natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In case BAS would not fulfil its commitments, Article 7.4 provided the State the right to purchase from BAS its shares in airBaltic for LVL 1.
Genom en skrivelse av den 4 januari 2012 begärde det lettiska transportministeriet att BAS skulle delta i kapitaltillskottet genom att konvertera BAS-lånet och skjuta till kapitalet.
[19]
Trots de lettiska myndigheternas påtryckningar verkade inte BAS vara villigt att uppfylla överenskommelsen från bolagsstämman.
Latvia granted the first State loan to airBaltic on 21 October 2011 (see recital 3 above).
Genom skrivelser av den 6–26 januari 2012 bestred BAS i stället statens förvärv av de airBaltic-aktier som tidigare ägts av BAS från Latvijas Krājbanka (se skäl 21), och begärde att staten skulle avstå från att anta beslut om ändringar i airBaltics kapital.
BAS granted the BAS loan on 1 November 2011.
Den 19 januari 2012 utfärdade FKTK ett formellt förbud mot att BAS och airBaltic skulle ta med BAS-lånet som en del av kapitaltillskottet.
On 13 December 2011, once Latvia's shareholding in airBaltic had increased to 99,8 % (see recital 21 above), the Latvian Government decided to authorise an interest rate cut for the first State loan from [11 — 13] % to [2 — 4] %.
Per den 30 januari 2012, dvs. vid utgången av den första fasen av genomförandet av teckningen för kapitaltillskottet, hade BAS varken konverterat sitt lån eller skjutit till kapitalet.
Since the first State loan and the BAS loan were linked (see recital 26 above), the same interest rate cut was applied to the latter.
KLAGOMÅLET FRÅN BAS OCH FÖLJANDE HÄNDELSER
THE SECOND STATE LOAN OF 13 DECEMBER 2011
Det klagomål som lämnades till kommissionen den 9 januari 2012 rörde det första och det andra statliga lånet samt kapitaltillskottet.
On 13 December 2011, at the same time as the interest rate cut of the first State loan (see recital 30 above), the Latvian Government decided to provide a convertible loan to airBaltic of LVL 67 million (EUR 94,86 million) at an interest rate of [9 — 11] % divided into two tranches (‘the second State loan’, measure 2) [20].
Dessutom klagade BAS på två andra åtgärder som eventuellt kunde inbegripa statligt stöd till airBaltic, nämligen den lettiska statens förvärv av nollkupongsobligationer från airBaltic i april 2010 (åtgärd 4) och Latvijas Krājbankas utbetalning av 2,8 miljoner euro till airBaltic den 21 och den 22 november 2011 (åtgärd 5).
The first tranche of the second State loan of LVL 41.6 million (EUR 58,89 million) was immediately made available to airBaltic by agreement of 14 December 2011.
Lettland förklarade att åtgärd 4 medförde ett förvärv av 30 miljoner lats (42,47 miljoner euro) i nollkupongsobligationer från airBaltic som en majoritet av airBaltics aktieägare vid den tidpunkten, dvs. den lettiska staten och BAS, hade samtyckt till.
The second tranche of LVL 25,4 million (EUR 35,96 million) was made available to the company on 14 December 2012, i.e. after the Commission had adopted its opening decision.
Lettlands del tecknades inte direkt av transportministeriet – den faktiska ägaren av airBaltics aktier – utan av den lettiska statens radio- och tv-centrum (nedan kallat LVRTC), ett företag som är helägt av staten.
AIRBALTIC'S CAPITAL INCREASE AGREED ON 22 DECEMBER 2011
Obligationerna förvärvades till ett nominellt värde på 1 lats var, utan ränta, och köptes av Lettland och BAS i förhållande till deras aktieinnehav.
During airBaltic's shareholders' meeting of 22 December 2011, the Latvian State and BAS — despite it having only one share in the company at that time — agreed to a capital increase of LVL 110 million (EUR 155,74 million) (‘the capital increase’, measure 3).
Detta skulle innebära att den lettiska staten förvärvar nollkupongsobligationer från airBaltic till ett belopp av ungefär 15,78 miljoner lats (22,34 miljoner euro) och att BAS förvärvar för ungefär 14,22 miljoner lats (20,13 miljoner euro).
This was to be achieved through conversion into capital of the first State loan, the first tranche of the second State loan and the BAS loan, together with a cash contribution from BAS of LVL 37,7 million (EUR 53,38 million).
Obligationerna ska konverteras till kapital den 1 juli 2015, till en sats på en aktie per obligation.
The Latvian State executed its decision to participate in airBaltic's capital increase on 29 December 2011 and proceeded to convert into capital the first State loan and the first tranche of the second State loan.
När det gäller åtgärd 5 förklarade de lettiska myndigheterna att inga betalningar gjordes till airBaltic den 21 och den 22 november 2011 som klaganden påstår.
By letter of 4 January 2012, the Ministry of Transport of Latvia requested that BAS participate in the capital increase by converting the BAS loan and injecting the cash.
Däremot lämnade airBaltic tre betalningsordrar till Latvijas Krājbanka före FKTK:s beslut av den 17 november 2011 om att begränsa banktransaktioner över 100000 euro och att all verksamhet vid Latvijas Krājbanka skulle upphöra den 21 november 2011 (se skäl 20).
Despite the requests of the Latvian authorities, BAS did not seem inclined to fulfil the agreement reached at the shareholders' meeting.
Dessa betalningsordrar verkställdes av Latvijas Krājbanka några dagar senare.
Indeed, by letters dated 6 to 26 January 2012, BAS contested the State's acquisition from Latvijas Krājbanka of the airBaltic shares that BAS previously owned (see recital 21 above) and requested that the State refrain from adopting decisions concerning changes in airBaltic's capital.
Transaktionerna gällde främst två betalningar på […] miljoner US-dollar till Iatas clearingorganisation och en betalning på […] miljoner euro till Rigas internationella flygplats som gjordes den 25 november 2011 samt en överföring på […] miljoner euro till airBaltics alternativa bankkonto i Swedbank den 30 november 2011.
On 19 January 2012 the FCMC issued a formal prohibition to BAS and airBaltic on including the BAS loan as part of the capital increase
”ReShape-planen” från mars 2012
By 30 January 2012, i.e. the end of the first stage of the subscription implementation period for the capital increase, BAS had neither converted its loan nor injected the cash.
Enligt reShape-planen kommer ytterligare finansiering på [45–55] miljarder lats ([64–78] miljoner euro) utöver åtagandet på 83 miljoner lats (117,51 miljoner euro) till företaget [22] att behövas […] enligt det realistiska scenariot.
THE COMPLAINT FROM BAS AND SUBSEQUENT EVENTS
Detta belopp skulle minskas till [5–15] miljoner lats ([7–21] miljoner euro) enligt det optimistiska scenariot, men skulle öka till [135–145] miljoner lats ([192–206] miljoner euro) enligt det pessimistiska scenariot.
The complaint filed with the Commission on 9 January 2012 concerned the first and second State loans as well as the capital increase.
KLAGOMÅLET AV DEN 18 JULI 2012
The bonds were acquired with a nominal value of LVL 1 each and had no interest, and were purchased by Latvia and BAS in proportion to their shareholding.
Konsortielån 2 skulle tillhandahållas av flera företag, bland andra Taurus.
This would result in the Latvian State acquiring 0 %-interest bonds from airBaltic in an amount of approximately LVL 15,78 million (EUR 22,34 million) and BAS acquiring approximately LVL 14,22 million (EUR 20,13 million).
Konsortielånen skulle beviljas för att förnya flera fordringar som dessa privata investerare hade gentemot airBaltic.
The bonds are to be converted into capital on 1 July 2015, at a rate of one share per bond.
Om BAS inte skulle uppfylla sina åtaganden enligt avtalet samtyckte de investerare som skulle bevilja konsortielån 2 till airBaltic, inklusive BAS aktieägare Taurus, enligt artikel 7.4 i avtalet till att ”till staten eller till dess utsedda företag tilldela och överlämna alla fordringar som härrör från […] det utestående [konsortie]lånet 2 till ett belopp av 1 lats”.
As regards measure 5, the Latvian authorities explained that no payments were made to airBaltic on 21 and 22 November 2011 as alleged by the complainant.
Den 18 juli 2012 mottog kommissionen ett ytterligare klagomål (se skäl 7) om investerarnas skyldighet enligt artikel 7.4 i avtalet att till staten överlåta och överlämna alla fordringar som härrör från konsortielån 2 för endast 1 lats (se skäl 28).
However, airBaltic submitted three payment orders to Latvijas Krājbanka prior to the decisions of the FCMC of 17 November 2011 to limit banking operations above EUR 100000 and to halt all operations of Latvijas Krājbanka on 21 November 2011 (see recital 20 above).
Klaganden hävdar att den lettiska staten genom skrivelser av den 9 februari 2012 och den 12 juni 2012 hade beslutat att en fordran på 5 miljoner euro gentemot airBaltic för konsortielån 2 – den del som beviljats av Taurus, av totalt 35 miljoner euro – ska överlåtas till airBaltic till priset 1 lats (åtgärd 6).
These orders were executed by Latvijas Krājbanka days after.
BESLUTET ATT INLEDA FÖRFARANDET
In particular, the operations at stake were two payments of USD […] million to IATA Clearing House and of EUR […] million to Riga International Airport executed on 25 November 2011, and a transfer of EUR […] million to an alternative bank account of airBaltic in Swedbank on 30 November 2011.
Den 20 november 2012 beslutade kommissionen att inleda det formella granskningsförfarandet.
The ‘reShape’ plan of March 2012
I beslutet att inleda förfarandet drog kommissionen slutsatsen att airBaltic kunde anses vara ett företag i svårigheter vid den tidpunkt då åtgärderna i fråga beviljades.
In March 2012, airBaltic adopted a plan entitled ‘reShape’.
Kommissionen uttryckte även tvivel beträffande de sex åtgärderna i fråga och drog den preliminära slutsatsen att samtliga åtgärder inbegrep statligt stöd.
It foresees a number of measures, including the purchase of more efficient planes [21] and the closure of certain routes, which would allow the company to break-even in 2014 in the realistic and optimistic scenarios.
Kommissionen konstaterade för det första att det första statliga lånet (åtgärd 1) tillhandahölls av staten samtidigt som BAS-lånet – i förhållande till deras aktieinnehav – och på identiska villkor, vilket vid en första anblick verkar tyda på att de beviljades på likställda villkor.
However, in the pessimistic scenario, airBaltic would have negative EBIT until at least 2016.
Kommissionen konstaterade emellertid att den inte kunde bedöma det första statliga lånet och BAS-lånet var för sig, utan att de måste bedömas generellt utifrån avtalsbestämmelserna.
The reShape plan foresees that on top of the LVL 83 million (EUR 117.51 million) already committed to the company, [22] additional financing of LVL [45 — 55] million (EUR [64 — 78] million) will be needed […] in the realistic scenario.
Kommissionen konstaterade därför att det av avtalet inte framgick att BAS, förutom BAS-lånet, också måste bevilja ett konvertibelt lån till airBaltic utöver det andra statliga lånet, och att staten hade gjort åtaganden som var annorlunda och ekonomiskt sett större än de åtaganden som gjorts av BAS.
This amount would go down to LVL [5 — 15] million (EUR [7 — 21] million) in the optimistic scenario but would increase to LVL [135 — 145] million (EUR [192 — 206] million) in the pessimistic one.
Kommissionen konstaterade dessutom att BAS fattade sitt beslut att investera i airBaltic i en situation där myndigheterna redan hade gett uttryck för sin vilja att stödja företaget ekonomiskt.
THE COMPLAINT OF 18 JULY 2012
När det gäller räntan för det första statliga lånet och räntesänkningen på [5–15] procentenheter i december 2011 (se skäl 30), ansåg kommissionen att det var tveksamt att de räntesatser som tillämpats låg på marknadsnivå med tanke på airBaltics betydande svårigheter vid den tidpunkten.
Apart from Latvia and BAS, a number of other investors were also parties to the Agreement.
När det gäller det andra statliga lånet (åtgärd 2) konstaterade kommissionen för det första att det lånet redan förutsågs i avtalet, om än till ett icke fastställt belopp och beroende på ett antal faktorer.
These investors agreed to grant two syndicated loans to airBaltic for EUR 35 million each at an initial interest rate of [5 — 7] %.
Enligt kommissionen kan det andra statliga lånet inte anses ha beviljats på samma villkor eftersom det inte följde av avtalet – tvärtemot vad Lettland hävdade – att BAS förutom BAS-lånet även måste bevilja ett konvertibelt lån till airBaltic.
Syndicated loan 1 was supposed to be provided by Latvijas Krājbanka and the Lithuanian bank Snoras.
När Lettland beslutade att bevilja det andra statliga lånet till airBaltic betonade kommissionen dessutom att det inte fanns något möjligt samtidigt åtagande från BAS sida eftersom företaget inte var skyldigt att ge airBaltic några andra lån.
Syndicated loan 2 was supposed to be provided by several companies, among others Taurus.
När det gäller räntan för det andra statliga lånet [9–11] % uttryckte kommissionen tvivel om huruvida en privat investerare skulle ha kunnat ge airBaltic ett lån till en sådan ränta med tanke på airBaltics svårigheter och att den säkerhet som ställdes var densamma som den säkerhet som beviljats i samband med det första statliga lånet.
These syndicated loans were to be granted in order to novate several claims that those private investors held against airBaltic.
Angående det kapitaltillskott som överenskoms den 22 december 2011 (åtgärd 3), konstaterade kommissionen att BAS vid den tidpunkt då rekapitaliseringsbeslutet fattades hade förlorat alla aktier utom en i airBaltic (eftersom staten hade förvärvat dem från Latvijas Krājbanka).
In case BAS would not fulfil its commitments under the Agreement, in line with its Article 7.4, the investors who were to grant to airBaltic the syndicated loan 2 — including BAS' shareholder Taurus — agreed to ‘assign and to hand over to the State or its nominated company for the sum of LVL 1 all claims which stem from […] the outstanding [syndicated] loan nr 2’.
Till följd av detta ökade staten sitt aktieinnehav i företaget till 99,8 % (se skäl 21).
On 18 July 2012, the Commission received an additional complaint (see recital 7 above) regarding the obligation of the investors under Article 7.4 of the Agreement to assign and to hand over to the State or its nominated company all claims stemming from syndicated loan 2 for just LVL 1 (see recital 28 above).
Konverteringen var därför inte särskilt ekonomiskt meningsfull för BAS del, eftersom företaget – för att återvinna sitt tidigare aktieinnehav – inte bara skulle konvertera BAS-lånet i kapital, utan dessutom skjuta till 37,7 miljoner lats (53,38 miljoner euro) i kontanter, allt detta med begränsade möjligheter att aktieinnehavet skulle ge avkastning på kort till medellång sikt med tanke på företagets svårigheter.
The complainant alleges that by letters of 9 February 2012 and 12 June 2012 the Latvian State had decided that a claim of EUR 5 million towards airBaltic for syndicated loan 2 — the part granted by Taurus, out of a total of EUR 35 million — is to be assigned to airBaltic for a price of LVL 1 (measure 6).
Kommissionen uttryckte dessutom tvivel angående det datum som åtgärd 3 faktiskt beviljades.
THE OPENING DECISION
Kommissionen konstaterade dessutom att BAS och staten hade viss tid – förmodligen till den 30 januari 2012, dvs. vid utgången av den första fasen av genomförandet av teckningen för kapitaltillskottet – på sig för att skjuta till kapital i airBaltic.
On 20 November 2012, the Commission decided to open the formal investigation procedure.
Staten gjorde emellertid detta den 29 eller den 30 december 2011, medan BAS aldrig konverterade sitt lån eller sköt till kontanterna.
In its opening decision, the Commission came to the preliminary view that airBaltic could be considered a firm in difficulty at the time the measures identified were provided.
Enligt kommissionen skulle Lettland ha väntat tills det var rimligen säkert att BAS också skulle göra detta innan man konverterade lånen.
It also expressed doubts as regards the six measures under assessment and came to the preliminary conclusion that all of them entailed state aid.
På grundval av detta ansåg kommissionen att åtgärd 3 inte föreföll vara förenlig med den marknadsekonomiska investerarprincipen.
The Commission first noted that the first State loan (measure 1) was provided by the State at the same time as the BAS loan — in proportion to their shareholdings — and at identical conditions, which at first sight would seem to suggest that the loans had been granted on pari passu terms.
När det gäller förvärvet för 30 miljoner lats (42,47 miljoner euro) i nollkupongsobligationer från airBaltic i april 2010 (åtgärd 4), påpekade kommissionen att dessa obligationer på grund av sin beskaffenhet var jämförbara med ett kapitaltillskott.
However, the Commission observed that it could not assess the first State loan and the BAS loan in isolation but in the overall context of the provisions of the Agreement.
Med tanke på att lönsamhet var utesluten ända från början eftersom obligationerna inte hade någon ränta och att framtida lönsamhet vid konvertering föreföll vara osannolikt med tanke på företagets svårigheter, luftfartsnäringens situation och att det vid den tidpunkten inte fanns någon plan för att göra företaget lönsamt igen, tvivlade kommissionen på att åtgärd 4 överensstämde med marknaden.
Accordingly, the Commission noted that from the Agreement it did not result that, in addition to the BAS loan, BAS also had to issue a convertible loan to airBaltic alongside the second State loan and that the State had made commitments that were different and economically more significant than those taken by BAS.
Kommissionen kunde inte heller utesluta att BAS förvärvade obligationerna på grund av Lettlands starka intresse i airBaltic före utfärdandet av obligationerna.
The Commission also observed that the decision of BAS to invest in airBaltic was taken in a context in which the public authorities had already demonstrated their willingness to financially support the company.
När det gäller betalningarna på 2,8 miljoner euro av Latvijas Krājbanka (åtgärd 5), kunde kommissionen inte sluta sig till att Latvijas Krājbankas åtgärder – vid den tidpunkt då betalningarna gjordes – var oberoende i förhållande till staten eftersom banken var helägd av staten.
In relation to the interest rate of the first State loan and the cut on the interest rate of [5-15] percentage points occurred in December 2011 (see recital 30 above), the Commission considered it doubtful that the rates applied would be at market level in view of the significant difficulties of airBaltic at the time.
I detta avseende konstaterade kommissionen att Lettland inte hade lämnat några belägg för att airBaltic lämnade in betalnings- och överföringsordrarna före FKTK:s beslut av den 17 november 2011 om att begränsa bankverksamheten per kund över 100000 euro.
With regard to the second State loan (measure 2) the Commission first observed that it was already foreseen in the Agreement, albeit with an undetermined amount and subject to a number of factors.
När det gäller den fordran på 5 miljoner euro som tilldelades airBaltic (åtgärd 6) förklarar kommissionen i beslutet att inleda förfarandet att Lettland i enlighet med artikel 7.4 i avtalet hade beslutat att fordran på 5 miljoner euro gentemot airBaltic för konsortielån 2 – den del som beviljats av Taurus, av totalt 35 miljoner euro – skulle överlåtas till airBaltic till priset 1 lats.
According to the Commission, the second State loan could not be considered pari passu since from the Agreement it did not follow — contrary to what Latvia argued — that, in addition to the BAS loan, BAS also had to issue a convertible loan to airBaltic.
Kommissionen påpekade att denna transaktion i ekonomiska termer i mångt och mycket motsvarade ett efterskänkande av skuld, genom vilken Lettland befriade airBaltic från skyldigheten att betala ränta och återbetala en del av konsortielån 2 till fordringsägaren.
Moreover, the Commission highlighted that when Latvia decided to provide the second State loan to airBaltic, there was no possible concomitance on the side of BAS since it was under no obligation to provide any other loan to airBaltic.
Kommissionen konstaterade dessutom att åtgärd 6 inte var förenlig med den marknadsekonomiska investerarprincipen, eftersom airBaltic enligt avtalet inte hade rätt att få krediten i utbyte mot 1 lats.
In relation to the interest rate of the second State loan ([9 — 11] %), the Commission expressed doubts that a private investor would have provided the company with a loan at such an interest rate in view of the difficulties that airBaltic was facing and the fact that the collateral used was the same as that granted in relation to the first State loan.
I fråga om de övriga fordringarna i konsortielån 2 på totalt 30 miljoner lats (42,47 miljoner euro) (se skäl 42), konstaterade kommissionen att ovanstående resonemang gäller med tillämpliga ändringar för dessa fordringar.
Pertaining to the capital increase agreed on 22 December 2011 (measure 3), the Commission noted that at the time the recapitalisation decision was taken, BAS had lost all except one of its shares in airBaltic (since the State had acquired them from Latvijas Krājbanka).
Kommissionen drog därför den preliminära slutsatsen att de sex åtgärderna i fråga inbegrep olagligt statligt stöd eftersom de hade beviljats i strid mot anmälan och genomförandeförbudet enligt artikel 108.3 i EUF-fördraget.
As a result, the State increased its shareholding in the company to 99,8 % (see recital 21 above).
Kommissionen tvivlade också på huruvida de sex åtgärderna var förenliga med den inre marknaden, särskilt eftersom de lettiska myndigheterna inte angav några möjliga grunder för förenlighet.
Therefore, the conversion made little economic sense for BAS, who — in order to regain its former shareholding — was requested not only to convert into capital the BAS loan but also to inject LVL 37,7 million (EUR 53,38 million) in cash, all this with limited possibilities that the equity would provide any return in the short- to medium-term in view of the difficulties of the company.
Av de möjliga förenlighetsgrunderna ansåg kommissionen preliminärt – med tanke på airBaltics svårigheter – att de enda tillämpliga kriterierna var de som avser stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter i den mening som avses i artikel 107.3 c i EUF-fördraget på grundval av gemenskapens riktlinjer för undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter [23] (nedan kallade undsättnings- och omstruktureringsriktlinjerna).
Moreover, the Commission expressed doubts on the date at which measure 3 was actually granted.
I detta avseende, och med tanke på den information som fanns tillgänglig vid den tidpunkten, ansåg kommissionen att villkoren för undsättningsstöd inte verkade vara uppfyllda, och att reShape-planen inte innehöll de nödvändiga åtgärderna för att kunna betraktas som omstruktureringsplan i enlighet med avsnitt 3.2 i undsättnings- och omstruktureringsriktlinjerna.
The Commission also noted that BAS and the State had a certain period of time — presumably until 30 January 2012, i.e. the end of the first stage of the subscription implementation period for the capital increase — to inject the capital in airBaltic.
SYNPUNKTER PÅ BESLUTET ATT INLEDA FÖRFARANDET
The State however did so on 29 or 30 December 2011, while BAS eventually never converted its loan or injected the cash.
LETTLANDS SYNPUNKTER
According to the Commission, before converting the loans, Latvia should have waited until it was reasonably assured that BAS would also do so.
Lettland hävdar att det var BAS som tog initiativ till avtalet och faktiskt bad staten att delta i kapitaltillskottet.
On this basis, the Commission was of the view that measure 3 did not appear to be MEIP-conform.
Staten samtyckte till slut till investeringen, men på stränga villkor som fastställs i avtalet.