natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In order to assess whether measure 1 entailed an undue selective advantage to airBaltic, the Commission first observes that the first State loan and the BAS loan were agreed on 3 October 2011, i.e. the date of signature of the Agreement.
Faktum är att staten hade förutsett denna möjlighet och tagit med flera försiktighetsåtgärder i avtalet – särskilt i artikel 7.4 – om BAS underlät att uppfylla sina åtaganden.
At that moment in time, Latvia and BAS were the major shareholders of the company and the loans were provided in proportion to their shareholding (52,6 % and 47,2 % respectively), and with identical and linked conditions.
Lettland bekräftar också att den andra delbetalningen av det andra statliga lånet skulle göras i den händelse BAS inte sköt till ytterligare medel.
As indicated in recital 45 above, the Commission had observed in the opening decision that BAS' decision to invest in airBaltic may have been influenced by the willingness of the public authorities to financially support the company.
Enligt artikel 7.4 i avtalet hade staten rätt att köpa alla BAS aktier i airBaltic för 1 lats.
However, while it is true that the Latvian Government had expressed its interest in maintaining airBaltic as the national carrier, [31] the Commission observes that the support of the Latvian State was under negotiation and was still undetermined and subject to conditions.
Vid den tidpunkt då avtalet undertecknades innebar detta en garanti för staten att BAS skulle uppfylla sina åtaganden, annars skulle företaget förlora alla sina aktier i airBaltic.
On this basis, the Commission cannot exclude that the first State loan and the BAS loan were provided concomitantly, thereby excluding the presence of aid.
Situationen förändrades dock radikalt den 30 november 2011, då Latvijas Krājbanka sålde alla aktier i airBaltic som ägdes av BAS utom en till den lettiska staten (se skäl 21).
As the General Court has clarified, ‘simultaneity cannot in itself, even where significant private investments have been made, suffice for a finding that there has been no aid within the meaning of Article [107(1) TFEU] without taking into consideration the other relevant facts and points of law’ [32].
I detta nya sammanhang hade artikel 7.4 inte längre någon mening.
The Commission has therefore also assessed whether the agreed interest rate of [11 — 13] % for the first State loan (and the BAS loan) can be considered to be at market level.
Med en enda aktie hade BAS få anledningar att uppfylla sina åtaganden.
During the course of the formal investigation procedure, Latvia submitted evidence regarding the value of the collateral (trademarks and receivables) which was assessed by the independent auditor […] as part of an audit of the company initiated in the summer of 2011.
Om företaget inte gjorde detta skulle det bara förlora sin enda aktie i airBaltic.
As the receivables (as of 30 September 2011) were part of the relevant financial information, they were also subject to evaluation by […].
En försiktig investerare skulle allvarligt ha övervägt att ge ytterligare medel till airBaltic under dessa nya omständigheter, och skulle allra minst ha bett den andra parten (dvs. BAS) om garantier för att företaget verkligen skulle tillföra medel i företaget.
As regards the trademarks, their value was based on the price at which airBaltic had bought back the trademarks from BAS.
Kommissionen konstaterar dessutom att det förefaller osannolikt att en sådan garanti skulle ha getts eftersom BAS skulle ha behövt skjuta till ett mycket stort belopp – mycket mer än företaget ursprungligen skulle ha kunnat uppskatta – för att återvinna sitt tidigare aktieinnehav på 47,2 % eller ett annat meningsfullt aktieinnehav i airBaltic.
In order to determine the liquidation value of the collateral, Latvia applied a […] % discount rate in accordance with the Latvian Treasury's internal collateral valuation methodology, which the Commission considers to be adequate in view of the nature of the collateral.
Lettland uppger också att det andra statliga lånet beviljades på marknadsvillkor, vilket utesluter eventuella otillbörliga fördelar för airBaltic.
On this basis, the liquidation value of the collateral was LVL [15 — 25] million (EUR [21,3 — 35,5] million) which was [15 — 25] % higher than the amount of the first State loan.
När det gäller säkerheten konstaterade Lettland att samma säkerhet hade använts för det andra statliga lånet som för det första, dvs. fordringar och varumärken tillhörande airBaltic.
In addition, the Commission observes that in view of the significant collateral on the first State loan, applying an interest rate of [11 — 13] % would be in line with the Reference Rate Communication.
Såsom förklaras i skäl 101 uppskattades likvideringsvärdet på säkerheten till [15–25] miljoner lats ([21,3–35,5] miljoner euro).
The assertion that an interest rate of [11 — 13] % was market confirm is moreover reinforced by the fact that BAS (a private investor) had waived its right to have the BAS loan collateralised (see recital 26 above): the BAS loan was therefore more risky than the State loan but was granted at the same interest rate.
Den tillgängliga säkerheten för det andra statliga lånet förefaller således vara låg.
Bearing in mind the level of collateralisation and the interest rate applied, the Commission concludes that measure 1 did not entail a selective advantage to airBaltic and that the presence of state aid can be excluded, without it being necessary to assess further whether the rest of the cumulative conditions of Article 107(1) TFEU would be met [34].
Det finns dessutom ingen anledning att anta att en privat investerare skulle godta att den säkerhet som redan fanns för det första statliga lånet skulle sänkas minst under 100 %.
The reduction of the interest rate of the first State loan from [11 — 13] % to [2 — 4] %
För att fastställa huruvida den ränta som tillämpades på den första delbetalningen av det andra statliga lånet överensstämmer med marknaden kommer kommissionen som bästa tillgängliga underlag att använda den ränta som skulle bli resultatet om meddelandet om referensräntor tillämpades.
On 13 December 2011, i.e. once Latvia's shareholding in airBaltic had increased to 99,8 % (see paragraph (21) above), the Latvian Government decided to authorise a cut in the interest rate on the first State loan — and thus also of the BAS loan — of [9 — 11] percentage points corresponding to the risk premium, from [11 — 13] % to [2 — 4] %.
Basräntan för Lettland var 2,2 % per den 13 december 2011.
Latvia considers that the reduction of the interest rate was justified because the loan was risk-free, given that the liquidation value of the collateral was estimated to be LVL [15 — 25] million (EUR [21,3 — 35,5] million), i.e. [15 — 25] % higher than the amount of the first State loan (see recital 101 above).
Denna siffra bör ökas med en marginal, beroende på stödmottagarens kreditvärdighet och lånets säkerhet.
The Commission is not convinced by the arguments of Latvia when it claims that by lowering the interest rate, the State reduced the funding costs of airBaltic (since the interest rate of the BAS loan was also reduced), which at the time was almost exclusively owned by the State at 99,8 %.
Såsom anges i föregående skäl är säkerheten låg.
This was — according to Latvia — a rational decision for the State since the foregone revenues for the State in the form of interest were compensated by the advantage that the State, as a majority shareholder of airBaltic, derived from the company having to pay lower interest.
Med tanke på airBaltics svårigheter vid den tidpunkten följer det av meddelandet om referensräntor att basräntan bör ökas med en marginal på 1000 räntepunkter, vilket ger en ränta på 12,2 %.
On the other hand, the Commission recalls that at the time the first State loan and the BAS loan were granted, the Agreement stipulated that the conditions of both were identical and linked, and therefore any change in one of the loans would result in an identical change on the other loan.
Det förefaller därför som att räntan på [9–11] % för den första delbetalningen av det andra statliga lånet inte kan anses överensstämma med marknaden.
The reduction of the interest rate is therefore mirrored for both loans and the very significant level of collateralisation of the loan and the fact that the BAS loan was not collateralised remain unchanged.
Den andra delbetalningen av det andra statliga lånet gjordes tillgänglig för företaget den 14 december 2012 till en ränta på [6–8] %.
Since BAS had agreed up front to link the conditions of the BAS loan to those of the first State loan, the Commission has no reasons to consider that this would not be a market-conform decision.
Lettland hävdar att denna ränta är högre än räntan enligt meddelandet om referensräntor och att den därför är förenlig med den marknadsekonomiska investerarprincipen.
On this basis, the Commission concludes that even taking into account the reduction of the interest rate, measure 1 did not entail a selective advantage to airBaltic and the presence of state aid can be excluded.
Enligt meddelandet om referensräntor var den tillämpliga basräntan för Lettland 1,91 % den 14 december 2012.
The second State loan (measure 2)
Den marginal som basräntan ska ökas med beror på stödmottagarens kreditvärdighet och storleken på säkerheten.
The second State loan was provided directly by Latvia through the State Treasury, by means of a decision of the Latvian Government of 13 December 2011 authorising the Ministry of Finance to provide in the State budget for a convertible loan to airBaltic of LVL 67 million (EUR 94,86 million).
Såsom förklaras i skäl 7.1 anser kommissionen att airBaltic var ett företag som befann sig i svårigheter, åtminstone sedan 2011.
Therefore, measure 2 entails State resources and is imputable to the State.
Säkerheten för den andra utbetalningen utgjordes dessutom av airBaltics fordringar och varumärken.
The Commission observes that at the time when the second State loan was provided, i.e. 13 December 2011, BAS had lost its entire shareholding in airBaltic, with the exception of one share, and the State now owned 99,8 % of the company.
Argumenten om att säkerheten var otillräcklig bör gälla med tillämpliga ändringar, och därför bör räntemarginalen ökas med 1000 räntepunkter.
Therefore, the State and BAS were no longer in a comparable position as shareholders.
Referensräntan skulle då bli 11,91 %, vilket är långt högre än den ränta på [6–8] % som faktiskt togs ut.
Latvia argues that pursuant to Article 7.2 of the Agreement, which states that Latvia would provide a loan to airBaltic ‘in proportion to its shareholding’, BAS was obliged to provide funds to airBaltic in an amount corresponding to its number of shares.
Med tanke på ovanstående anser kommissionen att en försiktig investerare i en marknadsekonomi inte skulle ha beviljat airBaltic det andra statliga lånet.
This was to be done by BAS at the time of the capital injection of December 2011 in the form of cash.
På denna grundval drar kommissionen slutsatsen att åtgärd 2 gav airBaltic en otillbörlig fördel.
The Commission notes, however, that on 13 December 2011 BAS only had one share in airBaltic.
Denna fördel var selektiv till sin natur med tanke på att airBaltic var den enda stödmottagaren.
It follows that the State should have adopted the position of a prudent market economy investor and assessed whether, given the change in circumstances concerning the shareholdings, BAS had any incentive to inject cash into the company at the time of the capital increase.
Kommissionen måste också överväga huruvida åtgärd 2 kunde förmodas snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan medlemsstaterna, genom att airBaltic gavs en fördel gentemot konkurrenter som inte mottar statligt stöd.
In fact, the State had foreseen this possibility and included in the Agreement several contingency measures — in particular in Article 7.4 — in case BAS failed to fulfil its commitments.
Det förefaller stå klart att åtgärd 2 kunde påverka handeln inom EU och konkurrensen eftersom airBaltic konkurrerar med andra flygbolag i EU, särskilt sedan den tredje etappen i avregleringen av luftfarten trädde i kraft (nedan kallat det tredje åtgärdspaketet) den 1 januari 1993.
Moreover, as Latvia acknowledges, the second tranche of the second State loan was to be released in the event that BAS failed to provide additional funds.
När det gäller resor på relativt kortare sträckor i EU konkurrerar luftfarten dessutom med väg- och järnvägstransporten, och därför kan även väg- och järnvägstransportörer påverkas.
Article 7.4 of the Agreement gave the State the right to purchase from BAS all its shares in airBaltic for LVL 1.
Åtgärd 2 gav således airBaltic möjlighet att fortsätta sin verksamhet utan att behöva hantera de normala följderna av sin svåra ekonomiska situation.
At the time the Agreement was signed, this meant a guarantee for the State that BAS would fulfil its commitments or else would lose all its shares in airBaltic.
På grundval av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att åtgärd 2 inbegrep statligt stöd till airBaltics fördel i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.
However, the situation changed radically on 30 November 2011, when Latvijas Krājbanka sold all except one of the airBaltic shares owned by BAS to the Latvian State (see recital 21 above).
Kapitaltillskottet av den 22 december 2011 (åtgärd 3)
In this new context, Article 7.4 was deprived of its meaning.
Såsom anges ovan inbegriper det första statliga lånet och den första delbetalningen av det andra statliga lånet statliga medel och kan tillskrivas staten.
Indeed, with only one share, BAS had little incentive to fulfil its obligations: the consequence of not doing so would simply mean losing its only share in airBaltic.
Lånens konvertering till kapital beslutades av Lettlands transportministerium, som var aktieägare i airBaltic till 99,8 % sedan den 30 november 2011.
A prudent market operator would have carefully considered providing additional funds to airBaltic under those new circumstances and, at the very least, would have asked the other party (i.e. BAS) for assurance that it would indeed commit funds to the company.
Därför gavs även åtgärd 3 med hjälp av statliga medel och kan tillskrivas staten.
The Commission notes in addition that it seems unlikely that such assurance would have been given since BAS would have needed to inject a very high amount of money — much more than it could have originally estimated — in order to regain its former shareholding of 47,2 % or any other meaningful level of shares in airBaltic.
Kommissionen delar inte de lettiska myndigheternas åsikt att åtgärd 3 inte inbegriper stöd.
Latvia also indicates that the second State loan was granted at market terms, thereby excluding any undue advantage to airBaltic.
För det första upprepar kommissionen att de slutsatser som dras i avsnitt 7.2.1 är tillämpliga på åtgärd 3.
As regards the collateral, Latvia noted that the second State loan had the same collateral as the first State loan, i.e. receivables and the trademarks of airBaltic.
Kommissionen anser dessutom att åtgärd 3 inte beviljades den 22 december 2011 (dvs. datumet för airBaltics bolagsstämma), utan den 29 december 2011, det datum då staten konverterade sina lån.
As explained in paragraph (101) above, the liquidation value of the collateral was estimated at LVL [15 — 25] million (EUR [21,3 — 35,5] million).It thus appears that the level of collateralisation available for the second State loan would be low.
Enligt de upplysningar som lämnats av de lettiska myndigheterna under det formella granskningsförfarandet hade BAS och staten enligt de tillämpliga reglerna en tidsfrist till den 30 januari 2012 på sig för att formalisera den konvertering som beslutades under airBaltics bolagsstämma.
Moreover, there is no reason to suppose that a private market operator would accept that security already in place on the first State loan would be reduced below at least 100 %.
Kommissionen konstaterar även att Lettland den 29 december 2011 kunde ha hyst rimliga tvivel avseende BAS vilja att uppfylla sina åtaganden.
In order to ascertain the market conformity of the rate applied to the first tranche of the second State loan, the Commission will use as the best available proxy the rate resulting from the application of the Reference Rate Communication.
BAS hade i själva verket redan antytt att det inte skulle konvertera sitt lån.
The base rate for Latvia on 13 December 2011 was 2,2 %.
Lettland tillstår också att syftet med den andra delbetalningen av det andra statliga lånet, som beslutades den 13 december 2011, just var för att räkna med den eventualiteten att BAS inte skulle uppfylla sina åtaganden.
To this figure, a margin should be added depending on the rating of the beneficiary and the collateralisation of the loan.
Sedan den 30 november 2011 befann sig staten och BAS dessutom inte längre i en jämförbar situation som aktieägare eftersom BAS hade förlorat hela sitt aktieinnehav i airBaltic utom en aktie, och staten ägde 99,8 % av företaget.
As indicated in the preceding paragraph, the level of collateralisation is low.
Med tanke på denna utveckling borde staten, innan den faktiskt konverterade de statliga lånen, ha slutit sig till – eller åtminstone haft skäl att misstänka – utifrån BAS åtgärder att företaget inte hade för avsikt att uppfylla sina åtaganden (se skäl 35).
Given the difficulties of airBaltic at the time, it follows from the Reference Rate Communication that a margin of 1000 basis points should be added to the base rate, resulting in a rate of 12,2 %.
Eftersom BAS hade förlorat alla sina aktier i airBaltic utom en, hade den gottgörelse som fastställdes i artikel 7.4 i avtalet – dvs. statens rätt att köpa alla BAS aktier för 1 lats från företaget – inte längre någon mening.
It therefore appears that the interest rate of [9 — 11] % on the first tranche of the second State loan cannot be considered to be market conform.
Staten hade således förlorat sitt medel för att tvinga BAS att hålla sig till överenskommelsen.
The second tranche of the second State loan was made available to the company on 14 December 2012 at an interest rate of [6 — 8] %.
Med tanke på ovanstående faktorer drar kommissionen slutsatsen att en försiktig investerare i en marknadsekonomi inte skulle ha konverterat sina lån till kapital innan den var säker på att den andra parten skulle konvertera sitt lån och skjuta till kontanterna, och skulle i det sammanhanget noggrant ha bedömt den andra partens incitament att uppfylla sina åtaganden.
Latvia argues that this interest rate is above the one resulting from the Reference Rate Communication and is therefore MEIP-conform.
Kommissionen konstaterar dessutom att även om BAS hade uppfyllt den överenskommelse som nåddes under bolagsstämman, skulle företaget inte ha återvunnit sitt tidigare aktieinnehav i airBaltic.
According to the Reference Rate Communication, the applicable base rate for Latvia on 14 December 2012 was 1,91 %.
För att nå ett innehav på 47,2 % skulle BAS ha blivit tvunget att investera mycket mer än de belopp som överenskoms under bolagsstämman.
The margin to be added to that base rate depends on the rating of the beneficiary and the level of collateralisation.
Kommissionen anser därför att staten, om den hade agerat enligt principen om en försiktig investerare i en marknadsekonomi, noggrant borde ha övervägt om BAS skulle investera så stora belopp – BAS-lånet och kontanter till ett belopp av 37,7 miljoner lats (53,38 miljoner euro) – för att få en minoritetspost i airBaltics aktieinnehav.
As explained in section 7.1 above, the Commission is of the view that airBaltic was a firm in difficulty since at least 2011.
Som ett extra argument förklarar Lettland att BAS skyldighet att skjuta till kontanterna och konvertera BAS-lånet bekräftades av en garanti från en rysk företagare, Vladimir Antonov, som samtyckte till att göra de nödvändiga utbetalningarna för BAS räkning [35].
In addition, the second tranche had as collateral the receivables and the trademarks of airBaltic.
Av de upplysningar som kommissionen har tillgång till verkar garantin emellertid aldrig ha lämnats.
The arguments about the insufficiency of the collateral would apply mutatis mutandis, and thus a margin of 1000 basis points should be added.
Lettland påpekar också att förhandsvillkoren för kapitaliseringen av de statliga lånen enligt artikel 7.2 i avtalet uppfylldes den 13 december 2011 när staten fick en affärsplan som visade att airBaltic skulle återgå till lönsamhet 2015, och anser därför att beslutet att konvertera de statliga lånen till kapital överensstämde med den marknadsekonomiska investerarprincipen.
The resulting reference rate would therefore be 11,91 %, well above the [6 — 8] % actually applied.
Kommissionen är emellertid fortfarande inte övertygad om Lettlands argument, eftersom planen inte var fullständig och en rationell privat investerare inte skulle ha förlitat sig på den för att skjuta till ett så stort kapital i ett företag som befann sig i svårigheter.
Bearing all of the above in mind, the Commission considers that a prudent market economy operator would not have provided the second State loan to airBaltic.
På grundval av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att Lettland inte agerade enligt likvärdiga villkor när man konverterade lånen och därmed ökade airBaltics kapital.
On this basis, the Commission concludes that measure 2 conferred an undue advantage on airBaltic.
Staten agerade dessutom inte enligt den marknadsekonomiska investerarprincipen.
This advantage was selective in nature given that its sole beneficiary was airBaltic.
Därför fick airBaltic en otillbörlig fördel till följd av åtgärd 3, som är selektiv eftersom företaget var den enda stödmottagaren.
The Commission must also consider whether measure 2 was likely to distort competition and affect trade between Member States, by providing airBaltic with an advantage over competitors not receiving public support.
Kommissionen måste också överväga huruvida åtgärd 3 kunde förmodas snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan medlemsstaterna, genom att airBaltic gavs en fördel gentemot konkurrenter som inte mottar statligt stöd.
It seems clear that measure 2 was able to affect intra-EU trade and competition as airBaltic competes with other EU airlines, in particular since the entry into force of the third stage of liberalisation of air transport (‘third package’) on 1 January 1993.
De slutsatser som dras i skäl 120 gäller med tillämpliga ändringar.
In addition, for travel of relatively shorter distances within the EU, air travel is in competition with road and rail transport, and therefore road and rail carriers might also be affected.
Kommissionen drar därför slutsatsen att konverteringen till kapital av det första statliga lånet och den första delbetalningen av det andra statliga lånet inbegrep statligt stöd till airBaltic i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.
Measure 2 thus enabled airBaltic to continue operating so that it did not have to face the consequences normally deriving from its difficult financial situation.
Nollkupongsobligationerna (åtgärd 4)
Based on the considerations set out above, the Commission comes to the conclusion that measure 2 involved state aid for the benefit of airBaltic within the meaning of Article 107(1) TFEU.
Såsom redan anges i beslutet att inleda förfarandet följer det av avtalet av den 30 april 2010 om formaliseringen av köpet av nollkupongsobligationerna att köparen LVRTC (se skäl 38) agerade på den lettiska statens vägnar.
The capital increase agreed on 22 December 2011 (measure 3)
Lettland har dessutom hävdat att LVRTC köpte obligationerna av budgetskäl.
As indicated above, the first State loan and the first tranche of the second State loan entail State resources and are imputable to the State.
Det står därför klart att åtgärd 4 inbegriper statliga medel och kan tillskrivas staten, vilket Lettland inte heller bestrider.