natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Sweden informed the Commission of a measure to prohibit the placing on the market of firewood machines Hammars vedklipp 5,5 hk and Hammars vedklipp 7,5 hk manufactured by Hammars Verkstad AB, Lustebo 40, SE-790 20 Grycksbo, Sweden
Sverige har underrättat kommissionen om en åtgärd för att förbjuda utsläppande på marknaden av vedhuggningsmaskinerna Hammars vedklipp 5,5 hk och Hammars vedklipp 7,5 hk som tillverkas av Hammars Verkstad AB, Lustebo 40, SE-790 20 Grycksbo, Sverige
The firewood machines were bearing the CE marking, according to Directive 2006/42/EC.
Vedhuggningsmaskinerna är CE-märkta enligt direktiv 2006/42/EG.
The reason for taking the measure given by Sweden was the non-conformity of the firewood machines with the essential health and safety requirements set out in points 1.1.2 (Principles of safety integration) and 1.3.7 (Moving parts) of Annex I to Directive 2006/42/EC since the machines have no guards or protective devices to protect against risks from moving parts.
Det skäl till att vidta åtgärden som Sverige angav var att vedhuggningsmaskinerna inte uppfyllde de grundläggande hälso- och säkerhetskraven i punkt 1.1.2 (Principer för integration av säkerheten) och punkt 1.3.7 (Rörliga delar) i bilaga I till direktiv 2006/42/EG, eftersom maskinerna inte har några skydd eller skyddsanordningar mot risker föranledda av rörliga delar.
The Commission invited Hammars Verkstad AB to present its observations on the measure taken by Sweden.
Kommissionen uppmanade Hammars Verkstad AB att inkomma med synpunkter på den åtgärd Sverige vidtagit.
Hammars Verkstad replied to the Commission that log cutter which replaced both a saw and a dedicated log splitter had a far lower risk for operator injury seen as a system.
Hammars Verkstad svarade kommissionen att en vedhuggningsmaskin, dvs. ett system som integrerar både sågning och klyvning, innebär mycket mindre skaderisker för användaren.
The Commission asked the manufacturer for supporting documents to substantiate the argument concerning the risk classification as part of the conformity assessment carried out.
Kommissionen bad tillverkaren tillhandahålla dokumentation som stödde denna åsikt om hur risken skulle klassificeras vid bedömningen av överensstämmelse.
No reply has been received.
Inget svar har inkommit.
Examination of the evidence provided by Sweden demonstrate that the firewood machines Hammars vedklipp 5,5 hk and Hammars vedklipp 7,5 hk manufactured by Hammars Verkstad AB, Lustebo 40, SE-790 20 Grycksbo, Sweden
En granskning av det underlag som Sverige lämnat visar att vedhuggningsmaskinerna Hammars vedklipp 5,5 hk och Hammars vedklipp 7,5 hk som tillverkas av Hammars Verkstad AB, Lustebo 40, SE-790 20 Grycksbo, Sverige
, fail to satisfy the essential health and safety requirements set out in Directive 2006/42/EC and that this non-conformity gives rise to serious risks of injury to users.
, inte uppfyller de grundläggande hälso- och säkerhetskraven i direktiv 2006/42/EG och att denna bristande överensstämmelse innebär allvarliga skaderisker för användarna.
It is therefore appropriate to consider the measure taken by Sweden as justified,
Åtgärden som Sverige vidtagit bör därför betraktas som berättigad.
The measure taken by Sweden to prohibit the placing on the market of firewood machines — Hammars vedklipp 5,5 hk and Hammars vedklipp 7,5 hk manufactured by Hammars Verkstad AB, Lustebo 40, SE-790 20 Grycksbo, Sweden
Den åtgärd Sverige vidtagit för att förbjuda utsläppande på marknaden av vedhuggningsmaskinerna Hammars vedklipp 5,5 hk och Hammars vedklipp 7,5 hk som tillverkas av Hammars Verkstad AB, Lustebo 40, SE-790 20 Grycksbo, Sverige
, is justified.
, är berättigad.
Commission Decision (EU) 2015/1091
Kommissionens beslut (EU) 2015/1091
on the measures SA.34191 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2012/CP) implemented by Latvia for A/S Air Baltic Corporation (airBaltic)
om åtgärderna SA.34191 (2012/C) (f.d.
(notified under document C(2014) 4552)
2012/NN) (f.d.
(Only the English text is authentic)
2012/CP) som Lettland har genomfört till förmån för A/S Air Baltic Corporation (airBaltic)
(Text with EEA relevance)
[delgivet med nr C(2014) 4552]
Having regards to the decision by which the Commission decided to initiate the procedure laid down in Article 108(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union, in respect of the aid SA.34191 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2012/CP) [1],
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket,
Having called on interested parties to submit their comments pursuant to the provisions cited above and having regard to their comments,
med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,
Whereas:
med beaktande av det beslut genom vilket kommissionen beslutade att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, vad gäller stöd SA.34191 (2012/C) (f.d.
PROCEDURE
2012/NN) (f.d.
THE PRE-NOTIFICATION — SA.33799 (2011/PN)
2012/CP) [1],
By SANI notification No 6332 of 18 October 2011, registered on 20 October 2011, Latvia pre-notified to the Commission a LVL 16 million (EUR 22,65 million) [2] loan in favour of A/S Air Baltic Corporation (‘airBaltic’ or ‘the company’).
efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig och med beaktande av dessa synpunkter, och
The Latvian authorities were of the view that the loan did not constitute state aid but nonetheless pre-notified it for reasons of legal certainty and transparency.
av följande skäl:
This pre-notification was registered with reference number SA.33799 (2011/PN).
FÖRFARANDE
The Commission requested additional information by e-mails of 16 November 2011, 17 November 2011, 1 December 2011, and 9 December 2011, to which the Latvian authorities respectively replied by e-mails of 16 November 2011, 22 November 2011, 7 December 2011, and 13 December 2011.
Genom SANI-anmälan nr 6332 av den 18 oktober 2011, registrerad den 20 oktober 2011, förhandsanmälde Lettland till kommissionen ett lån på 16 miljoner lettiska lats (22,65 miljoner euro) [2] till förmån för A/S Air Baltic Corporation (nedan kallat airBaltic eller företaget).
On 4 January 2012, Latvia submitted additional information and explained that the LVL 16 million loan — referred to in paragraph 1.1 above — had been provided to the company already on 21 October 2011 without prior Commission authorisation.
De lettiska myndigheterna ansåg inte att lånet utgjorde statligt stöd, men valde ändå att förhandsanmäla det av rättssäkerhetsskäl och för öppenhetens skull.
In addition, on 13 December 2011, the Latvian State decided to increase the capital of the company and on 14 December 2011 it granted a second loan to airBaltic.
Förhandsanmälan registrerades med referensnumret SA.33799 (2011/PN).
In view of the fact that the measure had been granted to the company and of a complaint received on 9 January 2012 (see section 1.2 below), the Latvian authorities withdrew their pre-notification by e-mail of 21 February 2012.
Den 4 januari 2012 lämnade Lettland kompletterande upplysningar och förklarade att lånet på 16 miljarder lats – som nämns i skäl 1.1 – hade beviljats företaget redan den 21 oktober 2011, utan kommissionens förhandsgodkännande.
State aid case SA.33799 (2011/PN) was administratively closed on 27 February 2012.
Den 13 december 2011 beslutade dessutom den lettiska staten att höja företagets kapital och den 14 december 2011 beviljade den airBaltic ett andra lån.
THE COMPLAINTS — SA.34191 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2012/CP)
Eftersom åtgärden hade beviljats företaget och med hänsyn till ett klagomål som mottogs den 9 januari 2012 (se avsnitt 1.2), drog de lettiska myndigheterna tillbaka sin förhandsanmälan genom e-post av den 21 februari 2012.
By letter of 23 January 2012, the Commission sent the complaint for comments to Latvia, who replied on 13 March 2012.
KLAGOMÅLEN – SA.34191 (2012/C) (f.d.
By letter of 14 May 2012, the Commission requested additional information from Latvia, provided on 16 July 2012.
2012/NN) (f.d.
By letter of 18 July 2012, registered on 20 July 2012, the Commission received a new complaint from Mrs Inga Piterniece, former member of the board of BAS, regarding an additional measure allegedly granted by the Latvian State to airBaltic.
2012/CP)
By e-mail of 24 July 2012, the Commission sent the new complaint for comments to Latvia, who replied on 22 August and 4 September 2012.
Den 9 januari 2012 mottog kommissionen ett klagomål som ingetts av det privata företaget SIA Baltijas aviācijas sistēmas (nedan kallat BAS eller klaganden), tidigare aktieägare i airBaltic, beträffande ett antal åtgärder som påståtts hade beviljats airBaltic av den lettiska staten.
By letter dated 20 November 2012, the Commission informed Latvia that it had decided to initiate the procedure laid down in Article 108(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union (‘TFEU’) in respect of the aid (‘the opening decision’).
Genom e-post av den 24 juli 2012 översände kommissionen klagomålet till Lettland för ett yttrande.
The Commission requested information to Latvia by letter of 6 March 2013, replied to on 8 April 2013.
Möten med de lettiska myndigheterna, deras rådgivare samt företrädare för airBaltic hölls den 5 juli och den 17 augusti 2012.
In addition, a meeting with the Latvian authorities took place on 25 June 2013, after which Latvia submitted additional information on 14 August, 18 September, 9 and 25 October 2013.
Genom en skrivelse av den 20 november 2012 underrättade kommissionen Lettland om att den beslutat att inleda det förfarande som föreskrivs i artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget) med avseende på stödet i fråga (nedan kallat beslutet att inleda förfarandet).
Additional meetings with the Latvian authorities and their legal representatives took place on 22 October and 22 November 2013, as well as on 10 January 2014.
Lettland lämnade kompletterande upplysningar den 7 och den 8 november och den 2, den 13 och den 20 december 2013 samt den 28 och den 31 januari, den 28 februari, den 24 och den 26 mars, den 9 april samt den 16 maj 2014.
Latvia submitted additional information on 7 and 8 November, 2, 13 and 20 December 2013, and on 28 and 31 January, 28 February, 24 and 26 March, 9 April and 16 May 2014.
Kommissionen mottog synpunkter från Ryanair och airBaltic samt från tre personer som företrädde airBaltics fordringsägare (FLS, AB Jet och Eurobalt Junipro).
The Commission decision to initiate the procedure was published in the Official Journal of the European Union [3] on 8 March 2013.
Kommissionen översände dessa synpunkter till Lettland som gavs tillfälle att bemöta dem.
The Commission received observations from Ryanair and airBaltic, as well as three individuals on behalf of creditors of airBaltic (FLS, AB Jet and Eurobalt Junipro).
Genom en skrivelse av den 4 juli 2014 samtyckte Lettland till att avstå från sina rättigheter enligt artikel 342 i EUF-fördraget jämförd med artikel 3 i rådets förordning nr 1/1958, och till att detta beslut skulle antas och meddelas på engelska.
The Commission forwarded these observations to Latvia, which was given the opportunity to react; Latvia's comments were received by letter dated 27 May 2013.
DEN LETTISKA LUFTFARTSMARKNADEN
By letter dated 4 July 2014, Latvia agreed to waive its rights deriving from Article 342 TFEU in conjunction with Article 3 of the EC Regulation (EC) No 1/1958 and to have the present decision adopted and notified in English.
Luftfartsmarknaden i Lettland har expanderat snabbt sedan Lettland anslöt sig till EU.
THE LATVIAN AIR TRANSPORT MARKET
Den globala ekonomiska krisen 2008–2009 slog hårt mot Lettlands ekonomiska tillväxt, vilket även drabbade luftfartsmarknaden.
The air transport market in Latvia has rapidly expanded since Latvia joined the EU.
Till följd av krisen minskade antalet direkttrafikpassagerare i Lettland från 3,2 miljoner 2008 till 2,7 miljoner 2009, även om det totala antalet passagerare fortsatte öka tack vare transferpassagerarna.
Between 2003 and 2007, the annual average growth of passengers at Riga International Airport — including point-to-point and transfer passengers — reached 47 %, passing from approximately 700000 passengers in 2003 to 3,2 million in 2007.
Från och med 2010 började den totala marknadstillväxten att öka igen, och nådde en genomsnittlig årlig tillväxt på 12 %.
The entry of low-cost carriers, especially Ryanair, contributed to the market growth as substantial new demand was created with the opening of new routes.
Marknaden för direktpassagerartrafik har i genomsnitt ökat med 9 % per år, medan ökningen på transferpassagerarmarknaden nådde 18 % per år.
The global economic crisis of 2008-2009 severely hit the economic growth of Latvia and as a consequence its air transport market.
Om man ser framåt förväntas den lettiska luftfartsmarknaden att fortsätta öka med en årlig tillväxttakt på 7 % mellan 2012 och 2015.
As a result of the crisis, the number of point-to-point passengers in Latvia decreased from 3,2 million in 2008 to 2,7 million in 2009, although the total number of passengers continued to grow thanks to transfer passengers.
Rigas internationella flygplats är ledande i Östersjöregionen.
As of 2010, overall market growth resumed, reaching an average 12 % annual growth.
År 2011 reste omkring 5,1 miljoner passagerare till/från Riga, jämfört med 1,9 miljoner passagerare som reste till/från Tallinn och 1,7 miljoner som reste till/från Vilnius.
While the point-to-point passenger market has increased on average 9 % annually, the increase in the transfer passenger market reached 18 % per year.
År 2011 transporterade airBaltic 66 % av de passagerare som flög via Riga, medan Ryanair, det näst största flygbolaget och airBaltics största konkurrent, transporterade 20 %.
Going forward, it is expected that the Latvian air transport market will continue to grow at an annual growth rate of 7 % between 2012 and 2015.
Femton andra bolag flög till/från Riga (flygbolag med fullserviceutbud och lågprisbolag), och stod för 14 % av det totala antalet passagerare [4].
In 2011, approximately 5,1 million passengers travelled to/from Riga, compared to 1,9 million passengers travelling to/from Tallinn and 1,7 million passengers travelling to/from Vilnius.
Flygbolaget airBaltic etablerades 1995 genom ett gemensamt företag mellan Scandinavian Airlines (nedan kallat SAS) och den lettiska staten.
In 2011, airBaltic carried 66 % of the passengers flying via Riga, while Ryanair, second largest operator and main competitor of airBaltic, carried 20 %.
I januari 2009 sålde SAS hela sitt innehav i företaget (47,2 %) till BAS.
15 other companies operated to/from Riga (full-service providers and low-cost carriers) accounting for 14 % of all passengers.
I oktober 2011 var airBaltics aktieägare den lettiska staten – via transportministeriet – med 52,6 % av aktierna, BAS med 47,2 %, och det ryska flygbolaget Transaerol som innehade återstoden (0,2 %).
[4]
Vid den tidpunkten var Bertolt Flick airBaltics styrelseordförande och vd.
THE BENEFICIARY
Sedan den 1 november 2011 är Martin Gauss, tidigare vd för Malév, airBaltics vd.
airBaltic was established in 1995 through a joint venture between Scandinavian Airlines SAS and the Latvian State.
Enligt de upplysningar som lämnats av de lettiska myndigheterna förefaller BAS ha ställt sitt aktieinnehav på 47,2 % i airBaltic som säkerhet hos Latvijas Krājbanka, det lettiska dotterbolaget till den litauiska banken Snoras [6].
In January 2009, SAS sold its entire stake in the company (47,2 %) to BAS.
Den 16 november 2011 gick Snoras omkull och förstatligades [7].
From information published in the press, it appears that BAS was set up as a private company wholly owned by Mr Bertolt Flick until December 2010, when 50 % of its shares were transferred to the Bahamas-registered Taurus Asset Management Fund Ltd (‘Taurus’).
Den 17 november 2011 beordrade Lettlands finansinspektionsmyndighet FKTK (nedan kallad FKTK) en begränsning av Latvijas Krājbankas banktransaktioner över 100000 euro [8].
As of October 2011, airBaltic's shareholders were the Latvian State — through the Ministry of Transport — with 52,6 % of the shares and BAS with 47,2 %, the rest (0,2 %) being held by the Russian airline Transaero.
Genom ett beslut av FKTK av den 21 november 2011 avbröts Latvijas Krājbankas verksamhet och en övervakningsförvaltare utsågs [9].
At the time, the president and CEO of airBaltic was Mr Bertolt Flick.
Enligt de upplysningar som lämnats verkar BAS inte ha uppfyllt vissa finansiella skyldigheter gentemot Latvijas Krājbanka.
Since 1 November 2011, the CEO of airBaltic is Mr Martin Gauss, former CEO of Malév.
Till följd av detta sålde Latvijas Krājbanka den 30 november 2011 samtliga aktier utom en av de airBaltic-aktier som tidigare ägts av BAS till transportministeriet till nominellt värde, på totalt 224453 lats (317787 euro) [10].
On the basis of the information provided by the Latvian authorities, it appears that BAS had pledged its 47,2 % shareholding in airBaltic as collateral to Latvijas Krājbanka, the Latvian subsidiary of the Lithuanian bank Snoras [6].
Detta ledde till att Lettlands aktieinnehav i airBaltic ökade till 99,8 procent, medan BAS endast behöll en aktie.
On 16 November 2011, Snoras collapsed and was nationalised [7].
Av pressuppgifterna framgår också att BAS aktieägare även hade ställt sina aktier i BAS som säkerhet hos Latvijas Krājbanka [11].
On 17 November 2011, the Finance and Capital Markets Commission of Latvia (‘FCMC’) ordered a limitation of the banking operations of Latvijas Krājbanka in excess of EUR 100000 [8].
Den 6 februari 2012 och inom ramen för insolvensförfarandet avseende BAS [12], övertog ett dotterbolag till Latvijas Krājbanka BAS aktier från de tidigare aktieägarna och utsåg en ny ledning.
By order of the FCMC of 21 November 2011, the operations of Latvijas Krājbanka were suspended and a management of trustees was appointed [9].
Enligt uppgift köpte den lettiska staten den 8 juni 2012 BAS enda aktie i airBaltic för 1 lats.
According to the information provided, it appears that BAS defaulted on some of its financial obligations towards Latvijas Krājbanka.
Från detta datum är därför BAS inte längre aktieägare i airBaltic [13].
As a result, on 30 November 2011, Latvijas Krājbanka sold all except one of the airBaltic shares previously owned by BAS to the Ministry of Transport at their nominal value, totalling LVL 224453 (EUR 317787).
När det gäller airBaltics ekonomiska situation har de lettiska myndigheterna förklarat att företagets svårigheter började 2008 till följd av den globala ekonomiska recessionen och de drastiska oljeprishöjningarna.
As a result, Latvia's shareholding in airBaltic increased to 99,8 %, while BAS retained just one share.
Detta ledde till att airBaltic fick en förlust på 28 miljoner lats (39,64 miljoner euro).
It also appears from the press that the shareholders of BAS had also pledged their shares in BAS as security with Latvijas Krājbanka [11].
År 2009 gick företaget emellertid med vinst igen, med 14 miljoner lats (19,82 miljoner euro) [14].
On 6 February 2012, in the context of insolvency proceedings relating to BAS, [12] a subsidiary of Latvijas Krājbanka took over BAS' shares from its prior shareholders and appointed a new management.
År 2010 gjorde airBaltic förlust igen, med 34,2 miljoner lats (48,42 miljoner euro).
Finally, it appears that on 8 June 2012 the Latvian State purchased from BAS its sole share in airBaltic for LVL 1.
I juni 2011 förklarade den lettiska finansministern att airBaltic hade gått med en förlust på 18 miljoner lats (25,48 miljoner euro) under de fem första månaderna 2011 och att företaget var nära konkurs [15].
Therefore, as of this date, BAS is no longer shareholder of airBaltic [13].
Den 21 september 2011 ansökte airBaltic om rättsligt skydd mot sina fordringsägare [16].
In relation to the financial situation of airBaltic, the Latvian authorities have explained that the difficulties of the company started in 2008, due to the global economic recession and the drastic oil price increase.
Revisionsresultaten för 2011 visar en förlust på 83,5 miljoner lats (118,22 miljoner euro).
As a result, in 2008 airBaltic had losses of LVL 28 million (EUR 39,64 million).
Den 27 augusti 2012 offentliggjorde Lettland en intresseanmälan riktad till eventuella investerare om att förvärva 50 % minus en rösträtt i airBaltics kapital [17], även om andra typer av transaktioner inte uteslöts.
In 2009, the company however turned back to profits of LVL 14 million (EUR 19,82 million).
Det viktigaste kriteriet för valet av investerare var förmågan att stödja airBaltics utveckling, investerarens anseende och erfarenhet samt dess ekonomiska resurser.
In 2010, airBaltic again made losses of LVL 34,2 million (EUR 48,42 million).
Förfarandet skulle avslutas under 2014.
In June 2011, the Latvian Minister of Economy said that airBaltic operated with a loss of LVL 18 million (EUR 25,48 million) in the first five months of 2011 and was close to bankruptcy.
BESKRIVNING AV ÅTGÄRDERNA
airBaltic filed for legal protection from its creditors on 21 September 2011.
AVTALET AV DEN 3 OKTOBER 2011: DET FÖRSTA STATLIGA LÅNET OCH BAS-LÅNET
The audited results for 2011 show a loss of LVL 83,5 million (EUR 118,22 million).
På grundval av ett avtal av den 3 oktober 2011 (nedan kallat avtalet) beviljade lettiska staten airBaltic ett lån på 16 miljoner lats (22,65 miljoner euro) (nedan kallat det första statliga lånet, åtgärd 1) utöver ett annat lån på 14 miljoner lats (19,82 miljoner euro) från BAS (nedan kallat BAS-lånet).
On 27 August 2012, Latvia published an invitation for potential investors to express their interest in acquiring 50 % minus one vote of airBaltic's capital, [17] although transactions of a different nature were not excluded.
Båda lånen hade identiska och sammankopplade villkor, och utgångsräntan fastställdes till [11–13] % [18].
The main criteria for choosing an investor would be the ability to support airBaltic's development, the investor's reputation and experience as well as its financial resources.
Vid tidpunkten för beviljandet av lånet till airBaltic avstod BAS dock från sina rättigheter att ställa BAS-lånet som säkerhet.
The process is aimed for conclusion during 2014.
Ett av avtalsvillkoren var också att staten senast den 15 december 2011 skulle bevilja ett ytterligare lån till airBaltic på icke fastställt belopp i förhållande till dess rösträtter, på identiska villkor som det första statliga lånet.
However, at the time of granting the loan to airBaltic, BAS waived its right to have the BAS loan collateralised.
DET ANDRA STATLIGA LÅNET FRÅN DEN 13 DECEMBER 2011
The Agreement also stipulated that no later than 15 December 2011, the State would grant an additional loan to airBaltic for an undetermined amount in proportion to its voting rights, on identical conditions to the first State loan.
Den 13 december 2011, alltså samtidigt som räntesänkningen för det första statliga lånet (se skäl 30), beslutade den lettiska regeringen att bevilja airBaltic ett konvertibelt lån på 67 miljoner lats (94,86 miljoner euro) till en ränta på [9–11] %, uppdelat i två delbetalningar (nedan kallat det andra statliga lånet, åtgärd 2) [20].
Both State loans were to be capitalised if a number of conditions were met, among which the approval by the board of airBaltic of a business/restructuring plan.
KAPITALTILLSKOTTET TILL AIRBALTIC ENLIGT AVTAL DEN 22 DECEMBER 2011
Article 7 of the Agreement provided for the conditions of the future capital increase of airBaltic.
Vid airBaltics bolagsstämma den 22 december 2011 gick den lettiska staten och BAS – trots att företaget endast hade en aktie i airBaltic vid den tidpunkten – med på ett kapitaltillskott på 110 miljoner lats (155,74 miljoner euro) (nedan kallat kapitaltillskottet, åtgärd 3).
Under Article 7.4, BAS undertook to vote for the capitalisation of the loan and for the capital increase.
Den lettiska staten verkställde sitt beslut att delta i airBaltics kapitaltillskott den 29 december 2011 och konverterade det första statliga lånet och den första delbetalningen av det andra statliga lånet till kapital.