natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Due to the stability of the Estonian economy in 2013, passenger demand for air transport remained high, which presented other airlines an opportunity to increase their supply and market share [12].
För närvarande har flygbolaget cirka 160 anställda och driver en flygplansflotta bestående av sju flygplan.
In 2013, Turkish Airlines started to operate flights to/from Istanbul and Ryanair added seven new routes, while Lufthansa and airBaltic increased their frequencies.
Estonian Air bildades som ett statligt företag efter Estlands självständighet 1991 från en del av det ryska flygbolaget Aeroflot.
In 2014, new airlines started operating scheduled routes from Tallinn, such as for example TAP Portugal (to/from Lisbon) and Vueling (to/from Barcelona) [13].
Efter privatiseringsförsök och efterföljande ändringar i flygbolagets aktieägarstruktur ägs Estonian Air för närvarande av Estland (97,34 %) och SAS Group (nedan kallat SAS) (2,66 %).
According to the manager of Tallinn Airport, the whole of Estonia can be deemed the catchment area of this airport.
Estonian Air är delägare i ett samriskföretag: Eesti Aviokütuse Teenuste (51 % ägarandel), som erbjuder bränsletjänster till flygplan på Tallinns flygplats.
At the same time, most of Estonia is also located within the catchment area of other international airports such as Helsinki, Riga and Saint Petersburg [14].
Estonian Air var också delägare i samriskföretaget AS Amadeus Eesti (60 % ägarandel), som tillhandahåller bokningssystem och bokningsstöd åt estniska resebyråer, men i början av 2014 såldes ägarandelen till Amadeus IT Group, S.A. [15].
THE BENEFICIARY
Estonian Air har också haft ett helägt dotterbolag, AS Estonia Air Regional, som bedrev kommersiell flygtrafik till närliggande destinationer i samarbete med Estonian Air.
Estonian Air, a stock company under Estonian law, is the flag carrier airline of Estonia, based in Tallinn Airport.
Detta dotterbolag såldes i juni 2013 till Fort Aero BBAA OÜ, ett företag som bedriver trafik med privata jetplan [16].
After privatisation efforts and subsequent changes in the airline’s shareholding structure, Estonian Air is currently owned by Estonia (97,34 %) and the SAS Group (‘SAS’) (2,66 %).
I juni 2012 reviderade Estonian Air sin prognos för 2012 och uppskattade rörelseförlusterna för året till 25 miljoner euro (den ursprungliga budgeten beräknade den årliga förlusten till 8,8 miljoner euro).
Estonian Air participates in one joint venture: Eesti Aviokütuse Teenuste AS (51 % share), which provides refuelling service to aircrafts at Tallinn Airport.
I slutet av juli 2012 befann sig Estonian Air tekniskt sett i konkurs enligt estnisk lag.
Estonian Air also participated in the joint venture AS Amadeus Eesti (60 % share), which provides Estonian travel agencies with booking systems and support, but in early 2014 it sold its stake to Amadeus IT Group, SA [15].
Under räkenskapsåret 2012 gjorde flygbolaget en förlust på 49,2 miljoner euro.
Estonian Air also had a 100 %-owned subsidiary, AS Estonian Air Regional, which operated commercial flights to neighbouring destinations in cooperation with Estonian Air.
Nettoförlusten för Estonian Air under 2013 uppgick till 8,1 miljoner euro [18].
This subsidiary was sold in June 2013 to Fort Aero BBAA OÜ, a private jet operator [16].
Under 2014 uppgick bolagets nettoförlust till 10,4 miljoner euro [19].
Estonian Air has made heavy losses since 2006.
BESKRIVNING AV ÅTGÄRDERNA OCH OMSTRUKTURERINGSPLANEN
More than half of the airline’s equity disappeared between 2010 and 2011.
Detta avsnitt innehåller en beskrivning de åtgärder som är föremål för bedömning, både vad gäller undsättningsärendet (SA.35956), dvs. åtgärderna 1 till 5, och den omstruktureringsplan som anmälts i omstruktureringsärendet (SA.36868).
In that period, the airline lost more than one quarter of its capital.
Kapitalökningen 2009 (åtgärd 1)
Despite capital injections in 2011 and 2012, the airline’s financial situation continued to deteriorate in 2012.
Tallinns flygplats och flygbolaget var ett enda företag fram till 1993, då flygbolaget blev en självständig enhet.
In May 2012, a monthly loss of EUR 3,7 million was incurred, above the budgeted loss of EUR 0,9 million.
År 1996 privatiserade Estland 66 % av aktierna i bolaget.
By the first half of 2012, the losses of Estonian Air had reached EUR 14,9 million [17].
Efter privatiseringen ägdes aktierna enligt följande: 49 % av Maersk Air, 34 % av Estlands ekonomi- och kommunikationsministerium samt 17 % av den lokala investeringsbanken Cresco (nedan kallad Cresco).
In June 2012, Estonian Air revised its forecast for 2012 and estimated EUR 25 million in operational losses for the year (the original budget forecasted an annual loss of EUR 8,8 million).
År 2003 köpte SAS den 49-procentiga ägarandelen från Maersk Air medan övriga aktieinnehav inte förändrades.
By the end of July 2012, Estonian Air had reached a state of technical bankruptcy under Estonian law.
Enligt uppgifter från Estland sökte flygbolaget nytt kapital från aktieägarna under 2009, huvudsakligen av två skäl.
In the financial year 2012, the airline made a loss of EUR 49,2 million.
För det första betalade Estonian Air i början av 2008 en kontant handpenning på […] [20] miljoner euro för att införskaffa tre nya regionaljetflygplan från Bombardier för att uppgradera flygplansflottan med effektivare flygplan.
The net loss of Estonian Air in 2013 amounted to EUR 8,1 million [18].
För det andra fungerade affärsmodellen inte under finanskrisens påfrestningar, och flygbolaget stod inför likviditetsproblem vid slutet av året.
In 2014, its net loss reached EUR 10,4 million [19].
I februari 2009 ökade alla aktieägarna, i relation till sina respektive aktieinnehav, flygbolagets kapital med sammanlagt 7,28 miljoner euro.
DESCRIPTION OF THE MEASURES AND THE RESTRUCTURING PLAN
Estland gav ett kapitaltillskott på 2,48 miljoner euro i kontanter, medan Cresco gav ett på 1,23 miljoner euro, även detta i kontanter.
This section provides a description of the measures under assessment both as regards the rescue case (SA.35956), that is to say, measures 1 to 5, and the restructuring plan notified under the restructuring case (SA.36868).
SAS sköt till kapital på totalt 3,57 miljoner euro, varav 1,21 miljoner euro i kontanter och 2,36 miljoner euro i form av en s.k. debt-to-equity-swap.
The 2009 capital increase (measure 1)
Estonian Airs aktieägarstruktur förändrades inte till följd av åtgärd 1.
Tallinn Airport and the airline were a single company until 1993, when the airline became an independent entity.
Försäljningen av marktjänstavdelningen 2009 (åtgärd 2)
In 1996, Estonia privatised 66 % of the shares of the airline.
I juni 2009 sålde Estonian Air sin marktjänstverksamhet till statligt ägda Tallinns flygplats till ett pris av 2,4 miljoner euro.
After privatisation, the shares were held as follows: 49 % by Maersk Air, 34 % by the Ministry of Economic Affairs and Communications of Estonia, and 17 % by Cresco Investment Bank (‘Cresco’), a local investment bank.
Vid tiden för försäljningen ägdes Tallinns flygplats till 100 % av Estland.
In 2003, SAS bought the 49 % stake of Maersk Air, while the other shareholdings remained the same.
De estniska myndigheterna förklarade att inget förutsättningslöst anbudsförfarande präglat av öppenhet och insyn ägde rum.
According to the information provided by Estonia, the airline sought new capital from its shareholders in 2009 for two main reasons.
Försäljningspriset grundade sig dessutom inte på något expertutlåtande, utan fastställdes på grundval av det bokförda värdet av de tillgångar som var till salu.
First, at the beginning of 2008, Estonian Air made a down payment in cash of EUR […] [20] million to acquire three new Bombardier regional jets in order to upgrade the fleet to more efficient aircraft.
Avskrivna tillgångar togs med i beräkningen av värdet.
Secondly, the business model did not work under the stress of the financial crisis and the airline faced liquidity problems at the end of the year.
Enligt de estniska myndigheterna fastställdes priset i direkta förhandlingar mellan Tallinns flygplats och Estonian Air.
In February 2009 all the shareholders increased the airline’s capital by EUR 7,28 million in proportion to their shareholdings.
Kapitaltillskottet 2010 (åtgärd 3)
Estonia injected in cash EUR 2,48 million, while Cresco provided EUR 1,23 million also in cash.
Den 10 november 2010 sköt Estland till 17,9 miljoner euro (280 miljoner estniska kronor, EEK) i kontanter till Estonian Airs kapital, medan SAS genomförde en s.k. debt-to-equity-swap till ett belopp av 2 miljoner euro.
SAS injected a total of EUR 3,57 million, of which EUR 1,21 million in cash and EUR 2,36 million in the form of a loan-to-equity conversion.
Samtidigt förvärvade SAS Crescos 17-procentiga andel av aktierna i flygbolaget i utbyte mot en avskrivning av den låneskuld på […] euro som Cresco hade till SAS, och därmed upphörde Cresco att vara aktieägare.
The shareholding structure of Estonian Air did not change as a result of measure 1.
Beslutet att förvärva majoritetsägandet i flygbolaget baserades på en affärsplan från 2010 (nedan kallad affärsplanen från 2010).
The sale of the ground handling section in 2009 (measure 2)
Samtidigt ville Estland säkerställa långsiktiga flygförbindelser mellan Tallinn och de viktigaste affärsresmålen och ansåg att det bästa sättet att nå det målet vara att få kontrollen över flygbolaget genom ett kapitaltillskott.
In June 2009, Estonian Air sold its ground handling business to the State-owned Tallinn Airport at a price of EUR 2,4 million.
Kapitalet användes uppenbarligen för förskottsbetalningar på […] miljoner US-dollar för tre Bombardier CRJ900-flygplan som levererades under 2011, och även för att täcka en del av nettoförlusten 2011 på 17,3 miljoner euro.
At the time of the sale, Tallinn Airport was 100 % owned by Estonia.
Till följd av kapitaltillskottet 2010 blev Estland majoritetsägare, med 90 % av aktierna i Estonian Air, medan SAS ägande minskade till 10 %.
The Estonian authorities explained that no open, transparent and unconditional tender took place.
Som anges i skäl 33 upphörde Cresco – som hade 17 % av aktierna i Estonian Air efter flygbolagets privatisering 1996 – att vara aktieägare och beslutade att inte skjuta till mer pengar i flygbolaget [21].
Also, the sale price was not based on an expert opinion but it was based on the book value of the assets for sale.
Kapitalökningen 2011/2012 (åtgärd 4)
Depreciated assets were taken into account by adding value.
I november 2011 beslutade Estland att skjuta till 30 miljoner euro i kapital till Estonian Air och att öka sin andel i bolaget till 97,34 %.
According to the Estonian authorities, the price was established in direct negotiations between Tallinn Airport and Estonian Air.
Efter detta har aktieägarstrukturen i Estonian Air inte förändrats.
On 10 November 2010, Estonia injected EUR 17,9 million (EEK 280 million) in cash into the capital of Estonian Air while SAS carried out a loan-to-equity conversion for an amount of EUR 2 million.
Affärsplanen från 2011 bygger på antagandet att ett större nät och fler avgångar skulle förbättra flygbolagets konkurrenskraft.
At the same time, SAS acquired Cresco’s 17 % stake in the airline in exchange for a EUR […] loan write-off that Cresco held with SAS and thus Cresco ceased to be a shareholder.
Det ansågs att en bra navbaserad struktur (s.k. hub-and-spoke network) skulle locka passagerare och ge flexibilitet att omfördela trafiken via navflygplatser för att bemöta säsongsvariationer eller plötsliga förändringar i efterfrågan.
The decision to acquire the majority ownership of the airline was based on a business plan dating from 2010 (‘the 2010 business plan’).
Dessutom ansåg man att navflygplatsernas volymer skulle göra det möjligt att sänka kostnaden per flygstol genom att utnyttja större flygplan.
At the same time, Estonia wanted to ensure long-term flight connections between Tallinn and the most important business destinations and saw gaining control of the airline through a capital injection as the best way to reach this objective.
Man ansåg att den regionala nätmodellen skulle göra det möjligt för flygbolaget att växa i storlek och minska riskerna.
The capital was apparently used for pre-payments of USD […] million for three Bombardier CRJ900 aircraft which were delivered in 2011, as well as to cover part of the net loss in 2011 amounting to EUR 17,3 million.
Affärsplanen från 2011 innebar också en utökning av förbindelserna till och från Estland, av flygplansflottan och därmed en ökning av personalen för att hantera fler tur-och-returresor.
As a result of the 2010 capital injection, Estonia became majority owner with 90 % of the shares of Estonian Air, while SAS’s participation was diluted to 10 %.
Enligt affärsplanen från 2011 skulle Estonian Air behöva 30 miljoner euro från sina aktieägare och lån från privatbanken […].
As indicated in recital 33, Cresco — which held 17 % of the shares of Estonian Air since the airline’s privatisation in 1996 — ceased to be a shareholder and decided not to inject more money into the airline [21].
Undsättningslån (åtgärd 5)
The 2011/2012 capital increase (measure 4)
Mot bakgrund av Estonian Airs dåliga halvårsresultat 2012 (med förluster på 14,9 miljoner euro) stod det klart för flygbolagets ledning att strategin med en navbaserad struktur i enlighet med affärsplanen från 2011 inte hade lyckats.
The capital injection was carried out in two tranches of EUR 15 million each, one on 20 December 2011 and the other on 6 March 2012.
Undsättningsåtgärden bestod av ett lån på 8,3 miljoner euro från finansministeriet i Estland med en årlig ränta på 15 %.
SAS did not participate to this capital injection and its shareholding was diluted from 10 % to 2,66 %.
En första del av lånet på 793000 euro betalades ut redan den 20 december 2012, den andra delen på 3000000 euro den 18 januari 2013, och återstående 4507000 euro den 11 februari 2013 [22].
Since then, the shareholding structure of Estonian Air has not changed.
Estland åtog sig att överlämna en omstruktureringsplan eller likvidationsplan till kommissionen eller lämna bevis på att lånet hade återbetalats helt senast sex månader efter det att den första stödåtgärden hade genomförts, dvs. den 20 juni 2013.
The capital injection was apparently carried out on the basis of a business plan dated October 2011 (‘the 2011 business plan’).
Den 4 mars 2013 underrättade de estniska myndigheterna kommissionen om sitt beslut av den 28 februari 2013 att öka undsättningslånet med 28,7 miljoner euro på grundval av en begäran från Estonian Air i vilken bolaget beskrev sitt likviditetsbehov.
The 2011 business plan was based on the assumption that a bigger network and more frequencies would improve the airline’s competitiveness.
Av detta belopp beviljades flygbolaget 16,6 miljoner euro den 5 mars 2013, efter att ha undertecknat en ändring av föregående låneavtal, medan återstående 12,1 miljoner euro betalades till Estonian Air den 28 november 2014 [23].
It was considered that a good hub structure (hub-and-spoke network) would attract passengers and allow flexibility to reallocate traffic through a hub to counter seasonality or sudden changes in demand.
Villkoren för det nya undsättningslånet var desamma som för det ursprungliga, dvs. att lånet skulle återbetalas senast den 20 juni 2013 (återbetalningen sköts sedan upp efter anmälan av omstruktureringsärendet) och en ränta på 15 % per år skulle tas ut.
In addition, the hub volumes were considered to allow the lowering of seat cost by utilising bigger aircraft.
Undsättningslånets totalsumma var således 37 miljoner euro, och lånet har utbetalats i sin helhet till Estonian Air i flera omgångar, såsom beskrivs i skälen 40 och 41.
The regional network model was considered to allow the airline to grow in size and reduce risks.
Det anmälda omstruktureringsstödet och omstruktureringsplanen (åtgärd 6)
The 2011 business plan also implied an increase of connections to and from Estonia, of the fleet and consequently an increase of staff to handle more round trips.
Den 20 juni 2013 anmälde Estland ett omstruktureringsstöd på 40,7 miljoner euro till Estonian Air i form av ett kapitaltillskott, som var baserat på en omstruktureringsplan (nedan kallad omstruktureringsplanen) omfattande en femårig omstruktureringsperiod från 2013 till 2017.
According to the 2011 business plan, Estonian Air would require EUR 30 million from its shareholders and loan from the private bank […].
Återställd lönsamhet senast 2016.
Notwithstanding this refusal, Estonia decided to provide EUR 30 million to Estonian Air.
Resultaträkning 2009–2017
Rescue loan facility (measure 5)
(i miljoner euro)
In view of the bad mid-2012 results of Estonian Air (losses of EUR 14,9 million), it became clear to the management of the airline that the hub-and-spoke strategy of the 2011 business plan had not succeeded.
2013 (prognos)
The rescue measure consisted of a loan amounting to EUR 8,3 million provided by the Ministry of Finance of Estonia with an annual interest rate of 15 %.
2015 (prognos)
A first instalment of the loan of EUR 793000 was already disbursed on 20 December 2012, the second instalment of EUR 3000000 on 18 January 2013 and the remaining EUR 4507000 on 11 February 2013 [22].
2016 (prognos)
Estonia committed to communicate to the Commission a restructuring plan or a liquidation plan or proof that the loan had been reimbursed in full not later than six months after the first implementation of the rescue aid measure, namely by 20 June 2013.
2017 (prognos)
On 4 March 2013, the Estonian authorities informed the Commission of their decision dated 28 February 2013 to increase the rescue loan facility by EUR 28,7 million on the basis of a request of Estonian Air setting out its liquidity needs.
Intäkter
Of that amount, EUR 16,6 million were granted to the airline on 5 March 2013 after signing an amendment to the previous loan agreement, while the remaining EUR 12,1 million of the rescue aid facility were provided to Estonian Air on 28 November 2014 [23].
EBT-marginal
The terms of the additional rescue loan were the same as those of the original rescue loan, namely the loan had to be originally reimbursed at the latest by 20 June 2013 (reimbursement was then postponed following the notification of the restructuring case) and an interest of 15 % p.a. would be charged.
Summa eget kapital
The total amount of the rescue loan facility was thus of EUR 37 million and it has been all discharged to Estonian Air in several tranches as described in recitals 40 and 41.
I fråga om lönsamhet, syftar omstruktureringsplanen till att uppnå en avkastning på sysselsatt kapital på 6,2 % och en avkastning på eget kapital på 6,9 % 2016, och 9,8 % respektive 8,9 % år 2017.
On 5 December 2013, at the request of Estonian Air, Estonia decided to lower the interest rate of the rescue loan from the initial 15 % to 7,06 % as from July 2013.
Tabell 2
According to the Estonian authorities, the reason for this decision was that the airline’s risk profile had changed since the rate was set in December 2012.
Prognos för avkastning på eget kapital och avkastning på sysselsatt kapital 2013–2017
The notified restructuring aid and the restructuring plan (measure 6)
Omstruktureringsåtgärder
On 20 June 2013, Estonia notified restructuring aid of EUR 40,7 million to Estonian Air in the form of an equity injection, on the basis of a restructuring plan (‘the restructuring plan’) covering a five-year restructuring period from 2013 to 2017.
För att uppnå detta resultat föreskriver omstruktureringsplanen ett antal nyckelåtgärder.
Return to viability by 2016
Estonian Air har skurit ned sitt linjenät från 24 flyglinjer 2012 till 12, av vilka två är säsongsbegränsade [26].
The restructuring plan aims at restoring Estonian Air’s long-term viability by 2016.
Flygbolaget lägger således ner 12 flyglinjer, vilket betecknats som kompensationsåtgärder (se tabell 4).
The restructuring plan assumes that it will be possible to turn around the existing level of losses from earnings before taxes (‘EBT’) of EUR – 49,2 million in 2012 to break-even level by 2015 and to profitability by 2016.
Nedskärningen i linjenätet medför en kapacitetsminskning på 37 % av erbjudna personkilometer (ASK) [27] och 35 % när det gäller antal erbjudna flygstolar (jämförelse mellan 2013 och 2012 års uppgifter).
According to the restructuring plan’s assumptions, Estonian Air will generate EBT of EUR 1,3 million by 2016.
Estonian Air minskade dessutom erbjudna personkilometer med 23 % på de linjer som behålls som huvudflyglinjer.
Table 1
Estonian Air har redan minskat sin personal från 337 anställda i april 2012 till 197 i mars 2013 och till runt 160 för närvarande, vilket går längre än den ursprungliga planen att minska personalen till 164 anställda.
(in EUR million)
Enligt omstruktureringsplanen planerar Estonian Air också att genomföra en ny prissättningsmodell (färre bokningsklasser/prisgrupper och biljettregler samt uppsplittring av de befintliga produkterna med syfte att generera större kompletterande inkomster) och ett antal åtgärder för att förbättra kvaliteten på sina tjänster, bl.a. av försäljningskanalerna.
2013(f)
Enligt omstruktureringsplanen planerar Estonian Air dessutom att genomföra ett antal åtgärder för att minska kostnaderna, bl.a. teckna ett kollektivavtal om löneökningar, semester och piloternas arbetstid, införa ett anställningskoncept med flerfunktionella befattningar, i synnerhet för backoffice-personal, öka bränsleeffektiviteten genom förbättringar i flygverksamheten, bl.a. minskad starteffekt och finjusteringar, minskade distributions- och beställningskostnader, effektivitetsvinster p.g.a. en enda flygplanstyp i flygplansflottan och omförhandlingar av avtal för exempelvis marktjänster, catering och flygplatsavgifter.
2014(f)
Dessa åtgärder bör ge [20–30] miljoner euro under de kommande fem åren.
2015(f)
Omstruktureringsplanen innehåller också en omorganisation av flygbolagets ledningsgrupp.
2016(f)
Kompensationsåtgärder
2017(f)
Som en del av omstruktureringen har Estonian Air lagt ner totalt 12 flyglinjer, vilket betecknats som kompensationsåtgärder.
Revenues
Omstruktureringsplanen betonar också att de ankomst- och avgångstider som flygbolaget avstått på flygplatserna London Gatwick (LGW), Helsingfors (HEL) och Wien (VIE) bör betraktas som kompensationsåtgärder eftersom dessa är samordnade (kapacitetsbegränsade) flygplatser.
Total equity
Flyglinjer som betecknas som kompensationsåtgärder
Concerning profitability, the restructuring plan aims at achieving a return on capital employed (‘ROCE’) of 6,2 % and a return on equity (‘ROE’) of 6,9 % by 2016, and of 9,8 % and 8,9 % respectively by 2017.
Kabinfaktor (2012)
Table 2
Täckningsbidrag 1 (”level 1 contribution”) [28] (2012)
Forecasted ROE and ROCE 2013-2017
Täckningsbidrag 2 (”DOC contribution”) [29] (2012)
Restructuring measures
Lönsamhetsmarginal (2012)
To achieve those results, the restructuring plan envisages a number of key actions.
Kapacitet som avståtts i erbjudna personkilometer (ASK) (% jämfört med total kapacitet före omstruktureringen)
For instance, Estonian Air decreases the size of its fleet, passing from 11 aircraft in December 2012 to 7 planes as of August 2013.
Eget bidrag
The airline also rationalises the fleet: from the initial aircraft mix (including four Embraer E170, three Bombardier CRJ900, three Saab 340 and one Boeing 737), Estonian Air aims at having a single- type fleet of seven CRJ900 by the end of 2015.
Enligt omstruktureringsplanen skulle det egna bidraget bestå av 27,8 miljoner euro från den planerade försäljningen av tre flygplan 2015, 7,5 miljoner euro från försäljning av egendom, 2 miljoner euro från försäljning av andra tillgångar utanför kärnverksamhet samt 0,7 miljoner euro från ett nytt lån från […].
Estonian Air has downsized its route network, passing from 24 routes available in 2012 to 12 routes, of which two are seasonal [26].
Resterande del av omstruktureringskostnaderna skulle finansieras av omstruktureringsstöd från Estland på 40,7 miljoner euro i form av eget kapital, varav en del skulle användas för att återbetala undsättningslånet.
The airline thus discontinued 12 routes, which are designated as compensatory measures (see Table 4).
Risk- och scenarioanalys