natgillin/translations-raw huggingface dataset:
As described in recitals 42 to 44 of the provisional Regulation, AAS and DDS were adjusted to organise a smooth transition from the DEPBS.
Enligt skälen 42–44 i förordningen om provisorisk tull anpassades systemet med förhandstillstånd och tullrestitutionssystemet för att ge en smidig övergång från tullkreditsystemet.
In addition, the nature of the benefits under the three schemes, i.e. revenue foregone in the form of exemption from customs duties, is exactly the same.
Dessutom är typen av förmåner enligt de tre systemen, dvs. uteblivna intäkter i form av tullbefrielse, exakt densamma.
Companies have thus a choice which scheme to use for the offsetting of customs duties.
Företag kan därmed välja vilket system de ska använda för att kompensera för tullar.
Therefore, despite the fact that the DEPBS ceased to exist halfway through the IP, the subsidies granted by the GOI during the IP should be countervailed because the overarching system of benefits continued as, for the reasons set out above in recital 20, all duty drawback schemes form one subsidy mechanisms with different, often changing sub-mechanisms.
Trots att tullkreditsystemet upphörde efter halva undersökningsperioden bör därför de subventioner de indiska myndigheterna beviljade under undersökningsperioden bli föremål för utjämning eftersom det övergripande systemet med förmåner fortsatte av de anledningar som anges i skäl 20 och alla tullrestitutionssystem utgör en subventionsmekanism med olika delmekanismer som ofta förändras.
This argument can thus not be accepted.
Detta argument kan därför inte godtas.
In its response to the definitive disclosure, the GOI reiterated its arguments concerning the withdrawal of the DEPBS after definitive disclosure.
Med anledning av det slutliga meddelandet av uppgifter upprepade de indiska myndigheterna sina argument rörande tillbakadragandet av tullkreditsystemet efter det slutliga meddelandet.
However, since no new arguments were presented which would lead to a change in the conclusion with regard to the replacement of the subsidisation under the ceased DEPBS by the adjusted DDS, this argument cannot be accepted.
Eftersom inga nya argument presenterats som kunde leda till en annan slutsats om att subventioneringen via det avskaffade tullkreditsystemet ersatts av det anpassade tullrestitutionssystemet, kan detta argument dock inte godtas.
In the absence of other comments, recitals 29 to 47 of the provisional Regulation are confirmed.
Eftersom inga andra synpunkter har inkommit, bekräftas skälen 29–47 i förordningen om provisorisk tull.
In addition, it was found that the Indian exporting producer KEI was using the DEPBS in the IP.
Dessutom konstaterades det att den indiska exporterande tillverkaren KEI utnyttjade tullkreditsystemet under undersökningsperioden.
The subsidy rate amounted to 0,50 %.
Subventionsnivån var 0,50 %.
Duty Drawback Scheme (‘DDS’)
Tullrestitutionssystemet
The GOI argued that the DDS should not be considered as a countervailing subsidy, since the purpose of the scheme is to offset import duties and excises taxes paid on inputs.
De indiska myndigheterna hävdade att tullrestitutionssystemet inte borde betraktas som en utjämningsbar subvention, eftersom syftet med systemet är att avräkna importtullar och punktskatter som betalas på insatsvaror.
As explained in recitals 58 to 60 of the provisional Regulation this scheme cannot be considered a permissible duty drawback system or substitution drawback system within the meaning of Article 3(1)(a)(ii) of the basic Regulation since it does not conform to the rules laid down in point (i) of Annex I, Annex II and Annex III of the basic Regulation.
Såsom förklaras i skälen 58–60 i förordningen om provisorisk tull kan detta system inte betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen, eftersom det inte följer de regler som fastställs i led i i bilaga I, bilaga II och bilaga III till grundförordningen.
In particular, there is no system or procedure in place to confirm which inputs are consumed in the production process of the exported product or whether an excess payment of import duties occurred within the meaning of point (i) of Annex I and Annexes II and III of the basic Regulation.
Särskilt gäller att det inte heller finns något system eller förfarande för att kontrollera vilka insatsvaror som förbrukats vid tillverkningen av exportprodukten eller om det skett en alltför stor återbetalning av importtull enligt led i i bilaga I och bilagorna II och III till grundförordningen.
Furthermore, an exporter is eligible for the DDS benefits regardless of whether it imports any input materials at all.
Vidare är exportörer berättigade till förmåner enligt tullrestitutionssystemet även om de inte importerar några insatsvaror över huvud taget.
To obtain the benefit, it is sufficient for an exporter simply to export goods without demonstrating that any input material was imported.
En exportör får förmånen genom att helt enkelt exportera varor, dvs. utan att behöva visa att insatsvaror importerats.
The above was confirmed by the findings made at the visited companies and by the corresponding legislation, namely the GOI’s circular No 24/2001 as explained in recital 60 of the provisional Regulation.
Det ovannämnda bekräftades av resultaten från företagsbesöken och genom motsvarande lagstiftning, dvs. de indiska myndigheternas cirkulärskrivelse nr 24/2001, enligt förklaringen i skäl 60 i förordningen om provisorisk tull.
In addition, in its submission, the GOI admitted itself in paragraph 32 thereof that DDS may result in excess remission.
Dessutom medgav de indiska myndigheterna själva i punkt 32 i sin inlaga att tullrestitutionssystemet kan leda till alltför stor avskrivning.
Therefore, the GOI’s argument cannot be accepted.
De indiska myndigheternas argument kan därför inte godtas.
The GOI further argued that, although the verification system for the consumption of inputs was not complete, in particular due to the high number of beneficiaries and the administrative burden involved in controlling all of them, the verification mechanism in place based on sampling should be accepted.
De indiska myndigheterna hävdade också att den befintliga kontrollmekanismen som bygger på ett stickprovsförfarande borde godtas, trots att kontrollsystemet inte var fullständigt, främst på grund av det stora antalet stödmottagare och den administrativa bördan som kontroll av alla dessa skulle medföra.
This argument however cannot be accepted as it is not foreseen in Article 3(1)(a)(ii), point (i) of Annex I, Annex II or Annex III of the basic Regulation.
Detta argument kan inte godtas, eftersom ett sådant stickprovsförfarande inte följer reglerna i artikel 3.1 a ii, led i i bilaga I, bilaga II och bilaga III till grundförordningen.
In the absence of other comments, recitals 48 to 64 of the provisional Regulation are confirmed.
Eftersom inga andra synpunkter har inkommit, bekräftas skälen 48–64 i förordningen om provisorisk tull.
In addition, it was found that the Indian exporting producer, KEI Industries, was using the DDS in the IP.
Dessutom konstaterades det att den indiska exporterande tillverkaren KEI Industries utnyttjade tullrestitutionssystemet under undersökningsperioden.
The subsidy rate amounted to 0,29 %.
Subventionsnivån var 0,29 %.
One of the sampled Indian exporting producers argued that the AAS should be considered as a duty drawback system, because the imported materials are used to produce exported goods.
En av de indiska exporterande tillverkare som ingick i stickprovet hävdade att systemet med förhandstillstånd borde betraktas som ett restitutionssystem, eftersom de varor som importeras används för att tillverka exportvaror.
As explained in recital 76 of the provisional Regulation the sub-scheme used in the present case is not a permissible duty drawback system or substitution drawback system within the meaning of Article 3(1)(a)(ii) of the basic Regulation.
Som svar på detta argument förklarades i skäl 76 i förordningen om provisorisk tull att det delsystem som använts i detta fall inte är ett godkänt restitutionssystem eller ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen.
It does not conform to the rules laid down in point (i) of Annex I, Annex II or Annex III of the basic Regulation.
Det följer inte reglerna i led i i bilaga I, bilaga II eller bilaga III till grundförordningen.
Moreover, the Standard Input Output Norms (‘SIONs’) for the product concerned were not sufficiently precise and they cannot constitute a verification system of actual consumption.
Vidare var standardnormerna för input/output för den berörda produkten inte tillräckligt exakta och de kan inte betraktas som ett system för att kontrollera den faktiska förbrukningen.
The design of those standard norms does not enable the GOI to verify with sufficient precision what amounts of inputs were consumed in the production of the exported products.
Utformningen av dessa standardnormer gör det inte möjligt för de indiska myndigheterna att med tillräcklig noggrannhet kontrollera vilka mängder insatsvaror som förbrukats vid tillverkningen av de exporterade produkterna.
In addition, the GOI did not carry out any further examination based on actual inputs involved as explained in recital 73 of the provisional Regulation, although this would normally need to be carried out in the absence of an effectively applied verification system (Annex II(II)(5) and Annex III(II)(3) to the basic Regulation).
De indiska myndigheterna har inte heller företagit några ytterligare granskningar avseende de insatsvaror som faktiskt förbrukats, såsom förklaras i skäl 73 till förordningen om provisorisk tull, vilket de normalt sett borde ha gjort när det saknas ett effektivt tillämpat kontrollsystem (se avsnitt II.5 i bilaga II och avsnitt II.3 i bilaga III till grundförordningen).
The sub-scheme is therefore countervailing, and the argument is rejected.
Delsystemet är således utjämningsbart, och argumentet avvisas härmed.
In the absence of other comments, recitals 65 to 80 of the provisional Regulation are confirmed.
Eftersom inga andra synpunkter har inkommit, bekräftas skälen 65–80 i förordningen om provisorisk tull.
The Indian exporting producer, KEI Industries, was found not to use AAS in the IP.
Det konstaterades att den indiska exporterande tillverkaren KEI Industries inte utnyttjade systemet med förhandstillstånd under undersökningsperioden.
Upon the definitive disclosure, one of the Indian exporting producers provided comments on a calculation error.
I samband med det slutliga meddelandet av uppgifter påpekade en av de indiska exporterande tillverkarna ett räknefel.
This comment was partially warranted and was acknowledged in the calculation of the subsidy amount.
Påpekandet var delvis motiverat och beaktades vid beräkningen av subventionens storlek.
Since the overall subsidy margin for this company was below the de minimis level even before this correction, the adjustment neither changes the final level of the countervailing duty of this company nor does it affect the average subsidy margin calculated for the cooperating non-sampled companies or the country-wide subsidy margin.
Eftersom den övergripande subventionsmarginalen för det företaget låg under miniminivån redan före korrigeringen ledde justeringen inte till någon ändring av den slutliga nivån på utjämningstullen för företaget och påverkar inte heller vare sig den genomsnittliga subventionsmarginal som beräknats för de samarbetande företagen som inte ingick i urvalet eller den landsomfattande subventionsmarginalen.
Apart from the above, recitals 81 to 91 of the provisional Regulation are confirmed.
Med undantag av ovanstående bekräftas skälen 81–91 i förordningen om provisorisk tull.
The Indian exporting producer, KEI Industries, was found not to benefit from the EPCGS in the IP with regard to the product concerned.
Det konstaterades att den indiska exporterande tillverkaren KEI Industries inte fick några förmåner enligt systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror avseende den berörda produkten.
The GOI argued that in recital 92 of the provisional Regulation the Commission incorrectly cited the legal basis of the ECS.
De indiska myndigheterna hävdade att kommissionen i skäl 92 till förordningen om provisorisk tull citerade den rättsliga grunden till exportkreditsystemet felaktigt.
The GOI indicated that the Master Circular DBOD No DIR(Exp.) BC 01/04.02.02/2007-2008 (‘MC 07-08’) and Master Circular DBOD No DIR(Exp.) BC 09/04.02.02/2008-09 (‘MC 08-09’) were updated and these were Master Circular DBOD No DIR(Exp.) BC 06/04.02.002/2010-11 (‘MC 10-11’) and Master Circular DBOD No DIR(Exp.) BC 04/04.02.002/2011-2012 (‘MC 11-12) which constituted the legal basis for the ECS in the IP.
De indiska myndigheterna angav att cirkulärskrivelse DBOD nr DIR(Exp.) BC 01/04.02.02/2007-2008 (MC 07-08) och cirkulärskrivelse DBOD nr DIR(Exp.) BC 09/04.02.02/2008-09 (MC 08-09) hade uppdateras och att dessa var cirkulärskrivelse DBOD nr DIR(Exp.) BC 06/04.02.002/2010-11 (MC 10-11) och cirkulärskrivelse DBOD nr DIR.(Exp.) BC 04/04.02.002/2011-2012 (MC 11-12), vilka utgjorde den rättsliga grunden för exportkreditsystemet under undersökningsperioden.
Indeed the observation of the GOI is correct in this regard.
De indiska myndigheternas observation är korrekt i detta avseende.
The GOI further argued that, had the proper updated legal basis been taken into account, the Commission would have to take a note of the fact that the maximum ceiling interest rate applicable to export credits, previously made mandatory by the Reserve Bank of India (‘RBI’) for the commercial banks, ceased to exist before the IP with regard to export credits in rupees.
De indiska myndigheterna hävdade vidare att om hänsyn hade tagits till den korrekta uppdaterade rättsliga grunden skulle kommissionen ha varit tvungen att notera att den maximala räntesats för exportkrediter som tidigare gjorts obligatorisk av den indiska centralbanken för affärsbanker upphörde att existera före undersökningsperioden när det gäller exportkrediter i rupier.
Therefore, this scheme as far as credits in rupees are concerned can no longer be considered a subsidy.
När det gäller krediter i rupier kan detta system därför inte längre betraktas som en subvention.
The investigation demonstrated that two sampled companies benefited in practice from export credits from privately owned banks with rates below the reference rate set by the Bank of India.
Undersökningen visade att två av de företag som ingick i stickprovet i praktiken erhöll exportkrediter från privatägda banker till räntesatser under den referensränta som fastställts av den indiska centralbanken.
The investigation has not revealed a commercial rational as to why these privately owned banks provide credits at discounted and apparently loss-making rates.
Undersökningen har inte avslöjat någon kommersiell grund till att dessa privatägda banker skulle erbjuda krediter till rabatterade och uppenbart förlustbringande räntesatser.
These lending practices of the banks could suggest that there is still government involvement.
Bankernas utlåningspraxis kunde tyda på att statlig inblandning fortfarande föreligger.
However, the investigation did not produce evidence of the level required under WTO rules to show continuing entrustment or direction of the commercial banks.
Undersökningen gav dock inte den bevisnivå som krävs enligt WTO-reglerna för att visa att fortsatta delegeringar och direktiv från myndigheterna till affärsbankerna förekommer.
Therefore, the Commission has decided not to count the benefit of the discounted rates as a subsidy under this sub-scheme, in the absence of sufficient evidence of direction and/or a financial contribution by the GOI.
Kommissionen har därför beslutat att inte räkna förmånen med rabatterade räntor som en subvention enligt detta delsystem, i frånvaro av tillräckliga bevis för direktiv och/eller ett ekonomiskt bidrag från de indiska myndigheterna.
Invoking Article 15(1) of the basic anti-subsidy Regulation the GOI argues that in such a case also this element of the export credit scheme should not be countervailed, because government direction of the banks has been removed.
De indiska myndigheterna hänvisade till artikel 15.1 i den grundläggande antisubventionsförordningen och hävdade att man inte heller borde utjämna för detta system för exportkrediter, eftersom de statliga direktiven till bankerna har tagits bort.
Although in the submitted MC 12-13 there is a provision which makes it free for the commercial banks to determine the interest rates on export credits in foreign currency with effect from May 2012 as claimed by the GOI, such a change of instruction of RBI to the private banks during the investigation would by itself be insufficient to exclude this scheme, since government direction may continue in an informal manner which would have to be the subject of further investigation.
I den inlämnade MC 12-13 finns en bestämmelse som gör det fritt för affärsbankerna att fastställa räntesatserna för exportkrediter i utländsk valuta från och med maj 2012, som de indiska myndigheterna hävdar, men en sådan förändring av instruktionerna i lagen om bankverksamhet när det gäller de privata bankerna under undersökningen skulle inte i sig räcka för att utesluta detta system, eftersom statliga direktiv kan fortsätta på ett informellt sätt, vilket måste bli föremål för en fortsatt undersökning.
However, in view of the above conclusion on the sub-scheme concerning export credits in rupees, the Commission has decided not to countervail this sub-scheme concerning credits in foreign currency at this stage.
Med hänsyn till slutsatsen ovan om delsystemet gällande exportkrediter i rupier har kommissionen dock beslutat att inte utjämna för detta delsystem för krediter i utländska valuta i detta skede.
In light of the above, the duty rates will be adjusted where applicable.
Mot bakgrund av detta kommer tullsatserna att anpassas i tillämpliga fall.
Focus Market Scheme (‘FMS’)
Fokusmarknadssystemet
Upon the definitive disclosure, the GOI submitted comments on FMS.
I samband med det slutliga meddelandet av uppgifter lämnade de indiska myndigheterna kommentarer om fokusmarknadssystemet.
The GOI argued that the scheme is geographically related to countries not part of the Union and can thus not be countervailed by the Union.
De indiska myndigheterna hävdade att systemet är geografiskt kopplat till länder som inte ingår i unionen och att det därför inte kan bli föremål för utjämningsåtgärder av unionen.
Nevertheless, the GOI was not able to dispute either the practical implementations of the scheme or that the FMS benefit can be used for the product concerned, namely the fact that duty credits under FMS are freely transferable and that they can be used for payment of custom duties on subsequent imports of any inputs or goods including capital goods.
De indiska myndigheterna kunde dock inte ifrågasätta systemets konkreta effekter eller det faktum att förmånen kan användas för den berörda produkten, dvs. att tullkrediter enligt fokusmarknadssystemet kan överföras fritt och användas för betalning av tullar på senare import av insatsvaror eller andra varor, inklusive kapitalvaror.
Therefore, this claim had to be rejected as the investigation has shown that the product concerned can and does benefit from this scheme when exported to the Union.
Detta påstående måste därför avvisas eftersom undersökningen har visat att den berörda produkten kan gynnas av systemet vid export till unionen och att så faktiskt sker.
In the absence of any other comments, recitals 101 to 111 of the provisional Regulation are confirmed.
Eftersom inga andra synpunkter har inkommit, bekräftas skälen 101–111 i förordningen om provisorisk tull.
The Indian exporting producer, KEI Industries, was found not to use FMS in the IP.
Det konstaterades att den indiska exporterande tillverkaren KEI Industries inte utnyttjade fokusmarknadssystemet under undersökningsperioden.
Upon the definitive disclosure, the sole exporting producer investigated using EOUS submitted comments on this scheme.
I samband med det slutliga meddelandet av uppgifter yttrade sig den enda exporterande tillverkare i undersökningen som använde systemet med exportorienterade företag om detta system.
The company claimed that the Commission should use a different method to calculate the benefit received under the EOUS.
Företaget ansåg att kommissionen borde använda en annan metod för att beräkna förmånen enligt detta system.
The company argued that certain benefits under EOUS should be treated as a permissible duty drawback scheme within the meaning of Annexes II and III of the basic Regulation and that they therefore should not be countervailing.
Företaget hävdade att vissa förmåner enligt systemet borde behandlas som ett tillåtet tullrestitutionssystem i enlighet med bilagorna II och III i grundförordningen och att de därför inte borde bli föremål för utjämningsåtgärder.
It was however found that regardless of which method of calculation used, the subsidy rate for this scheme would not exceed 0,95 %, meaning that the overall subsidy margin for this company would remain below de minimis level.
Det konstaterades dock att oavsett vilken beräkningsmetod som användes skulle subventionsmarginalen för detta system vara högst 0,95 %, vilket innebär att den övergripande subventionsmarginalen för detta företag fortfarande skulle ligga under miniminivån.
Therefore it was not deemed necessary to analyse this claim further in the context of this investigation.
Det ansågs därför inte nödvändigt att analysera påståendet ytterligare inom ramen för denna undersökning.
In the absence of any other comments, recital 112 of the provisional Regulation is confirmed.
Eftersom inga andra synpunkter inkommit, bekräftas skäl 112 i förordningen om provisorisk tull.
The Indian exporting producer, KEI Industries, was found not to benefit the EOUS in the IP.
Det konstaterades att den indiska exporterande tillverkaren KEI Industries inte utnyttjade systemet med exportorienterade företag under undersökningsperioden.
Amount of countervailing subsidies
Storleken på utjämningsbara subventioner
Following the decision not to count the benefits under the ESC as a subsidy as described in recitals 38 to 41 and correction of EPCGS benefit calculation for one of the companies as described in recital 35, the duty rates have been adjusted where applicable.
Efter beslutet att inte räkna förmånerna enligt systemet med exportorienterade företag som en subvention vilket beskrivs i skälen 38–41 och korrigeringen av beräkningen av förmåner enligt systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror för ett av företagen, som beskrivs i skäl 35, har tullsatserna anpassats i tillämpliga fall.
The definitive amounts of countervailing subsidies established in accordance with the provisions of the basic Regulation, expressed ad valorem, now range from 0,79 % to 3,72 %.
Den slutliga storleken på de utjämningsbara subventioner som fastställts i enlighet med bestämmelserna i grundförordningen, uttryckta i procent av värdet, är nu mellan 0,79 % och 3,72 %.
Scheme
Stödordning
The recalculated subsidy margin for the cooperating companies not included in the sample is 3,41 %.
Den omräknade subventionsmarginalen för samarbetsvilliga företag som inte ingick i stickprovet är 3,41 %.
The recalculated country-wide subsidy margin is 3,72 %.
Den omräknade landsomfattande subventionsmarginalen är 3,72 %.
Some users questioned the number of Union producers as stated in recital 116 of the provisional Regulation.
Vissa användare ifrågasatte det antal unionstillverkare som anges i skäl 116 i förordningen om provisorisk tull.
They claim that number of producers was wrongly assessed and in reality there are fewer producers present on the Union market.
De hävdar att antalet tillverkare var felbedömt och att det i praktiken finns färre tillverkare på unionsmarknaden.