natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The EPBD establishes a benchmarking system (principle of ‘cost-optimality’) to guide Member States in setting energy performance requirements contained in national or regional building codes, and keeping them under regular review.
Faktorerna bör beakta innehållet av förnybar energi i den energi som tillförs till byggnaden, inklusive från källor i närheten, för att behandla förnybara energikällor på platsen och externa förnybara energikällor på lika villkor.
Under the EPBD, cost-optimality [10] sets the minimum level of ambition for both building renovation and new buildings.
Det är viktigt att komma ihåg att NNE-byggnadskonceptet kommer att tillämpas från och med januari 2021 för de flesta nya byggnader (för nya offentliga byggnader från och med januari 2019).
In line with the cost-optimal requirements under Article 5 of the Directive, national minimum energy performance requirements are to be reviewed every five years and strengthened if they are significantly less ambitious than the national cost-optimal levels.
Vid det laget är teknikkostnaderna sannolikt lägre tack vare mer utvecklade marknader och större volymer.
This requires assessing and comparing different energy efficiency and renewable energy measures, both individually and in combination, as part of packages of measures to be applied to reference buildings.
Tillgänglig information tyder på att befintlig teknik gällande energibesparing, energieffektivitet och förnybar energi sammantaget är tillräcklig för att nå ett lämpligt mål för NNE-byggnader [12].
Accordingly, to define and meet the NZEB level, Member States can use different combinations of measures concerning insulation or other energy efficiency measures, inclusion of highly-efficient technical building systems and use of on-site renewable energy sources [11].
Varje femårscykel mellan kostnadsoptimalitetsrapporterna utgör en möjlighet att införa energieffektivitetsfördelar i nationella byggnormer i takt med att nya tekniker bevisas fungera, och en chans att ändra reglerna för byggnadsprestanda för att minska avståndet till kostnadsoptimala nivåer.
As part of the cost-optimal calculations, Member States need to explore the contribution of each of these three types of measures.
Efter 2020 kommer principen om kostnadsoptimalitet att möjliggöra kontinuerlig förbättring av ambitionsnivån för NNE-krav på nya byggnader, som en del av den regelbundna utvärderingen av nationella byggnormer för nya och befintliga byggnader.
Member States have to define primary energy factors per energy carrier.
Hur bidrar förnybara energikällor?
These primary energy factors can be based on national or regional average values, or on specific values.
Ett speciellt viktigt mål har varit att integrera förnybara energikällor i den nationella tillämpningen av NNE-krav.
These factors should take into account the renewable energy content of the energy supplied to the building, including from nearby sources, in order to place on-site and off-site renewable energy sources on equal footing.
Enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG [14] (nedan kallat direktivet om förnybar energi) ska medlemsstaterna i sina byggregler och byggnormer införa lämpliga åtgärder för att öka andelen energi från alla typer av energi från förnybara energikällor i byggsektorn [15].
It is important to keep in mind that, for the bulk of new buildings, the nearly zero-energy buildings concept will apply as from January 2021 onwards (for new public buildings from January 2019 onwards).
Sådana åtgärder kompletterar NNE-kraven i energiprestandadirektivet.
By then, technology costs are likely to be lower in reaction to more mature markets and larger volumes.
Bestämmelserna i energiprestandadirektivet pådriver användningen av förnybara energikällor, i synnerhet på platsen eftersom byggnadsintegrerad energiproduktion minskar primärenergibehoven för levererad energi.
It is therefore likely that the NZEB levels will correspond to the cost-optimum for 2020.
På detta sätt är förnybara källor på platsen alltid en del av beräkningen av byggnadens energiprestanda.
A technology gap that would need to be bridged by 2021 has not been identified.
Denna flexibilitet möjliggör anpassning till nationella och lokala förhållanden (byggnadstyp, klimat, kostnader för jämförbara tekniker för förnybar energi och deras tillgänglighet, optimal kombination med åtgärder på efterfrågesidan, byggnadstäthet osv.).
Analysis of the cost-optimal reports required under Article 5 of the EPBD indicates that a smooth transition between cost optimality and NZEB is achievable [13].
De oftast tillämpade systemen för förnybar energi i NNE-byggnader är byggnadsintegrerade solvärmesystem och solcellssystem.
Each five-year cost-optimality cycle presents an opportunity to lock energy efficiency gains into national building codes as new technologies are proven, and a chance to amend the building performance rules to close the gap to cost-optimal levels.
Andra förnybara energikällor som används i dessa byggnader är geotermisk energi (från jord- och bergvärmepumpar) och biomassa.
After 2020, the principle of cost-optimality will allow continuous improvement of the level of ambition of NZEB requirements for new buildings, as part of the regular review of national building codes for new and for existing buildings.
Tekniker för förnybar energi såsom solvärmesystem och solcellssystem är exempelvis mest kostnadseffektiva i medelhavsklimat (som har högre solstrålning) än i andra klimat.
How do renewable energy sources contribute?
Dessa tekniker kan därför stå för en högre relativ andel vid striktare energiprestandakrav.
A particular important objective has been the integration of renewable energy sources in national NZEB implementation.
Vad gäller externa förnybara energikällor, även närbelägna i form av fjärrvärme och fjärrkyla [17], påverkar andelen förnybar energi i energimixen (till exempel i elnätet då energibäraren är elektricitet) byggnadens energiprestanda genom primärenergifaktorer.
Directive 2009/28/EC of the European Parliament and of the Council [14] (hereafter the RES Directive) requires Member States to introduce in their building regulations and codes appropriate measures in order to increase the share of all kinds of energy from renewable sources in the building sector [15].
Medlemsstaterna utnyttjar denna flexibilitet genom att använda avsevärt olika primärenergifaktorer för olika energibärare i allmänhet, och för de flesta förnybara energikällor och tekniker i synnerhet [18].
Such measures are complementary to the NZEB requirements in the EPBD.
Vad bör ingå i nationellt tillämpade definitioner av en NNE-byggnad?
The provisions of the EPBD naturally drive the use of renewable energy sources, notably on-site as the energy produced on-building reduces the primary energy associated with the delivered energy.
De flesta medlemsstaterna [19] använder redan en indikator för primärenergianvändning i kWh/m2 och år, i enlighet med bilaga I. Dessutom inkluderar medlemsstaterna ofta andra parametrar såsom U-värden för byggnadens klimatskalskomponenter, nettoenergi och slutlig energi för uppvärmning och kylning samt koldioxidutsläpp.
In this way, on-site renewables are always part of the calculation of the energy performance of the building.
Cirka 60 % av medlemsstaterna har fastställt en närmare tillämpning av definitionen av NNE-byggnad i en rättslig handling (t.ex. byggregler och energiförordningar).
While several Member States require a renewable energy share of the primary energy used or a minimum renewable energy contribution in kWh/(m2.y), others use indirect requirement such as a low non-renewable primary energy use that can only be met if renewable energy is part of the building concept [16].
Medlemsstatens närmare praktiska tillämpning av definitionen av NNE-byggnader bör innehålla en numerisk indikator för primärenergianvändning uttryckt i kWh/m2 och år [20].
This flexibility allows adaptation to national circumstances and local conditions (building type, climate, costs for comparable renewable technologies and accessibility, optimal combination with demand side measures, building density, etc.).
Denna närmare tillämpning ska inkluderas i de nationella införlivandeåtgärderna eller i den nationella planen för ökning av antalet NNE-byggnader.
The most frequently applied renewable energy systems in NZEB are on-building solar thermal and PV systems.
Nya byggnader: tidsplan för NNE-mål
Other renewable energy sources used in these buildings are geothermal (from ground source heat pumps) and biomass.
Enligt artikel 9.1 i energiprestandadirektivet ska medlemsstaterna
For example, renewable energy technologies such as solar thermal and PV systems are more cost-effective in Mediterranean climates (characterised by higher solar radiation) than in other climates.
”se till att
Therefore, these technologies can have a higher relative contribution to tighter energy performance requirements.
alla nya byggnader senast den 31 december 2020 är nära-nollenergibyggnader, och
As regards off-site renewable energy sources, including those nearby such as district heating and cooling [17], the share of renewable energy in the energy carrier mix (for instance in the electricity network mix when electricity is the energy carrier) will affect the energy performance of the building through primary energy factors.
nya byggnader som används och ägs av offentliga myndigheter är nära-nollenergibyggnader efter den 31 december 2018”.
Member States make use of this flexibility as significantly different primary energy factors for different energy carriers are observed in general, and for most renewable energy sources and technologies in particular [18].
Nationell lagstiftning som införlivar kraven i artikel 9.1 bör innehålla bestämmelser, åtgärder eller strategier för att försäkra att alla nya byggnader senast den 31 december 2020 är NNE-byggnader.
What do national applied definitions of NZEB need to cover?
Detta gäller även nya byggnader som används och ägs av offentliga myndigheter, vilka bör vara NNE-byggnader senast den 31 december 2018.
The majority of Member States [19] already use a primary energy use indicator in kWh/(m2.y) in line with Annex I. In addition, Member States often include other parameters such as U-values of building envelope components, net and final energy for heating and cooling and CO2 emissions.
Medlemsstaterna måste se till att kraven i artikel 9.1 a uppfylls senast den 31 december 2020 och kraven i artikel 9.1 b senast den 31 december 2018.
Approximately 60 % of Member States have fixed their detailed application of the NZEB definition in a legal document (e.g. building regulations and energy decrees).
Även om dessa datum ligger i framtiden gick tidsfristen för införlivande av artikel 9 ut den 9 januari 2013 [21].
Member States' detailed application in practice of the definition of nearly zero-energy buildings needs to include a numerical indicator of primary energy use expressed in kWh/(m2.y) [20].
Senast denna dag skulle alla bestämmelser om NNE-byggnader i artikel 9 vara upptagna i nationella införlivandeåtgärder.
This detailed application is to be included in the national transposition measures or in the national plan for increasing the number of NZEB.
Den långa övergångsperioden behövs verkligen med tanke på hur lång tid det tar att planera, få tillstånd för och uppföra en byggnad.
New buildings: timeline for NZEB targets
Det faktum att dessa mål är fastställda i nationell lagstiftning gör de politiska målen transparenta och ger ekonomiska aktörer och andra berörda parter insyn i de framtida kraven på nya byggnaders energiprestanda.
Article 9(1) of the EPBD requires Member States to
Artikel 9.1 kräver dessutom att medlemsstaterna ska se till att alla nya byggnader är nära-nollenergibyggnader senast de aktuella datumen.
‘…ensure that:
Som en följd av detta torde personer som köper nya byggnader eller lägenheter år 2021 förvänta sig att marknaden har utvecklats i enlighet med dessa mål, och att byggnader är NNE-byggnader.
by 31 December 2020, all new buildings are nearly zero-energy buildings; and
Erfarenhet från byggsektorn visar att tidpunkten då ett byggnadsprojekt avslutas eller en byggnad färdigställs kan vara osäker och kan försenas.
after 31 December 2018, new buildings occupied and owned by public authorities are nearly zero-energy buildings.’
Medlemsstaterna skulle behöva räkna med giltighetstiden för byggnadstillstånd, byggnadsprojektets längd, färdigställande av byggarbeten och målen i artikel 9.1 i energiprestandadirektivet för att uppfylla kravet att se till att alla nya byggnader är NNE-byggnader senast i januari 2021.
The same applies for new public occupied and owned buildings to be nearly-zero energy buildings by 31 December 2018.
Enligt artikel 9.1 ska medlemsstaterna upprätta nationella planer för att öka antalet nära-nollenergibyggnader.
With a view to preparing the implementation of Article 9(1), national plans for increasing the number of nearly zero-energy buildings had to include, inter alia, intermediate targets for improving the energy performance of new buildings by 2015.
I artikel 9.3 fastställs minimiinnehållet i de nationella planerna enligt följande:
These targets could relate to the minimum percentage of new buildings to be nearly zero-energy buildings, by that date.
”De nationella planerna ska bland annat innehålla följande:
Member States must ensure that the requirements of Article 9(1)(a) are met by 31 December 2020 and 31 December 2018 for Article 9(1)(b).
Medlemsstatens närmare praktiska tillämpning av definitionen av nära-nollenergibyggnader, som avspeglar nationella, regionala eller lokala förhållanden och där en numerisk indikator för primärenergianvändning i kWh/m2 och år ingår. […]
Although these dates are in the future, the deadline for transposition of Article 9 was 9 January 2013 [21].
Etappmål för förbättrad energiprestanda för nya byggnader, senast 2015 […]
By this date, all the NZEB provisions of Article 9 needed to be reflected in national transposition measures.
Information om politik och ekonomiska eller andra åtgärder […], inbegripet närmare uppgifter om […] energi från förnybara energikällor i nya byggnader och i befintliga byggnader som genomgår större renovering inom ramen för artikel 13.4 i direktiv 2009/28/EG och artiklarna 6 och 7 i det här direktivet.”
Indeed, such a lengthy run-up is necessary given how long it takes to plan, have permission for and construct a building.
Främjande av omvandling av befintliga byggnader till NNE-byggnader
Having these targets set in national legislation creates transparency about the political goals and gives visibility to economic operators and other stakeholders concerning the future requirements for the energy performance of new buildings.
Energiprestandadirektivet innehåller också NNE-krav för befintliga byggnader, utan tidsgräns eller skyldighet att fastställa minimikrav på energiprestanda.
Furthermore, Article 9(1) requires Member States to ensure that by the relevant dates, ‘all new buildings are NZEBs’.
Enligt artikel 9.2 i energiprestandadirektivet ska medlemsstaterna genom att följa det bästa exemplet inom den offentliga sektorn, utforma politik och vidta åtgärder, t.ex. mål, för att stimulera att byggnader som renoveras omvandlas till nära-nollenergibyggnader och ska informera kommissionen om detta i sina nationella planer.
As a result, citizens buying newly constructed buildings or apartments in 2021 would expect the market to have evolved in line with these targets, and buildings to be NZEBs.
Främjande av omvandling av det befintliga byggnadsbeståndet till NNE-byggnader i enlighet med artikel 9.2 i energiprestandadirektivet bör ske delvis genom ökad energi från förnybara energikällor (artikel 9.3 c).
Experience from the construction sector shows that the timing of the end of construction or completion of a building might be uncertain and may suffer delays.
Dessutom kräver artikel 13.6 i direktivet om förnybar energi att medlemsstaterna i sina byggregler och byggnormer ska främja användningen av värme- och kylsystem som drivs med energi från förnybara energikällor.
Member States would need to factor in the period of validity of building permits, the length of construction and completion of building works and the targets in Article 9(1) of the EPBD to avoid falling short of the obligation to ensure that ‘by January 2021 all new buildings are NZEBs’.
Artikel 9.2 syftar därför till att öka renoveringens omfattning genom att fastställa nationella stödstrategier för grundrenovering av befintliga byggnader till NNE-nivåer.
Policies and measures for the promotion of NZEB
Skyldigheten i artikel 9.2 i energiprestandadirektivet kompletteras av nationella långsiktiga byggstrategier enligt artikel 4 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU [22] (nedan kallat energieffektivitetsdirektivet), vilket bör leda till ökad renoveringstakt genom mobilisering av finansiering och investeringar i renovering av byggnader.
Under Article 9(1), Member States must draw up national plans for increasing the number of NZEBs.
Dessa långsiktiga renoveringsstrategier sammanför ovannämnda aspekter av energieffektivitetsdirektivet (renoveringstakten) och energiprestandadirektivet (renoveringens omfattning).
The minimum elements to be included in the national plans are established in Article 9(3), as follows:
Energiprestandadirektivets definition av NNE-byggnad gör ingen skillnad mellan nya och befintliga byggnader.
‘The national plans shall include, inter alia, the following elements:
En sådan åtskillnad skulle kunna vara vilseledande för konsumenterna, vilket också vore fallet om separata energicertifieringsklasser infördes för nya och befintliga byggnader.
the Member State's detailed application in practice of the definition of nearly zero-energy buildings, reflecting their national, regional or local conditions, and including a numerical indicator of primary energy use expressed in kWh/m2 per year….;
En omvandling till NNE-byggnad innebär därför en renovering av en omfattning som gör att energiprestandakraven för NNE-nivå uppnås.
intermediate targets for improving the energy performance of new buildings, by 2015…;
Detta hindrar inte att andra tidsfrister och ekonomiska stödåtgärder kan användas för befintliga byggnader, med hänsyn till den längre period som krävs för att NNE-nivåer ska vara kostnadsoptimala när det gäller befintliga byggnader.
information on the policies and financial or other measures (…..) including details of energy from renewable sources in new buildings and existing buildings undergoing major renovation in the context of Article 13(4) of Directive 2009/28/EC and Articles 6 and 7 of this Directive.’
MEDLEMSSTATERNAS FRAMSTEG MOT NNE-BYGGNADER
Supporting the transformation of existing buildings towards NZEB
Nationellt tillämpade definitioner av NNE-byggnad
The EPBD also includes NZEB obligations relating to existing buildings without target dates or an obligation to set minimum energy performance requirements.
Numeriska indikatorer kan inte jämföras mellan medlemsstaterna eftersom energiprestanda beräknas på olika sätt [23].
Article 9(2) of the EPBD requires Member States to, ‘following the leading example of the public sector, develop policies and take measures such as the setting of targets in order to stimulate the transformation of buildings that are refurbished into NZEBs, and inform the Commission thereof in their national plans…’.
Vissa medlemsstater har utvidgat tillämpningsområdet för en numerisk indikator genom att inkludera icke-obligatorisk energianvändning, t.ex. energianvändning i apparater.
Supporting the transformation of existing building stocks towards NZEBs under Article 9(2) of the EPBD should include as an element the increase of energy from renewable sources (Article 9(3)(c)).
De högre värdena gäller främst sjukhus eller andra specialiserade byggnader som inte är bostadshus.
In addition Article 13(6) of the RES Directive requires that Member States promote the use of renewable energy heating and cooling in their building codes and regulations.
För bostadshus strävar de flesta medlemsstaterna efter en primärenergianvändning på högst 50 kWh/m2 och år.
Article 9(2) aims therefore at increasing renovation depth by setting national support policies to refurbish existing buildings to deeper, NZEB levels.
Den maximala primärenergianvändningen varierar mellan 20 kWh/m2 och år i Danmark eller 33 kWh/m2 och år i Kroatien (kustlandet) till 95 kWh/m2 och år i Lettland.
The obligation in Article 9(2) of the EPBD is complemented by national long term building strategies under Article 4 of Directive 2012/27/EU of the European Parliament and of the Council [22] (EED), which should result in increased renovation rates through mobilising finance and investments in building renovation.
Ett flertal länder – Belgien (Bryssel), Estland, Frankrike, Irland, Slovakien, Förenade kungariket, Bulgarien, Danmark, Kroatien (fastlandet), Malta, Slovenien – har mål på 45 eller 50 kWh/m2 och år [26].
These long term renovation strategies bring together the above elements of the EED (renovation rate) and of the EPBD (renovation depth).The framework definition of NZEB in the EPBD does not differentiate between new and existing buildings.
Vad gäller andelen förnybar energi är rapporteringen ganska varierande; endast ett fåtal länder har fastställt en specifik minimiprocentandel medan de flesta har gjort kvalitativa utlåtanden.
Having such differentiation may be misleading towards consumers, as would be the case if there were separate Energy Performance Certification ratings for new and for existing buildings.
Ingen medlemsstat har ännu hänvisat till några rättsliga orsaker att inte tillämpa NNE-kraven i specifika och motiverade fall där kostnads-nyttoanalysen av den berörda byggnadens ekonomiska livscykel är negativ, vilket är tillåtet enligt artikel 9.6 i energiprestandadirektivet.
‘Refurbishment into NZEB’ therefore means a refurbishment of a magnitude that allows the energy performance requirements of a NZEB level to be met.
En lägesutvärdering i oktober 2014 [27] visade att medlemsstaterna angav ett stort urval av strategier och åtgärder till stöd för NNE-målen i sina nationella planer och nationella handlingsplaner för energieffektivitet, men det är sällan tydligt i vilken utsträckning dessa åtgärder specifikt främjar NNE-byggnader.
This does not prevent having different timelines and financial support for existing buildings, in recognition of the longer period required for NZEB levels to be cost-optimal in the case of existing buildings.
Antalet strategier och åtgärder som medlemsstaterna angett hade ökat jämfört med situationen som beskrevs i kommissionens lägesrapport 2013 [28].
PROGRESS BY MEMBER STATES TOWARDS NZEB
Mer än två tredjedelar av medlemsstaterna har infört principer och åtgärder som syftar till att väcka uppmärksamhet och utbilda, stärka byggregler och energiprestandacertifikat.
Some Member States have extended the scope of the numerical indicator by including non-mandatory energy uses, e.g. energy use in appliances.
Omfattningen av åtgärderna för offentliga byggnader varierar kraftigt mellan medlemsstaterna, från endast centrala statliga byggnader till alla offentligt ägda byggnader eller alla byggnader som används för offentliga ändamål.
Evidence shows how inclusion of lighting and appliances can result in more optimal solutions, especially for electricity use [24].
Vissa medlemsstater har också specifika åtgärder för offentliga byggnader.
With this caveat, the available evidence [25] shows that where a numerical indicator has been set, the requirements range rather widely from 0 kWh/(m2.y) to 270 kWh/(m2.y) (which includes energy use in appliances) and are mainly given as primary energy use in kWh/m2/y.
Dessa är främst övervakningskampanjer (t.ex. ”NRClick”, som är ett energiberäkningssystem för jämförelse av olika kommuner i Belgien) och demonstrationsprojekt (t.ex. den tyska federala miljöbyrån Umweltbundesamts nollenergibyggnad).
The higher values are mainly for hospitals or other specialised non-residential buildings.
En översikt av hur de nationella planerna på NNE-byggnader framskrider runtom i EU utarbetades 2015 [29].