av transportministeriet.
It also results that the cost-related variables of airBaltic increased at a rate of [5-10] % per year, that is, faster than the revenue-related variables which increased at [2 — 7] % annually.
Detta anges uttryckligen i avtalet.
Finally, the Commission reiterates the finding in the opening decision that the losses of airBaltic were of such magnitude that in 2010 its negative equity amounted to approximately LVL 23,3 million (EUR 32,99 million), which increased to approximately LVL 105,6 million (EUR 149,51 million) due the additional losses incurred in 2011.
Det står därför klart att åtgärd 1 inbegriper statliga medel och kan tillskrivas staten.
Considering all of the factors mentioned above, it appears that the criteria in point 11 of the R&R Guidelines are met.
Lettland bestrider inte denna punkt.
EXISTENCE OF STATE AID
Vid den tidpunkten var Lettland och BAS företagets största aktieägare och lånen gavs i förhållande till deras aktieinnehav (52,6 % respektive 47,2 %), och på identiska och sammankopplade villkor.
By virtue of Article 107(1) TFEU, any aid granted by a Member State or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Member States, be incompatible with the internal market.
Såsom anges i skäl 45 konstaterade kommissionen i beslutet att inleda förfarandet att BAS beslut att investera i airBaltic kan ha påverkats av myndigheternas vilja att stödja företaget ekonomiskt.
In order to conclude whether state aid is present, the Commission must assess whether the cumulative criteria laid down in Article 107(1) TFEU (i.e. transfer of State resources, selective advantage, potential distortion of competition and effect on intra-EU trade) are met for each of the six measures being assessed.
Det är visserligen sant att den lettiska regeringen hade uttryckt sitt intresse för att upprätthålla airBaltic som det nationella flygbolaget [31], men kommissionen konstaterar att den lettiska statens stöd var under förhandling, inte var fastställt ännu och dessutom var förknippat med villkor.
Measures 1, 2, 3 and 6 as a single transaction
På denna grundval kan kommissionen inte utesluta att det första statliga lånet och BAS-lånet tillhandahölls samtidigt, vilket i sin tur utesluter förekomsten av statligt stöd.
Latvia argues that measure 1 must be assessed together with measures 2, 3 and 6 since they were agreed on the same date, i.e. 3 October 2011, at a point in time when Latvia and BAS were both major shareholders of airBaltic.
Såsom tribunalen har klargjort kan ”den omständigheten att investeringar gjorts parallellt […] således inte i sig vara tillräcklig – inte ens då även privata betydande investeringar gjorts – för att det ska gå att dra slutsatsen att det inte är fråga om något stöd i den mening som avses i artikel 107.1 FEUF, utan att därvid beakta övriga relevanta faktiska och rättsliga omständigheter” [32].
The Commission agrees with the Latvian authorities that the first State loan (measure 1) and the BAS loan cannot be assessed in isolation and must therefore be viewed as part of the overall context of the Agreement, on the basis of which both loans were provided.
Kommissionen har därför också bedömt huruvida den överenskomna räntan på [11–13] % för det första statliga lånet (och BAS-lånet) kan anses ligga på marknadsnivå.
However, the Commission disagrees with the argument of Latvia that the other measures must be assessed together as a single transaction.
När det gäller varumärkena grundades deras värde på det pris för vilket airBaltic hade köpt tillbaka varumärkena från BAS.
The Commission is of the opinion that on 3 October 2011, when the Agreement was entered into, BAS and the State committed with absolute certainty to provide the first State loan (measure 1) and the BAS loan.
För att kunna fastställa säkerhetens likvidationsvärde tillämpade Lettland en rabatt på […] % i enlighet med den lettiska statskassans interna värderingsmetod för säkerheter, som kommissionen anser vara lämplig med tanke på säkerhetens beskaffenhet.
Those measures may therefore be said to have been granted at that date.
På denna grundval uppgick likvidationsvärdet för säkerheten till [15–25] miljoner lats ([21,3_35,5] miljoner euro), vilket var [15–25] % högre än beloppet för det första statliga lånet.
However, the exact amounts of the second State loan (measure 2) and of the capital increase (measure 3) cannot be ascertained with certainty from the information in the Agreement.
Dessutom konstaterar kommissionen att det med tanke på den betydande säkerheten för det första statliga lånet skulle vara förenligt med meddelandet om referensräntor att tillämpa en ränta på [11–13] % [33].
In particular, as regards measure 2, the Agreement merely states that Latvia would provide a loan in proportion to its shareholding but does not quantify it.
Påståendet att en ränta på [11–13] % var förenlig med marknaden underbyggs dessutom ytterligare av att BAS (en privat investerare) hade avstått från sin rätt att ställa BAS-lånet som säkerhet (se skäl 26).
In this respect, the Commission observes that Article 7.1 of the Agreement states that the foreseeable equity increase (resulting from capitalisation of the first and second State loans and the BAS loan, together with an additional cash contribution from BAS) would not exceed LVL 100 million (EUR 141,58 million).
BAS-lånet var därför mer riskabelt än det statliga lånet, men beviljades till samma ränta.
However, the following points should be noted.
Med tanke på de betydande säkerheterna och den ränta som tillämpades drar kommissionen slutsatsen att åtgärd 1 inte innebar en selektiv fördel för airBaltic och att förekomsten av statligt stöd därför kan uteslutas, utan att det är nödvändigt med en vidare bedömning av huruvida de övriga kumulativa villkoren i artikel 107.1 i EUF-fördraget är uppfyllda [34].
First, only the first State loan and the BAS loan were quantified in the Agreement, at respectively LVL 16 million and LVL 14 million.
Räntesänkningen för det första statliga lånet från [11–13] % till [2–4] %
The figure of LVL 100 million was merely a forecast, an estimate of what might be required or expected in terms of equity increase by the end of the year; the amount of the equity increase was not clearly determined in the Agreement.
Den 13 december 2011, dvs. när Lettlands aktieinnehav i airBaltic hade ökat till 99,8 % (se skäl 21), beslutade den lettiska regeringen att godkänna en räntesänkning för det första statliga lånet – och därmed även för BAS-lånet – på [9–11] procentenheter motsvarande riskpremien, från [11–13] % till [2–4] %.
Indeed, the actual amount of the equity increase agreed in December 2011 was in fact LVL 110 million (see recital 33 above), i.e. in excess of what had been foreseen in the Agreement.
Lettland anser att räntesänkningen var motiverad eftersom lånet var riskfritt med tanke på att likvidationsvärdet för säkerheten uppskattades till [15–25] miljoner lats ([21,3–35,5] miljoner euro) dvs. [15–25] % högre än beloppet för det första statliga lånet (se skäl 101).
The Commission is of the view that the amounts of Measures 2 and 3 were not determined or ascertainable on 3 October 2011.
Kommissionen är inte övertygad om Lettlands argument att staten genom att sänka räntan minskade finansieringskostnaderna för airBaltic (eftersom räntan för BAS-lånet också sänktes), som vid den tidpunkten nästan var helägt av staten till 99,8 %.
In addition, the State was not obliged to assign to airBaltic the claims resulting from syndicated loan 2.
Å andra sidan erinrar kommissionen om att det i avtalet vid den tidpunkt då det första statliga lånet och BAS-lånet beviljades angavs att villkoren för båda lånen var identiska och sammankopplade, och att eventuella ändringar av ett av lånen skulle leda till en identisk ändring av det andra lånet.
The assignment of the claims of private investors to the State was a mere eventuality subject to BAS not fulfilling its obligations under the Agreement, something which was not known and which there was no reason to suspect on 3 October 2011.
Räntesänkningen återspeglar därför båda lånen och den mycket höga säkerheten för lånet och det faktum att ingen säkerhet ställts för BAS-lånet förblir oförändrade.
For this reason, measure 6 cannot be considered as having been granted at the moment the Agreement was signed and cannot therefore be considered as pari passu with the first State loan and the BAS loan.
Eftersom BAS redan i förväg hade samtyckt till att koppla BAS-lånets villkor till det första statliga lånets villkor har kommissionen ingen anledning att anse att detta beslut inte överensstämmer med marknaden.
In addition, Latvia argues that most of the claims of the private investors which were supposed to be novated in the two syndicated loans were unsecured, and that had the State let the company go bankrupt, the private investors would have sued the State for damages, which would have been more costly for the State than providing the rest of measures to airBaltic.
På denna grundval drar kommissionen slutsatsen att även om räntesänkningen beaktas innebar åtgärd 1 ingen selektiv fördel för airBaltic och förekomsten av statligt stöd kan därför uteslutas.
In the Commission's view, the claim that the private investors would have sued the State asking for damages is purely hypothetical and not supported by any evidence.
Det andra statliga lånet (åtgärd 2)
In addition, nothing shows that Latvia actually took into account these considerations when providing support to airBaltic.
Det andra statliga lånet beviljades direkt av Lettland via statskassan genom ett beslut från den lettiska regeringen av den 13 december 2011 om att godkänna att finansministeriet från statsbudgeten beviljade ett konvertibelt lån till airBaltic på 67 miljoner lats (94,86 miljoner euro).
In view of the above, the Commission comes to the conclusion that the argument of concomitance raised by the Latvian authorities does not stand.
Åtgärd 2 gavs följaktligen med hjälp av statliga medel och kan därför tillskrivas staten.
For this reason, the Commission concludes that measures 1, 2, 3 and 6 cannot be considered as constituting a single transaction decided on 3 October 2011 and will therefore assess them separately.
Kommissionen konstaterar att BAS vid den tidpunkt då det andra statliga lånet beviljades, dvs. den 13 december 2011, hade förlorat hela sitt aktieinnehav i airBaltic utom en aktie, och att staten nu ägde 99,8 % av företaget.
The first State loan (measure 1)
Staten och BAS befann sig därför inte längre i en jämförbar situation som aktieägare.
The Commission notes that the first State loan was provided directly by Latvia through the State Treasury upon request of the Ministry of Transport.
Lettland hävdar att BAS enligt artikel 7.2 i avtalet, där det anges att Lettland skulle ge ett lån till airBaltic i förhållande till sitt aktieinnehav, var skyldigt att tillhandahålla medel till airBaltic till ett belopp som motsvarade antalet aktier.
This is expressly stated in the Agreement.
BAS skulle göra detta vid tidpunkten för kapitaltillskottet från december 2011 i form av kontanter.
It is therefore clear that measure 1 entails State resources and that it is imputable to the State.
Kommissionen konstaterar emellertid att BAS den 13 december 2011 endast hade en aktie i airBaltic.
Latvia does not contest this point.
Av detta följer att staten skulle ha agerat som en försiktig investerare i en marknadsekonomi och bedömt om BAS, med tanke på de förändrade förhållandena i aktieinnehavet, hade incitament att skjuta till kontanter i företaget vid tidpunkten för kapitaltillskottet.