natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Having called on interested parties to submit their comments pursuant to the provisions cited above [1], and having regard to their comments,
med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (nedan kallat EES-avtalet), särskilt artikel 62.1 a,
Whereas:
efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett samtliga berörda parter tillfälle att yttra sig [1] och med beaktande av dessa synpunkter, och
By letter dated 17 December 2009, Germany notified the Commission of the aid scheme for the support of non-ferrous metal producers.
FÖRFARANDE
On 16 February and on 9 July 2010, the Commission requested additional information, which was provided by Germany on 10 May 2010 and on 21 September 2010.
Genom en skrivelse av den 17 december 2009 anmälde Tyskland ett stöd för tillverkare av andra metaller än järn till kommissionen.
By letter dated 17 November 2010, the Commission informed Germany that it had decided to initiate the procedure laid down in Article 108(2) of the TFEU in respect of the aid (hereinafter ‘opening decision’).
Den 16 februari och den 9 juli 2010 begärde kommissionen ytterligare information som Tyskland lämnade den 10 maj 2010 och den 21 september 2010.
On 21 February 2011, Germany submitted observations on the opening decision.
Genom en skrivelse av den 17 november 2010 underrättade kommissionen Tyskland om sitt beslut att inleda ett formellt granskningsförfarande enligt artikel 108.2 i EUF-fördraget avseende den aktuella stödåtgärden (nedan kallat inledningsbeslutet).
The opening decision was published in the Official Journal of the European Union [2].
Tyskland lämnade sina synpunkter på beslutet att inleda förfarandet den 21 februari 2011.
The Commission invited interested parties to submit their comments on the aid.
Inledningsbeslutet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning [2].
The Commission received comments from several interested parties.
Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter på stödordningen.
On 24 August 2011, it forwarded them to Germany, which was given the opportunity to react.
Kommissionen har mottagit flera synpunkter från tredje man.
Germany's comments were received by letter dated 26 September 2011.
Kommissionen vidarebefordrade dessa till Tyskland den 24 augusti 2011 som i sin tur svarade med en skrivelse av den 26 september 2011.
The subject-matter of the present Decision is a scheme by which Germany wished to grant aid to non-ferrous metal producers to compensate them for indirect CO2 costs, included in the electricity price, incurred in 2009.
Detta beslut gäller en stödordning genom vilken Tyskland planerar att bevilja stöd till tillverkare av andra metaller än järn.
According to Germany, the German non-ferrous metal industry, that is to say the producers of primary aluminium (NACE-Code 24.42), zinc (NACE-Code 24.43) and copper (NACE-Code 24.44), was in economic difficulties.
Genom åtgärden ska en del av de indirekta koldioxidrelaterade utsläppskostnaderna som uppkom år 2009 och som ingår i elektricitetskostnaderna kompenseras.
Germany gives two reasons for this situation: first, the financial crisis of 2008 that led to a drop in world prices for non-ferrous metals at the London Metal Exchange (hereinafter ‘LME’), secondly, electricity prices that remained high due to the influence of indirect CO2 costs caused by the EU Emissions Trading System (ETS).
Enligt Tyskland hade industrin för tillverkning av andra metaller än järn, dvs. tillverkare av primäraluminium (Nace-kod 24.42), zink (Nace-kod 24.43) och koppar (Nace-kod 24.44) råkat i ekonomiska svårigheter.
Germany argues that the combination of low prices for non-ferrous metals and high electricity prices weakened the competitiveness of non-ferrous metal producers in the Union in comparison with producers outside the Union.
Tyskland anger två skäl till denna situation: Dels att den finanskris som uppstod år 2008 ledde till att världsmarknadspriserna på andra metaller än järn gick ner på Londons metallbörs och dels att elkostnaderna i Europeiska unionen var fortsatt höga på grund av indirekta koldioxidrelaterade utsläppskostnader orsakade av systemet för handel med utsläppsrätter.
Germany submits that this competitive disadvantage risked incentivising non-ferrous metal producers to reduce production capacity or even to move their production to countries outside the Union which were not subject to high CO2 costs.
Kombinationen av låga priser för andra metaller än järn på världsmarknaden och höga elkostnader i unionen har minskat konkurrenskraften för tillverkare av andra metaller än järn i unionen jämfört med tillverkare av andra metaller än järn utanför unionen.
The relocation of the German non-ferrous metal production could then have severe impacts on downstream industries (such as the construction sector, car industry, engine building, construction of air- and space-craft) which are of great importance to the German and European industrial sector.
Tyskland uppger att denna konkurrensnackdel eventuellt ger europeiska tillverkare av andra metaller än järn ett incitament att minska produktionskapaciteten eller flytta sin produktion till andra länder utanför unionen i vilka det inte uppkommer några höga koldioxidrelaterade utsläppskostnader.
Furthermore, such relocation would lead to higher CO2 emissions on a global level, since in many countries outside the Union the production was not subject to a binding emission cap (‘carbon leakage’).
Om tyska tillverkare av andra metaller än järn flyttar sin produktion kan detta få förödande konsekvenser för andra industrier i senare led (som byggsektorn, bilindustrin, maskinindustrin, luft- och rymdfartssektorn), vilka har stor betydelse för den tyska och europeiska industrin.
Germany concludes that the envisaged measure is a proportionate instrument to prevent capacity shifts and relocations and to avoid their negative implications on the industrial sector in the Union as well as on EU CO2 reduction efforts.
Dessutom skulle en sådan flytt till länder utanför unionen leda till högre koldioxidutsläpp på global nivå, eftersom andra metaller än järn i detta fall skulle tillverkas utan att sådana restriktiva skyldigheter som gäller i EU tillämpas för att minska koldioxidutsläppen.
Before the notification of the present scheme, Germany had submitted (and subsequently withdrawn) an earlier notification with an identical scheme, but where the justification lay in improving the competitiveness of German non-ferrous metal producers in comparison with producers in other EU Member States and in countries outside the Union.
I unionen föreligger ett bindande utsläppstak (för koldioxidutsläpp som läcker ut, så kallat koldioxidläckage).
LEGAL BASIS
Tyskland drar slutsatsen att den planerade åtgärden utgör ett lämpligt medel för att förhindra en flytt av produktionen och dess negativa följder för industrin i unionen samt för unionens ansträngningar att minska koldioxidutsläppen.
The scheme is based on the Act on the second supplementary budget of 2 July 2009, and in particular title 683 03 (Gesetz über den zweiten Nachtragshaushalt vom 2.
Innan de nuvarande bestämmelserna anmäldes hade Tyskland anmält (och sedan dragit tillbaka) en identisk bestämmelse som emellertid motiverades med en förbättring av konkurrenskraften för de tyska tillverkarna av andra metaller än järn jämfört med tillverkare i andra medlemsstater och länder som inte tillhör EU.
Juli 2009), and on the Administrative Regulation on the Support for the Production of Climate-Friendly Non-Ferrous Metals of 6 August 2009 (Richtlinie zur Förderung der Herstellung von klimaschonenden NE-Metallen vom 6.
RÄTTSLIG GRUND
August 2009).
Stödordningens rättsliga grund är lagen om den andra tilläggsbudgeten av den 2 juli 2009, särskilt budgetpost 683 03, och direktivet för att främja tillverkning av klimatvänliga icke-järnmetaller av den 6 augusti 2009.
The aid is open to producers of aluminium, zinc (with the exception of lead and tin) and copper, under the conditions that the production plant is based in Germany, the electricity consumption is more than 10 GWh per year and the electricity costs account for more than 15 % of gross value added.
Stödet kan beviljas tillverkare av aluminium, zink (med undantag av bly och tenn) och koppar under förutsättning att produktionsanläggningen befinner sig i Tyskland, att det behövs över 10 GWh elektricitet per år för tillverkningen och att elkostnaderna överstiger 15 % av bruttoförädlingsvärdet.
The costs for the first GWh of yearly electricity consumption are excluded from compensation (Selbstbehalt, that is to say retention).
Kostnaderna för den första konsumerade gigawattimmen (GWh) av den årliga elförbrukningen kompenseras inte (egen kostnadsandel).
Germany submits that 11 beneficiaries filed applications.
Tyskland har meddelat att 11 stödmottagare har inkommit med ansökningar.
It appears that 80 % of the aid would go to three aluminium producers of which one alone ([…] [3]) would receive […] % of the aid.
Enligt den tillgängliga informationen går 80 % av stödet till tre aluminiumtillverkare, av vilka en ensam ([…] [3]) ska ha erhållit […] % av stödet.
BUDGET AND DURATION
STÖDETS OMFATTNING OCH LÖPTID
The scheme was intended to have a budget of at least EUR 40 million for the second half of 2009 [4].
Det sammanlagda stödet skulle uppgå till minst 40 miljoner euro och beviljas för det andra halvåret 2009 [4].
The aid scheme contains a standstill clause and the aid would only be disbursed after approval by the Commission.
Stödordningen innehåller en frysningsklausul och stödet kommer först att beviljas efter godkännande från kommissionen.
FORM OF THE AID AND CALCULATION MODALITIES
STÖDFORM OCH FINANSIERINGSSÄTT
The beneficiaries had to apply for the aid to the Federal Office of Economics and Export Control (BAFA).
Stödmottagarna kunde ansöka om stödet hos förbundskontoret för ekonomi och exportkontroll (Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle, BAFA).
The individual aid amounts depend on the electricity consumption of the respective applicants.
De enskilda stödbeloppen beror på den aktuella sökandens elförbrukning.
Only the electricity consumption directly linked to the production process is eligible for aid.
Stöd kan endast erhållas för elförbrukning som har direkt samband med tillverkningsprocessen.
For aluminium, the compensation is granted only for electricity cost of electrolysis, for copper and zinc also for other electricity-intensive production processes (e.g. electric arc furnaces).
För aluminium beviljas kompensationen endast för att täcka kostnader för elektricitet som behövs vid elektrolys.
In the case of zinc and copper, a differentiation between primary and secondary production is allegedly impossible and unnecessary because the energy-intensity differentiation is marginal.
För koppar och zink beviljas kompensationen även för andra tillverkningsprocesser som kräver mycket elektricitet (t.ex. elektriska ugnar).
It is financed through the federal budget and granted as compensatory payments for the CO2 costs of all electricity consumed above 1 GWh per year.
Stödet beviljas till stödmottagarna i form av direkta bidrag.
The aid is calculated on the basis of the applicants annual electricity consumption (minus 1 GWh) multiplied by an amount in EUR per MWh which is defined at sub-sector level (aluminium, copper, zinc).
Stödet finansieras ur den federala budgeten och utbetalas i form av kompensation för de kostnader som uppkommer för koldioxidutsläpp då elförbrukningen överstiger 1 GWh per år.
According to Germany, the basis of the calculation is a CO2 price of EUR 19 per MWh.
Stödet beräknas på grundval av sökandens årliga elförbrukning (med avdrag för 1 GWh) multiplicerat med ett visst belopp per MWh som fastställts separat för olika delsektorer (aluminium, koppar, zink).
This is said to correspond to 0,75 % of the average EU CO2 allowance price in the second half of 2009 equal to EUR 24.
Kompensationsfaktorerna för de andra metallerna är lägre, vilket betyder att kompensationen uppgår till 16 euro/MWh för zink och 9 euro/MWh för koppar.
From this amount, the German authorities deduct a safety margin of 10 % to establish the maximum compensation of EUR 17 per MWh for aluminium.
Det exakta stödet till de enskilda stödmottagarna beror på elförbrukningen under det andra halvåret 2009, eftersom stödet beräknas på grundval av stödmottagarens faktiska konsumtion och det angivna priset per MWh för den elektricitet som krävs för tillverkningen av aluminium, zink och koppar.
The compensation factors for the other metals are lower, with EUR 16 per MWh for zinc and EUR 9 per MWh for copper.
Om produktionen skulle ha upphört fram till slutet av år 2010 eller skulle ha flyttats ut från Tyskland vore det aktuella företaget skyldigt att betala tillbaka det stöd som hittills erhållits.
The exact aid figure per beneficiary depends on the electricity consumption in the second half of 2009, since the aid is allocated based on the actual consumption of the beneficiaries and on the abovementioned price per MWh of electricity consumed to produce aluminium, zinc and copper.
BESLUTET OM ATT INLEDA FÖRFARANDET
In case of closure of production or its relocation outside of Germany by the end of 2010, beneficiaries would have to pay back any aid they might have received until then.
I inledningsbeslutet uttryckte kommissionen tvivel om huruvida det statliga stödet är förenligt med den inre marknaden och uppmanade alla berörda parter att inkomma med sina synpunkter på olika aspekter av stödet.
THE OPENING DECISION
Efter att ha fastställt att det uppenbarligen inte föreligger något särskilt gemenskapsramverk eller direktiv som är tillämpliga, prövade kommissionen de tre argument som Tyskland gjort gällande med hänvisning till artikel 107.3 b och artikel 107.3 c i EUF-fördraget.
In its opening decision, the Commission expressed doubts on the compatibility of the scheme with the internal market and invited interested parties to comment on different aspects of the aid.
Tyskland har för det första uppgett att stödet till sektorn för tillverkning av andra metaller än järn ska bidra till att avhjälpa en allvarlig störning i ekonomin i den mening som avses i artikel 107.3 b i EUF-fördraget.
Noting that specific frameworks and guidelines did not seem to apply, the Commission examined the three grounds put forward by Germany under Articles 107(3)(b) and 107(3)(c) TFEU.
I detta avseende har kommissionen ställt frågan huruvida prisnedgången för andra metaller än järn åren 2008/2009 faktiskt ska anses utgöra en allvarlig störning i ekonomin och huruvida tillverkarna av andra metaller än järn har en så nära koppling till sektorer i senare led som Tyskland har uppgett [5].
First, Germany argued that the notified scheme was intended to remedy a serious disturbance of its economy within the meaning of Article 107(3)(b) TFEU.
Dessutom har Tyskland uppgett att den anmälda stödordningen utgör ett stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner i den mening som avses i artikel 107.3 c i EUF-fördraget, nämligen till förmån för de tyska tillverkarna av primärt aluminium, zink och koppar.
On this point, the Commission questioned whether the fall in non-ferrous metal prices in 2008/2009 really constituted a serious disturbance of the economy and whether the non-ferrous metal producers were as closely linked to the downstream industries as Germany contended [5].
Tyskland hävdar inledningsvis att de indirekta koldioxidrelaterade utsläppskostnaderna som förmedlas vidare genom elpriset medför en risk för att tillverkare av andra metaller än järn i Tyskland minskar sin produktionskapacitet och eventuellt till och med flyttar tillverkningen till länder utanför unionen och att koldioxidutsläppen således samtidigt flyttas (koldioxidläckage).
Secondly, Germany submitted that the notified scheme constituted aid to facilitate the development of certain economic activities or of certain economic areas, as laid down in Article 107(3)(c) TFEU, to the benefit of German producers of primary aluminium, zinc and copper.
Kommissionen uttryckte emellertid tvivel gällande vissa aspekter av denna argumentation.
In a first line of reasoning, Germany argued that the indirect CO2 costs which were passed on through electricity prices carried the risk that non-ferrous metal producers in Germany would reduce production capacity and possibly even relocate to countries outside the Union, thus inducing carbon leakage.
Det är inte klarlagt huruvida stödet är nödvändigt och proportionerligt, eftersom det inte kan fastställas någon risk för koldioxidläckage mot bakgrund av de uppgifter som Tyskland har lämnat.
However, the Commission expressed doubts on several aspects of this line of reasoning:
Kommissionen har i synnerhet inte erhållit någon information om stödmottagarnas kostnader.
It was unclear whether the aid was necessary and appropriate, since, on the basis of the information submitted by Germany, the carbon leakage risk could not be established.
Dessutom gick några av stödmottagarna uppenbarligen med vinst under den här aktuella perioden, vilket inte kan tolkas som att det faktiskt förelåg något tryck att flytta produktionen.
In particular, the Commission had no information on the beneficiaries' costs.
Dessutom har någon verklig risk för flytt av produktionen till länder utanför unionen eller EES inte kunnat fastställas [6].Det är emellertid oklart huruvida stödet, som är begränsat till det andra halvåret 2009, kommer att ha en sådan stimulanseffekt på stödmottagarna att de behåller sina produktionsanläggningar i Tyskland [7].Dessutom ifrågasatte kommissionen huruvida stödordningen var proportionerlig, eftersom Tyskland inte har ingett tillräckliga bevis för att den inte kan medföra någon överkompensation [8].Vidare uttryckte kommissionen tvivel angående kompensationen för de intressen som berörs av stödordningen, eftersom det inte kan uteslutas att stödet skulle medföra en allvarlig snedvridning av konkurrensen, särskilt till nackdel för tillverkare av andra metaller än järn i andra medlemsstater i unionen/EES, framför allt om dessa har en naturlig konkurrensfördel, eftersom priset på elektricitet är lägre där [9].(23) Dessutom argumenterar Tyskland att stödordningen utgör ett stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner i den mening som avses i artikel 107.3 c i EUF-fördraget, vilket har i syfte att bevara arbetstillfällen inom sektorn för andra metaller än järn och inom sektorer i senare led.
Moreover, some of the beneficiaries appeared to be profitable throughout the period concerned, which made it unclear whether they were really under pressure to relocate.
Kommissionen betvivlade särskilt huruvida det kan anses utgöra ett mål av gemensamt intresse att förhindra förluster av arbetstillfällen, huruvida industrier i senare led verkligen drabbats så hårt och huruvida ett statligt stöd är ett lämpligt medel för att uppnå detta mål [10].
Finally, it had not been established that there was a real risk of relocations to countries outside the Union or the EEA [6].It was also unclear whether the aid, which was limited to the second half of 2009, would have the incentive effect on the beneficiaries to maintain their production sites in Germany [7].The Commission also questioned the proportionality of the scheme, since Germany had not provided sufficient information showing that overcompensation would be avoided [8].Finally, the Commission had doubts on the balance of interests affected by the scheme, since it could not be excluded that the aid would lead to serious distortions of competition, in particular to the detriment of non-ferrous metal producers in other EU/EEA Member States, in particular those who enjoyed a natural location advantage due to cheaper electricity [9].(23) In a second line of reasoning, Germany claimed that the scheme constituted aid to facilitate the development of certain economic activities or of certain economic areas, within the meaning of Article 107(3)(c) TFEU, in order to prevent job losses in the non-ferrous metal industry and downstream industries.
SYNPUNKTER FRÅN TREDJE PART OCH FRÅN BERÖRDA PARTER
In this respect, the Commission doubted whether the prevention of job losses could be considered an objective of common interest, whether downstream industries would actually be as severely affected, and whether State aid was the appropriate instrument to achieve this objective [10].
Mellan den 3 maj och den 13 maj 2011 erhöll kommissionen tolv yttranden.
COMMENTS FROM INTERESTED PARTIES
Sex av dessa kom från tillverkare av andra metaller än järn.
Between 3 May and 13 May 2011, the Commission received observations from twelve interested parties:
De berörda tillverkarna ([…], […], […], […] och […]) hade ansökt om stöd eller hade dotterföretag ([…]) som var potentiella stödmottagare.
Six of them were non-ferrous metal producers who had applied for aid ([…], […], […], […], […]) or who owned a subsidiary that was a potential beneficiary ([…]).
[…], […] och […] är aluminiumtillverkare.
[…], […] and […] are aluminium producers.
[…] tillverkar koppar och […] zink.
[…] produces copper and […] zinc.
Vidare har fem näringslivsorganisationer lämnat synpunkter, däribland tre företrädare för den kemiska industrin på tysk nivå, nämligen Verband der chemischen Industrie (VCI), Verband der Industriellen Energie- und Kraftwirtschaft (VIK) och Wirtschaftsvereinigung Metalle (WVM), och två företrädde metallindustrin på europeisk nivå, nämligen Euroalliages och Eurométaux.
Five of them were trade associations: three at the German level representing the chemical industry (Verband der chemischen Industrie — VCI), the industrial users of energy (Verband der Industriellen Energie- und Kraftwirtschaft — VIK) and the non-ferrous metal industry (Wirtschaftsvereinigung Metalle — WVM); and two at the European level representing the metal industry (Euroalliages, Eurométaux).
En skrivelse inkom från ett tyskt fackförbund, Industriegewerkschaft Bergbau, Chemie, Energie (IG BCE).
One submission was made by a German trade union, the Industriegewerkschaft Bergbau, Chemie, Energie (IG BCE).
Alla berörda parter förespråkade sammantaget stödåtgärden [11].
All interested parties took a generally favourable view on the aid scheme [11].
De uppgav att risken för koldioxidläckage redan erkänts genom unionens lagstiftning och att det således inte förelåg något behov av att inge ytterligare bevis.
They argued that the carbon leakage risk had already been recognised by Union legislation, so that it was not necessary to prove it.
Även om det skulle krävas sådan bevisning, kan det anses föreligga en sådan risk för industrin för tillverkning av andra metaller än järn, eftersom branschen inte kan styra prissättningen på världsmarknaden och elleverantörerna hade vältrat över de koldioxidrelaterade utsläppskostnaderna på industrin redan före 2013 (dvs. innan riktlinjerna för vissa statliga stödåtgärder inom ramen för systemet för handel med utsläppsrätter för växthusgaser efter 2012 – nedan kallade ETS-riktlinjerna – blev tillämpliga).
Even if proof was required, they took the view that the existence of such a risk for the non-ferrous metal industry was established, given that the industry was a price taker on the world market and given that the electricity suppliers passed on the CO2 costs already before 2013 (that is to say before the Guidelines on certain State aid measures in the context of the greenhouse gas emission allowance trading scheme post-2012 (‘ETS Guidelines’) would be applicable).
De ansåg dessutom att stödet hade en stimulanseffekt, eftersom enbart tillkännagivandet av stödordningen i sig hade fått några tillverkare att upprätthålla sin produktion.
They also contended that the scheme had an incentive effect, as the mere announcement of the measure had prompted some of the producers to keep production going.
Slutligen konstaterade de med eftertryck att stödet inte snedvrider konkurrensen, utan i stället undanröjer en allvarlig snedvridning av konkurrensen jämfört med tillverkare i länder utanför unionen/EES, då denna snedvridning kan hänföras till ETS.