natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Finland has argued that the lion’s share of the capital increases was intended to finance the iTiden project, phases 1 and 2, whereas the remaining capital increases were assigned to various other investments.
Finland har hävdat att största delen av kapitaltillskotten var avsedd att finansiera etapp 1 och 2 i iTiden-projektet, medan resten av kapitaltillskotten reserverades för diverse andra investeringar.
For reasons of clarity, the capital increases that were used to finance the iTiden project are dealt with first in the analysis presented below.
I det följande behandlas först de kapitaltillskott som användes till att finansiera iTiden-projektet.
The iTiden capital increases
Kapitaltillskotten för finansiering av iTiden-projektet
Finland argues that all capital increases with the exception of C-I, C-II, C-III, C-VIII and C-IX were made with the purpose of funding iTiden, which was by far ÅI’s biggest single project.
Enligt Finland gjordes alla kapitaltillskott, utom C-I, C-II, C-III, C-VIII och C-IX, i syfte att finansiera ÅI:s överlägset största enskilda projekt, iTiden.
The earliest capital increase assigned to the iTiden project was thus made in 2001 (C-IV).
Det första kapitaltillskottet för iTiden-projektet beviljades således 2001 (C-IV).
As regards the conditions on which these capital increases were made by the LG, and crucially the return that was expected at the time of the decision, Finland has provided the following information:
Vad gäller de villkor som landskapsregeringen ställde för att bevilja kapitaltillskotten och i synnerhet den avkastning som förväntades vid tidpunkten för beslutet har Finland lämnat följande upplysningar:
The LG’s decisions to proceed with the capital increases related to iTiden were made on the basis of information provided at informal meetings involving the LG and representatives of ÅI.
Landskapsstyrelsens beslut att genomföra de kapitaltillskott som avsåg iTiden-projektet fattades på grundval av information som lämnats under överläggningar, det vill säga informella möten mellan landskapsstyrelsen och företrädare för ÅI.
Finland states that no minutes were kept of these meetings.
Finland uppger att inga protokoll fördes vid dessa överläggningar.
Finland has nevertheless submitted to the Commission presentations made at such informal meetings or at meetings of ÅI’s board.
Finland har dock ingivit presentationer som hölls under sådana överläggningar eller under ÅI:s styrelsemöten.
These contain succinct accounts of the background and main features of the iTiden project and profitability calculations for iTiden phase 1 and phase 2.
Dessa innehåller en kortfattad redogörelse för bakgrunden till och de viktigaste inslagen i iTiden-projektet och lönsamhetskalkyler för etapp 1 och etapp 2 i detta.
This evidence consequently allows the Commission to ascertain what return was anticipated by the LG at the time it made the capital increases related to iTiden.
Dessa uppgifter gör det möjligt för kommissionen att bedöma vilken avkastning landskapsregeringen räknade med när den gjorde de kapitaltillskott som avsåg iTiden-projektet.
On 31 January 2002, ÅI held an informal meeting with the LG in order to secure its approval to launch the construction of iTiden in 2002 (subsequent to the purchase of the land which had taken place in 2001).
Den 31 januari 2002 höll ÅI en överläggning med landskapsregeringen för att försäkra sig om dess godkännande att börja bygga iTiden-anläggningen under 2002 (efter det att själva tomten köpts 2001).
At this meeting, ÅI presented a profitability calculation, where the assumption was that the project would yield a yearly return of 3 % on ÅI’s own equity.
Under detta möte lade ÅI fram en lönsamhetskalkyl som byggde på antagandet att projektet skulle ge en årlig avkastning på 3 % av ÅI:s eget kapital.
Another informal meeting between ÅI and the LG was held on 4 March 2003 in order to prepare ÅI’s general assembly on 5 March 2003. The general assembly was to decide on launching the construction of phase 1 of iTiden, which had not been carried out in 2002. An updated profitability calculation was provided.
En annan överläggning mellan ÅI och landskapsregeringen ägde rum den 4 mars 2003 som förberedelse inför ÅI:s bolagsstämma den 5 mars 2003, där man skulle besluta om att inleda den första etappen av byggprojektet iTiden, som inte hade inletts 2002.
In this calculation it was estimated that phase 1 would yield a surplus of only EUR 700 assuming no return on ÅI’s own equity.
En uppdaterad lönsamhetskalkyl tillhandahölls, i vilken beräknades att den första etappen skulle ge ett överskott på bara 700 euro, under antagande att ÅI:s eget kapital inte gav någon avkastning.
On 2 January 2006 the board of ÅI met to discuss the launch of the construction of phase 2 and the call for a capital increase that would be launched to finance this.
Den 2 januari 2006 sammanträdde ÅI:s styrelse för att diskutera inledandet av etapp 2 i byggprojektet iTiden och behovet av att genomföra ett kapitaltillskott för att finansiera detta.
According to a profitability calculation presented at the meeting, the project would break even with a return on equity of 3 %.
En lönsamhetskalkyl som lades fram under mötet byggde på antagandet att projektet skulle uppnå lönsamhet med en avkastning på eget kapital på 3 % årligen.
However, this calculation had to be revised to account for the increased cost of adapting the buildings to the tenant’s needs.
Denna kalkyl måste dock revideras för att beakta ökade kostnader för att anpassa byggnaderna till hyresgästernas behov.
Thus, a revised calculation was established on 10 January 2006 to serve as a basis for the capital increase decided at the general assembly on 12 June 2006 (although the capital increase was only paid on 15 February 2007 for technical reasons — this is capital increase C-XI).
En reviderad kalkyl fastställdes således den 10 januari 2006 som låg till grund för det kapitaltillskott som beslutades vid bolagsstämman den 12 juni 2006 (även om kapitaltillskotten av tekniska skäl betalades först den 15 februari 2007 – detta är kapitaltillskott C-XI).
In this calculation, the assumed annual return on own equity for phase 2 of iTiden was set at 1 %.
I den kalkylen fastställdes den förmodade avkastningen på eget kapital i etapp 2 av byggprojektet iTiden till 1 % årligen.
Finland has provided this evidence and states that this accurately accounts for the contemporaneous yield expectations based on which the LG decided to make the capital increases for the iTiden project, i.e. C-IV, C-V, C-VI, C-VII and C-X for phase 1 and C-XI for phase 2.
Finland har lagt fram dessa bevis och uppgivit att detta är en korrekt redovisning av förväntningarna på avkastning vid de aktuella tidpunkterna, vilka låg till grund för landskapsregeringens beslut att genomföra de kapitaltillskott som motiverades av iTiden-projektet, det vill säga C-IV, C-V, C-VI, C-VII och C-X för etapp 1 och C-XI för etapp 2.
These profitability assessments are based on anticipated revenue (i.e. rents) from iTiden.
Dessa lönsamhetskalkyler bygger på förväntade återkommande intäkter från iTiden, det vill säga hyresintäkter.
Finland has argued that the return on the LG’s investment should also take into account the prospect of capital gains consisting in an increase in value of the property over time.
Finland har hävdat att avkastningen på landskapsregerings investeringar måste bedömas med beaktande också av den förväntade värdeförhöjningen i fastigheten.
However, Finland has provided no concrete evidence of this.
Finland har dock inte lagt fram några konkreta bevis i detta hänseende.
Such considerations are not integrated in the profitability calculations, which indicate that they were not taken into account when the investment decisions were made.
Tvärtom konstaterar kommissionen att några sådana förväntade värdeförhöjningar inte tagits med i lönsamhetskalkylerna, vilket tyder på att sådana överväganden inte beaktats när investeringsbesluten fattades.
On the basis of the above evidence, the Commission finds that a private investor would not have made similar investments against this expected return.
På grundval av ovanstående överväganden anser kommissionen att en privat investerare inte skulle ha gjort motsvarande investeringar med en sådan förväntad avkastning.
Any investor putting money into a project that involves some element of risk (such as commercial real estate development) will demand a return that adequately reflects the risk inherent in the investment.
En investerare som satsar pengar i ett projekt som omfattar ett inslag av risk (såsom utveckling av affärsfastigheter) kräver en avkastning som står i proportion till den risk som investeringen är förknippad med.
Thus, he will expect a ‘risk premium’ that exceeds the known return that he can receive from an alternative, risk-free asset (‘the risk-free rate’).
Investeraren förväntar sig således en ”riskpremie” som överstiger den kända avkastning han kan få från en alternativ, riskfri placering (den riskfria nivån).
A common benchmark for the risk-free rate are AAA-rated government bonds for shorter maturities.
Ett vanligt riktmärke för den riskfria nivån är AAA-klassificerade statsobligationer med kortare löptider.
For the purpose of this assessment, the yield on two-year Finnish government bonds is used, as Finland did not issue bonds with shorter maturities.
I denna bedömning används avkastningen på tvååriga finska statsobligationer, eftersom Finland inte emitterade obligationer med kortare löptider.
Accordingly, this gives a risk-free rate of between 2,7 and 4,2 % in 2002, between 2,2 and 2,7 % in 2003 and between 2,8 and 3,8 % in 2006.
Detta ger en riskfri nivå på 2,7–4,2 % år 2002, 2,2–2,7 % år 2003 och 2,8–3,8 % år 2006.
Compared to the return on equity expected by the LG when it decided to make the iTiden-related capital increases, the Commission observes that the LG could have achieved the same or even higher returns without any of the risk associated with the property projects.
Jämfört med den avkastning på eget kapital som landskapsregeringen väntade sig när den beslutade att genomföra de kapitaltillskott som avsåg iTiden-projektet, konstaterar kommissionen att landskapsregeringen kunde ha uppnått samma eller till och med högre avkastning utan att ta någon av de risker som fastighetsprojekten var förknippade med.
Indeed, even under the most optimistic reading, the ‘risk premium’ (i.e. the return exceeding the risk-free premium) would have been at most 0,3 % for capital increases C-IV and C-V (i.e. the capital increases of 2001 and 2002).
Till och med enligt den mest optimistiska tolkningen skulle ”riskpremien” (det vill säga den avkastning som överstiger den riskfria nivån) ha varit högst 0,3 % för kapitaltillskotten C-IV och C-V (2001 och 2002 års kapitaltillskott).
For the capital increases made as a result of the 2003 decision to launch the construction of phase 1 of iTiden (and thus on the basis of the expected returns presented at the informal meeting of 4 March 2003, see recital 48 above), i.e. C-VI, C-VII and C-X, the expected return was zero, meaning that an infinitely better return could have been achieved by taking no risk at all.
För de kapitaltillskott som genomfördes som en följd av 2003 års beslut att inleda etapp 1 av byggprojektet iTiden (och således på grundval av den förväntade avkastning som presenterades under det informella mötet den 4 mars 2003; se skäl 48), det vill säga C-VI, C-VII och C-X, var den förväntade avkastningen lika med noll, vilket betyder att en ojämförligt mycket bättre avkastning kunde ha uppnåtts utan något som helst risktagande.
Similarly, for the capital increase for phase 2, C-XI, the expected return of 1 % was largely inferior to the risk-free rate available at the time.
Också när det gäller kapitaltillskottet för etapp 2, C-XI, var den förväntade avkastningen på 1 % mycket lägre än den riskfria avkastningsnivå som då kunde erhållas.
It is obvious that no private investor would have been satisfied with the negative, or marginal, risk premium that the LG was ready to accept for the capital increases mentioned in recitals 47 to 49 above.
Det är uppenbart att ingen privat investerare skulle ha nöjt sig med den negativa, eller endast marginella, riskpremie som landskapsregeringen var beredd att acceptera för de kapitaltillskott som anges i skäl 47 till 49.
If need be, this can be corroborated by empirical data on expected returns in the Åland property market.
Detta bekräftas till yttermera visso av empiriska data om förväntad avkastning på den åländska fastighetsmarknaden.
According to a report [17] from KPMG dated 10 July 2007, commissioned by the Finnish authorities and submitted to the Commission on 17 July 2007, the return demanded by private investors on office property investments in Åland is 7 % (and 8 % for industrial property).
Enligt en rapport från KPMG [17], beställd av de finska myndigheterna och daterad den 10 juli 2007 och ingiven till kommissionen den 17 juli 2007, begär privata investerare på Åland en avkastning på 7 % för investeringar i kontorsfastigheter (och 8 % för investeringar i industrifastigheter).
Although this report was drawn up later than the investment decisions of the LG at issue in this decision, it is nevertheless relevant, as the report is based on observations of past investments and there is no obvious reason to believe that the required return would have been significantly lower in the preceding years.
Även om denna rapport sammanställdes efter det att landskapsregeringen hade fattat de beslut som är föremål för detta beslut är den ändå relevant, eftersom den baseras på observationer av tidigare investeringar och eftersom det inte finns någon uppenbar anledning att tro att avkastningskraven skulle ha varit lägre under tidigare år.
At any rate, it provides convincing indications that the returns expected by ÅI would not have been sufficient for a private investor.
I alla händelser ger rapporten övertygande indikationer på att den avkastning som ÅI förväntade sig inte skulle ha varit tillräcklig för en privat investerare.
Finland has argued that, despite the low or zero expected return, the investments would be consistent with the MEIP because (i) prior to starting construction, ÅI had approached potential tenants and was confident that it would achieve an occupancy rate of at least 80 % and (ii) in view of the actual financial performance of ÅI (and thus principally of the iTiden project) in the years from 2004 onwards, and the potential capital gains thus accrued, the investments turned out to be profitable.
Finland har gjort gällande att investeringarna, trots den låga eller obefintliga avkastningen, är förenliga med den marknadsekonomiska investerarprincipen av följande skäl. För det första hade ÅI kontaktat potentiella hyresgäster innan byggarbetena påbörjades och var övertygat om att kunna hyra ut minst 80 % av lokalerna, och för det andra visade sig investeringarna vara lönsamma mot bakgrund av ÅI:s (och därmed i huvudsak iTiden-projektets) faktiska ekonomiska resultat från 2004 och framåt, och mot bakgrund av de potentiella uppkomna kapitalvinsterna.
In this respect, and without it being necessary to go into the merits of ÅI’s financial performance in later years, it suffices to reiterate that the question is not whether the firm’s results today are adequate but whether, based on what was known and could be assumed at the time when the LG decided to make the State resources available to ÅI (having regard to the expected 80 % occupancy rate), a private investor acting on market terms would have provided the same capital to the firm.
På denna punkt, och utan att man behöver gå in på hur det verkligen förhållit sig med ÅI:s ekonomiska resultat under senare år, är det tillräckligt att återigen påpeka att frågan inte är huruvida bolagets resultat i dag är tillfredsställande utan huruvida en privat investerare som agerar på marknadsmässiga villkor, utifrån vad som var känt och kunde antas vid den tidpunkt då landskapsregeringen beslöt att göra statliga medel tillgängliga för ÅI (vilket omfattar den förväntade utnyttjandegraden på 80 %), skulle ha tillhandahållit bolaget samma kapital.
For the reasons explained above, the Commission finds that a private investor would not have done so.
Av ovan anförda skäl anser kommissionen att en privat investerare inte skulle ha gjort det.
Consequently, the Commission finds that capital increases C-IV, C-V, C-VI, C-VII, C-X and C-XI have provided ÅI with an advantage that it would not have been able to get on market terms [18].
Kommissionen anser följaktligen att kapitaltillskotten C-IV, C-V, C-VI, C-VII, C-X och C-XI har gett ÅI en fördel som bolaget inte hade kunnat få på marknadsvillkor [18].
The remaining capital increases
Övriga kapitaltillskott
The Commission will now look at the remaining capital increases covered by the opening decision which, according to Finland, where not motivated by the iTiden project.
Kommissionen kommer nu att undersöka resten av de kapitaltillskott som omfattas av beslutet att inleda förfarandet, som enligt Finland inte motiverades av iTiden-projektet.
C-I capital increase of 18 June 1997
C-I-kapitaltillskottet den 18 juni 1997
Under the de minimis rules applicable at the time of this capital injection, subsidies of less than ECU 100000 granted to an undertaking over a period of three years did not constitute State aid [19].
Enligt kommissionens meddelande om försumbart stöd [19], som innehåller de regler om stöd av mindre betydelse som gällde när detta kapitaltillskott gavs, ansågs stöd på mindre än 100000 ecu som beviljades ett företag under en treårsperiod inte utgöra statligt stöd.
This capital increase amounts to EUR 84094,39, i.e. well below the ECU 100000de minimis ceiling.
Detta kapitaltillskott uppgår till 84094,39 euro, det vill säga långt under 100000 ecu, taket för stöd av mindre betydelse.
ÅI did not benefit from any other measure during a period of three years [20].
ÅI omfattades inte av någon annan åtgärd under en period av tre år [20].
Based on this, the 1997 capital injection would in any event — irrespective of the circumstances in which it was performed — not constitute State aid.
På grundval av detta skulle 1997 års kapitaltillskott i alla händelser – oavsett under vilka omständigheter det genomfördes – inte utgöra statligt stöd.
C-II and C-III capital increases of 22 June 2000 and 10 October 2000
C-II- och C-III-kapitaltillskotten den 22 juni 2000 och den 10 oktober 2000
Finland has indicated that these measures were intended for the construction of an industrial property in Norrböle, the renovation of a property in Mariehamn (C-II) and the purchase of an industrial property in the eastern part of Åland (C-III).
Vad gäller dessa åtgärder har Finland uppgett att de var avsedda för byggande av en industrifastighet i Norrböle och renoveringen av en fastighet i Mariehamn (C-II) och köp av en industrifastighet i den östra delen av Åland (C-III).
There is thus no clear link to the iTiden project, which at that time had not yet clearly taken shape (this would happen in 2001 when the land was purchased).
Det finns således ingen tydlig koppling till iTiden-projektet, som ännu inte tagit klar form vid den tidpunkten (detta skedde 2001 när tomten köptes).
The investments motivating these two capital increases seem proportionate to the size and ‘traditional’ business model of ÅI prior to the expansion linked to the iTiden project.
De investeringar som motiverade dessa två kapitaltillskott förefaller proportionerliga i förhållande till ÅI:s storlek och dess ”traditionella” affärsmodell före den expansion som var förknippad med iTiden-projektet.
There is therefore no compelling reason to consider that a private investor would not have undertaken the same capital increases, and there is thus no clear evidence of an advantage to ÅI.
Därför finns det inga vägande skäl att anse att en privat investerare inte skulle ha genomfört samma kapitaltillskott, och det finns följaktligen inga tydliga bevis för att ÅI fått en fördel.
Up until 2000 ÅI’s business operations were showing modest but positive results (in the range of EUR 9000 to EUR 38000 in 1997-2000).
Fram till 2000 uppvisade ÅI:s affärsverksamhet blygsamma men positiva resultat (i spannet 9000–38000 euro åren 1997–2000).
The stock of real estate owned by ÅI had remained very stable until 2000, which also explains the company’s stable financial performance.
Bolagets fastighetsbestånd var stabilt fram till 2000, vilket förklarar företagets stabila ekonomiska resultat.
C-VIII and C-IX capital increases of 30 September 2004 and 16 June 2005
C-VIII- och C-IX-kapitaltillskotten den 30 september 2004 och den 16 juni 2005
According to Finland, these capital increases were used to purchase an industrial property (C-VIII) and to construct a hangar at Jomala airport outside Mariehamn (C-IX).
Enligt Finland användes dessa kapitaltillskott till att köpa en industrifastighet (C-VIII) och bygga en hangar på flygplatsen i Jomala utanför Mariehamn (C-IX).
Although not immediately justified by the iTiden project, these measures were implemented in circumstances that were completely different from those affecting previously discussed measures C-II and C-III.
Även om dessa åtgärder inte direkt motiverades av iTiden-projektet beviljades de under andra omständigheter än de ovan avhandlade åtgärderna C-II och C-III.
Crucially, too, these investments were made at a time when the LG had already invested more than EUR 2,25 million in ÅI since 2001 on the understanding that this investment would not provide a return that would be acceptable to a market investor.
Avgörande är också att dessa investeringar gjordes vid en tidpunkt när landskapsregeringen redan hade investerat mer än 2,25 miljoner euro i ÅI sedan 2001 under premissen att denna investering inte skulle ge en avkastning som en marknadsinvesterare skulle acceptera.
The inadequate return on the iTiden project would inevitably impact negatively on ÅI’s result as a whole.
Det var oundvikligt att den otillräckliga avkastningen på iTiden-projektet skulle ha en negativ inverkan på ÅI:s resultat totalt sett.
Indeed, the equity of an undertaking is not earmarked but fungible and has to be remunerated from the overall performance of the firm.
Ett företags eget kapital är inte öronmärkt utan fungibelt och avkastningen på detta kapital är beroende av företagets totala resultat.
It must therefore have been clear to the LG, at the time when they undertook measures C-VIII and C-IX, that any additional increases in the capital of ÅI was unlikely to produce an adequate return in the foreseeable future.
Det måste därför ha stått klart för landskapsregeringen när åtgärderna C-VIII och C-IX vidtogs att det var osannolikt att eventuella ytterligare ökningar av ÅI:s kapital skulle ge en tillräcklig avkastning inom en överskådlig framtid.
A market investor would have been ready to make those capital injections if those investments had allowed a market return on the overall performance of the firm (i.e. a return that would have compensated for the low returns of the other capital increases), but there is nothing suggesting that this was expected to be the case.
En marknadsinvesterare skulle ha varit beredd att göra dessa kapitalökningar om de hade kunnat leda till en marknadsmässig avkastning för företaget totalt sett (det vill säga en avkastning som skulle ha kompenserat för den låga avkastningen på företagets övriga verksamhet), men inga uppgifter i utredningen tyder på att så skulle ha varit fallet.
Finland has not provided any specific information regarding those measures that would change this view.
Finland har inte lämnat någon specifik information om dessa åtgärder som skulle ändra denna bedömning.
The Commission consequently considers that no private investor would have provided additional capital to ÅI in these circumstances.
Kommissionen anser därför att ingen privat investerare skulle ha givit ÅI ett kapitaltillskott under dessa omständigheter.
Capital increases C-VIII and C-IX have thus provided ÅI with an advantage that it would not have been able to obtain on the market.
Kapitaltillskotten C-VIII och C-IX har således givit ÅI en fördel som bolaget inte skulle ha kunnat få på marknaden.
The loan guarantees
Lånegarantierna