natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In relation to the acquisition of LVL 30 million (EUR 42,47 million) of 0 %-coupon bonds from airBaltic in April 2010 (measure 4), the Commission highlighted that these bonds, in view of their characteristics, were comparable to a capital injection.
En av de centrala punkterna i avtalet var ett kapitaltillskott från staten och BAS på cirka 100 miljoner lats (141,58 miljoner euro) i två skeden: i) 30 miljoner lats (42,47 miljoner euro) i form av det första statliga lånet och BAS-lånet, och ii) omkring 70 miljoner lats (99,1 miljoner euro) som skulle tillhandahållas av staten och BAS enligt deras respektive aktieinnehav.
Given that profitability was excluded from the outset since no interest was attached to the bonds and that future profitability upon conversion appeared unlikely in view of the difficulties of the company, the situation of the airline industry, and the absence at the time of a plan for bringing the company back to profitability, the Commission raised doubts about the market-conformity of measure 4.
Enligt Lettland innebär detta att BAS hade en avtalsenlig skyldighet att skjuta till ytterligare kapital i airBaltic i förhållande till sitt aktieinnehav.
In addition, the Commission was not able to exclude that BAS acquired the bonds because of the strong interest shown by Latvia in airBaltic before the bond issuance.
Lettland drar denna slutsats på grundval av artikel 7.2 i avtalet, där det fastställs att staten skulle ge ett andra lån till airBaltic i förhållande till sina rösträtter, vilket enligt Lettlands åsikt innebär att BAS också måste skjuta till pengar i förhållande till sitt aktieinnehav.
Concerning the EUR 2,8 million payments by Latvijas Krājbanka (measure 5), the Commission could not conclude with certainty whether — at the time these payments occurred — the actions of Latvijas Krājbanka, being a 100 % State-owned bank as, were independent of those of the State.
Lettland konstaterar dessutom att avtalet innehåller ett antal försiktighetsåtgärder för att skydda statens ekonomiska intressen om BAS inte skulle uppfylla sina skyldigheter: i) statens rätt att förvärva aktierna från BAS i utbyte mot 1 lats, ii) skyldigheten för de privata investerare som beviljade konsortielån 2 att tilldela staten sina fordringar gentemot airBaltic under vissa omständigheter och iii) investerarnas skyldighet att ersätta airBaltic för vissa skulder utanför balansräkningen på omkring […] miljoner euro [24].
Finally, regarding the EUR 5 million claim attributed to airBaltic (measure 6), the Commission explained in its opening decision that by virtue of Article 7.4 of the Agreement, Latvia had decided that a claim of EUR 5 million towards airBaltic for syndicated loan 2 — the part granted by Taurus, of a total of EUR 35 million — was to be assigned to airBaltic for a price of LVL 1.
På grundval av detta anser Lettland att åtgärderna 1, 2 och 3 var samtidiga och förenliga med den marknadsekonomiska investerarprincipen.
The Commission highlighted that in economic terms this operation was very similar to a debt waiver, by means of which Latvia was freeing airBaltic from its obligation to pay interests and to reimburse part of syndicated loan 2 to the bearer of the claim.
Eftersom åtgärd 6 var en naturlig följd av försiktighetsåtgärderna hävdar Lettland dessutom att inte heller den åtgärden inbegriper statligt stöd.
In addition, the Commission concluded that measure 6 was not MEIP-conform since airBaltic was not entitled under the Agreement to get the credit in exchange of LVL 1.
När det gäller åtgärd 1 tillägger Lettland dessutom att räntan var förenlig med den marknadsekonomiska investerarprincipen och meddelandet om referensräntor [25] och hävdar att en räntesänkning från [11–13] % till [2–4] % var ekonomiskt förnuftigt för staten för att kunna minska finansieringskostnaderna för airBaltic (som staten vid den tidpunkten redan ägde till 99,8 %).
In relation to the rest of the claims under syndicated loan 2 totalling LVL 30 million (EUR 42,47 million) (see recital 42 above), the Commission noted that the reasoning above would apply mutatis mutandis to these claims.
I fråga om åtgärd 2 anser Lettland att räntan är förenlig med den marknadsekonomiska investerarprincipen.
The Commission therefore came to the preliminary conclusion that the six measures under assessment entailed unlawful state aid, since they had been granted in breach of the notification and stand-still obligations established in Article 108(3) TFEU.
Eftersom staten och BAS var helt eniga om transaktionen utesluter Lettland förekomsten av statligt stöd.
The Commission also expressed doubts on the compatibility with the internal market of the six measures under assessment, in particular since the Latvian authorities did not provide any possible grounds for compatibility.
I fråga om åtgärd 6 tillägger Lettland att tilldelningen av fordringarna till airBaltic var en naturlig följd av åtgärderna i artikel 7.4 i avtalet.
Of the possible compatibility grounds, the Commission preliminarily considered — in view of the difficulties of airBaltic — that they only applicable criteria were those concerning aid for rescuing and restructuring firms in difficulty under Article 107(3)(c) TFEU on the basis of the Community guidelines on State aid for rescuing and restructuring firms in difficulty [23] (‘the R&R Guidelines’).
Enligt Lettland säkerställer detta att hela avtalet är likvärdigt, eftersom tilldelningen av fordran till airBaltic garanterar att de privata investerarna ger ett proportionellt bidrag till kapitaltillskottet i airBaltic.
In this respect, on the basis of the information available at the time, the Commission was of the view that the conditions for rescue aid did not seem to be met, and that the reShape plan did not include any of the necessary elements for it to be considered a restructuring plan in the sense of section 3.2 of the R&R Guidelines.
När det gäller åtgärd 4 anser Lettland att emitteringen av nollkupongsobligationer genomfördes samtidigt av staten och BAS och på identiska villkor, vilket innebär att statligt stöd är uteslutet.
COMMENTS ON THE OPENING DECISION
Lettland förklarar också att beslutet att emittera obligationer fattades på initiativ av BAS.
COMMENTS FROM LATVIA
När det gäller frågan om att obligationerna inte var vinstgivande hävdar Lettland att kommissionen bör ta hänsyn till den så kallade ägareffekten och tänka på att staten, som aktieägare i airBaltic, hade andra incitament än en extern investerare.
In its comments on the Commission's opening decision, Latvia notes that measures 1, 2, 3 and 6 were interdependent and that they derive from the Agreement, thus constituting essentially one and the same financial transaction which must be assessed at the time when the Agreement was entered into, i.e. 3 October 2011.
I fråga om åtgärd 5 anser Lettland slutligen att den inte inbegrep statliga medel och att FKTK:s åtgärder i alla händelser inte kan tillskrivas staten.
Latvia argues that BAS was the initiator of the Agreement and actually asked the State to participate in the capital increase.
Lettland lämnade dock synpunkter på detta under det formella granskningsförfarandet och konstaterade att om statligt stöd förekom skulle det vara förenligt med omstruktureringsstöd enligt undsättnings- och omstruktureringsriktlinjerna.
One of the key elements of the Agreement was an injection by the State and BAS of around LVL 100 million (EUR 141,58 million) in two stages: (i) LVL 30 million (EUR 42,47 million) in the form of the first State loan and the BAS loan, and (ii) approximately LVL 70 million (EUR 99,1 million) to be provided by the State and BAS according to their shareholding.
Dokumentet innehöll en beskrivning av några av airBaltics brister och det fastställdes att företaget hade ett kapitalbehov på [175–185] miljoner euro.
Therefore, according to Latvia, BAS was under a contractual obligation to inject additional capital into airBaltic in proportion to its shareholding.
Denna första version av planen vidareutvecklades till reShape-planen från mars 2012, vilken enligt Lettland var en preliminär version av den omstruktureringsplan som lämnades in i december 2013.
Latvia derives this conclusion from Article 7.2 of the Agreement, which establishes that the State would provide a second loan to airBaltic ‘in proportion to its voting rights’, which in Latvia's view means that BAS had to inject money also in proportion to its shareholding.
I omstruktureringsplanen anges en femårig omstruktureringsperiod från april 2011 till april 2016 och totala omstruktureringskostnader på [150–170] miljoner lats ([214–242] miljoner euro).
Latvia also notes that the Agreement provides for a number of contingency measures aimed at protecting the financial interests of the State in case BAS would fail not fulfil its obligations: (i) the right for the State to acquire the shares from BAS in exchange of LVL 1, (ii) the obligation for the private investors that granted syndicated loan 2 to airBaltic to attribute their claims against airBaltic to the State under certain circumstances, and (iii) the obligation for the investors to compensate airBaltic for certain off-balance sheets liabilities amounting to approximately EUR […] million [24].
Omstruktureringsplanen innehåller följande tre typer av omstruktureringsåtgärder: i) Optimering av intäkter och kostnader för befintliga verksamheter, ii) omstrukturering av nätet, vilket ska leda till anpassning av destinationer, turtäthet och tidpunkter, och iii) optimering av nätet och flottan.
The fact that BAS and the investors accepted these contingency measures is, in Latvia's opinion, proof that the investors were confident that BAS would fulfil its obligations.
Omstruktureringsplanen innehåller totalt 26 initiativ för intäkter och kostnader samt kompletterande initiativ för omstrukturering av nätet och förnyelse av flottan.
On this basis, Latvia considers that measures 1, 2 and 3 were concomitant and MEIP-rational.
Planen innehåller dessutom ett antal kompenserande åtgärder: i) en minskning på 27 % av flottan, ii) stängning av 14 lönsamma linjer, och iii) avstående från […] ankomst- och avgångstider vid samordnade flygplatser.
In addition, since measure 6 was a corollary of the contingency measures, Latvia claims that this measure does not entail aid either.
Mellan 2011 och 2016 kommer airBaltic att minska sin kapacitet med [17–20] % uttryckt i tillgängliga personkilometer (ASK) [26] ([7–10] % om endast lönsamma linjer räknas med).
In addition, as regards measure 1, Latvia adds that the interest rate was in line with the MEIP and the Reference Rate Communication [25] and argues that the lowering of the interest rate from [11 — 13] % to [2 — 4] % was economically rational for the State in order to reduce the funding costs of airBaltic (which at time it already owned at 99,8 %).
Enligt Lettland skulle en sådan kapacitetsminskning vara i linje med tidigare ärenden.
Concerning measure 2, Latvia is of the opinion that the interest rate was in line with the MEIP.
Enligt omstruktureringsplanen kommer dessutom […] ankomst- och avgångstider att frigöras till följd av stängningen av flera linjer.
Concerning measure 3, the Latvian authorities argue that the conversion into capital of the first State loan and the first tranche of the second State loan was done on the basis of the concomitant decision by BAS to convert the BAS loan and to inject LVL 37,7 million (EUR 53,38 million) in cash, reached at airBaltic's shareholders meeting of 22 December 2011.
Enligt omstruktureringsplanen uppskattas omstruktureringskostnaderna till [150–170] miljoner lats ([214–242] miljoner euro), som kommer att användas för återbetalning av lån från tredje part, för att kompensera för förluster till följd av utfasning och skrotning av vissa flygplan, utbetalning av avgångsvederlag, inköp av nya flygplan etc.
The Latvian authorities reiterate that measures 1, 2 and 3 should not be assessed in isolation but only in conjunction with the wider transaction they form an inseparable part of.
SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER
Since this transaction was agreed by BAS and the State in full concomitance, Latvia excludes the presence of aid.
Under det formella granskningsförfarandet mottog kommissionen synpunkter från Ryanair och airBaltic samt från tre personer som företrädde airBaltics fordringsägare.
Latvia further argues that the fact that BAS did not fulfil its commitment within the maximum deadline (i.e. 30 January 2012) is irrelevant and that the State had no option but to convert the first State loan and the first tranche of the second State loan into capital — it did so on 29 December 2011.
Ryanair instämmer i kommissionens preliminära slutsats om att åtgärderna i fråga inte överensstämmer med den marknadsekonomiska investerarprincipen och är oförenliga med den inre marknaden.
Moreover, Latvia explains that the State took all possible steps towards forcing BAS to fulfil its commitment.
Ryanair hävdar emellertid att kommissionens bedömning av den marknadsekonomiska investerarprincipen inte var fullständig i beslutet att inleda förfarandet, eftersom kommissionen borde ha bedömt huruvida en privat investerare skulle ha valt att avveckla airBaltic direkt i stället för att ge företaget extra kapital [27].
According to Latvia, this ensures that the entire Agreement is pari passu, since the assignment of the claim to airBaltic guarantee that the private investors make a proportionate contribution to the financial injection into airBaltic.
Även om Ryanair förklarade att det inte hade tillräckligt med information för att kunna lämna synpunkter på reShape-planen, tvivlade det på att airBaltic skulle bli lönsamt igen och ansåg att företaget borde ha avvecklats.
Concerning measure 4, Latvia is of the opinion that the issuance of 0 %-coupon bonds was carried out concomitantly by the State and BAS under identical conditions and thereby excludes the presence of state aid.
Ryanair hävdar även att allt stöd till airBaltic skulle skada dess marknadsställning eftersom Ryanair driver 13 linjer från Riga, varav över hälften konkurrerar direkt med airBaltic.
Latvia also explains that the decision to issue bonds was taken at the initiative of BAS.
I sina synpunkter betonar airBaltic att företagets svårigheter berodde på den tidigare ledningens agerande samt oturliga beslut som fattats av Bertolt Flick före oktober 2011, som – enligt airBaltic – inriktade sig på en kommersiell strategi som enbart baserades på att utöka verksamheten och inte på lönsamhet.
As regards the fact that these bonds offered no profit, Latvia claims that the Commission should take into account the so-called ‘owner effect’ and consider that the State, as shareholder of airBaltic, had different incentives than an outsider investor.
Dessutom förklarar airBaltic att företagets tidigare ledning ingick många ofördelaktiga avtal och transaktioner utan affärsmässiga orsaker och införde en oklar företags- och organisationsstruktur.
Finally, as regards measure 5, Latvia is of the opinion that no State resources were involved and that in any event the actions of the FCMC would not be imputable to the State.
Enligt airBaltic agerade företaget som en rationell privat investerare när Lettland beslutade sig för att delta och verkställa avtalet.
However, during the course of the formal investigation procedure, Latvia provided arguments in this respect and noted that if state aid was present, it would be compatible restructuring aid under the R&R Guidelines.
Avtalet innehöll dessutom tillräckliga garantier för att se till att Lettlands investeringar var fullständigt skyddade mot BAS.
On this basis, Latvia submitted in December 2013 a restructuring plan according to which the restructuring of airBaltic started in April 2011, when a first version of the plan was submitted to the company's management.
Att utnyttja dessa garantier var – enligt airBaltic – mer rationellt för Lettland än att bryta mot sina investeringsåtaganden och därmed orsaka företagets konkurs, rasera de befintliga aktieägarnas värde och utsätta sig för skadeståndsanspråk från de privata investerarna.
This document identified some of the weaknesses of airBaltic and established that EUR [175 — 185] million in capital were needed.
På denna grundval drar airBaltic slutsatsen att Lettlands beslut att ingå avtalet inte inbegriper statligt stöd.
This first version of the plan evolved into the reShape plan of March 2012, which according to Latvia was a preliminary step to the restructuring plan submitted in December 2013.
När det gäller statens förvärv av nollkupongsobligationer från airBaltic i april 2010 (åtgärd 4), anser airBaltic att detta var ekonomiskt rationellt och att det utgör en fullständigt samtidig investering från staten och BAS, och drar därmed slutsatsen att förvärvet inte inbegrep statligt stöd.
The restructuring plan foresees a 5-year restructuring period from April 2011 to April 2016 and total restructuring costs of LVL [150 — 170] million (EUR [214 — 242] million).
I fråga om Latvijas Krājbankas betalning på 2,8 miljoner euro till airBaltic den 21 och den 22 november 2011 (åtgärd 5) anser airBaltic att dessa beslut fattades under utövandet av airBaltics verksamhet och att de rör privata medel, vilket utesluter förekomst av statligt stöd.
The restructuring plan foresees three types of restructuring measures: (i) optimisation of revenues and costs for the existing operations; (ii) network reconfiguration, resulting in adjustment of destinations, frequencies and timing; and (iii) network and fleet optimisation.
Slutligen betonade airBaltic att företaget bidrar till att hålla Lettland i förbindelse med övriga EU och lämnade vissa upplysningar om den nya företagsledningens genomförande av reShape-planen.
The restructuring plan includes a total of 26 initiatives addressing revenue and costs, coupled with additional initiatives in the area of network reconfiguration and fleet renewal.
Synpunkterna från de tre personer som företrädde airBaltics fordringsägare var likartade.
As regards the restoration of airBaltic's viability, the plan expects that with these initiatives the company will break-even in 2014 and remain profitable thereafter, with EBIT reaching LVL [1 — 3] million (EUR [1,4 — 4,2] million) in 2014 and LVL [9 — 12] million (EUR [12,8 — 17] million) in 2016.
Fordringsägarna klagar i allmänna ordalag på de åtgärder som omfattas av beslutet att inleda förfarandet, särskilt åtgärd 6.
The restructuring plan also includes revised financial forecasts on the basis of realistic, pessimistic and optimistic scenarios, which are subject to a sensitivity analysis in order to assess the risks and their possible impact.
De hänvisar även till vissa obetalda skulder för airBaltic, som uppenbarligen hade sitt ursprung i avtalet och som påståtts ha lett till att några av fordringsägarna blivit insolventa.
The plan also puts forward a number of compensatory measures: (i) fleet reduction by 27 %; (ii) the surrender of 14 profitable routes; and (iii) the surrender of […] slot pairs in coordinated airports.
LETTLANDS KOMMENTARER TILL DE BERÖRDA TREDJE PARTERNAS SYNPUNKTER
Between 2011 and 2016, airBaltic will reduce its capacity by [17 — 20] % in terms of ASK [26] ([7 — 10] % when considering profitable routes only).
I sina kommentarer till synpunkterna från tredje parter instämde Lettland i airBaltics åsikt att åtgärderna i fråga inte inbegriper statligt stöd.
According to Latvia, such capacity reduction would be in line with past cases.
När det gäller Ryanairs synpunkter konstaterar Lettland att den rättspraxis som Ryanair hänvisar till – och därmed antyder att staten borde ha avvecklat airBaltic i stället för att ge medel till företaget – inte är tillämplig eftersom staten vid den tidpunkten inte var en stor fordringsägare gentemot airBaltic, utan endast aktieägare.
In addition, the restructuring plan includes the release of […] slot pairs as the result of the closure of several routes.
Enligt Lettland är kriteriet privat fordringsägare inte lämpligt för att bedöma om statens investeringsbeslut var rationella i detta fall.
The restructuring plan estimates the restructuring costs at LVL [150 — 170] million (EUR [214 — 242] million), which will be used for repayment of third-party loans, to compensate losses resulting from the phase-out and disposal of certain aircraft, redundancy payments the purchase of new aircraft, etc.
Dessutom hävdar Lettland att staten när den beslutade att ingå avtalet valde att dra på sig förluster på kort sikt för att återgå till lönsamhet på lång sikt, och att dessa investeringsbeslut fattades på initiativ av BAS.
In view of total restructuring costs, the proposed own contribution of airBaltic according to the restructuring plan amounts to LVL [100 — 110] million (EUR [141 — 155] million), i.e. [60 — 70] % of the total restructuring costs.
Lettland konstaterar även att airBaltics förluster hade minskats och avfärdar Ryanairs argument som grundlösa.
According to the restructuring plan, the own contribution would results from several injections from private parties (including a liquidity facility and advance payments), private loans, a lease agreement for new aircraft and a partial write-off of debt with two banks.
När det gäller synpunkterna från de personer som företrädde airBaltics fordringsägare anser Lettland slutligen att de inte har något samband med de åtgärder som anges i beslutet att inleda förfarandet och att de snarare verkade vara inriktade på att förbättra fordringsägarens ställning i de kommersiella tvisterna med airBaltic.
COMMENTS FROM INTERESTED PARTIES
BEDÖMNING AV ÅTGÄRDEN
During the formal investigation procedure, the Commission received comments from Ryanair and airBaltic, as well as three individuals on behalf of creditors of airBaltic.
I detta beslut behandlas som en preliminär punkt frågan om huruvida airBaltic kan anses vara ett företag som befinner sig i svårigheter i den mening som avses i undsättnings- och omstruktureringsriktlinjerna (avsnitt 7.1).
Ryanair agrees with the Commission's preliminary findings that the measures under assessment are inconsistent with the market economy investor principle (‘MEIP’) and incompatible with the internal market.
Därefter analyseras om åtgärderna i fråga inbegriper statligt stöd till airBaltic i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget (avsnitt 7.2) och huruvida sådant eventuellt stöd är lagligt (avsnitt 7.3) och förenligt med den inre marknaden (avsnitt 7.4).
Ryanair however argues that the Commission's assessment of the MEIP was not complete in the opening decision, since the Commission should have considered whether a private investor would have opted for liquidating airBaltic upfront instead of providing it with additional capital [27].
AIRBALTICS SVÅRIGHETER
Ryanair also argues that the Commission should have assessed in its opening decisions whether the liquidation of airBaltic was more profitable for the State than the provision of additional funds.
Såsom redan anges i beslutet att inleda förfarandet förklarar de lettiska myndigheterna själva att airBaltics svårigheter började 2008 till följd av den globala ekonomiska recessionen och de drastiska oljeprishöjningarna.
Although Ryanair considers that it had no sufficient information to comment on the reShape plan, it notes its doubts that airBaltic would return to profitability and considered that the company should have been liquidated.
Detta ledde till att airBaltic gjorde en förlust på 28 miljoner lats (39,64 miljoner euro).
Ryanair also argues that any aid to airBaltic would harm its market position since Ryanair operates 13 routes from Riga, of which more than half in direct competition with airBaltic.
År 2009 gjorde airBaltic en vinst på 6 miljoner lats (8,49 miljoner euro).
airBaltic highlights in its comments that the reasons for the difficulties of the company were due to the conduct of the previous management and the unfortunate decisions of Mr Flick before October 2011, who — according to airBaltic — focused on a commercial strategy based solely on expansion and not on profitability.
De reviderade årsboksluten för airBaltic visar att företaget hade negativt eget kapital under perioden 2009–2012, som dessutom ökade varje år.