natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The qualification of knowledge about technologies or other activities is assigned according to the classification of NACE codes (Regulation (EC) No 1893/2006 of the European Parliament and of the Council of 20 December 2006 establishing the statistical classification of economic activities - NACE Revision 2).
Kvalificering av kunskaper om tekniker eller andra aktiviteter anges enligt klassificeringen av Nace-koder (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1893/2006 av den 20 december 2006 om fastställande av den statistiska näringsgrensindelningen Nace rev. 2).
Equivalent classifications of other international organisations can also be used.
Likvärdiga kvalifikationer enligt andra internationella organisationer kan också användas.
Experience gained with technologies or processes in any sub-sector are considered valid for the whole sector.
Erfarenheter från tekniker eller processer i en delsektor anses vara valida för hela sektorn.
Years of experience in the public sector, e.g. research centre, university, government institution relating to the studied product(s)(*) Candidate must calculate years of experience based on employment contracts.
Antalet erfarenhetsår i den offentliga sektorn, t.ex. forskningscenter, universitet eller statlig institution som har koppling till den eller de studerade produkterna.(*) Kandidaternas angivelse av erfarenhetsår måste grundas på anställningskontrakt.
For example, Prof. A works in University B part‐time from Jan 2005 until Dec 2010 and part‐time at a refinery company.
Exempel: Professor A har deltidsanställning vid universitet B från januari 2005 till december 2010 och deltidsanställning vid ett raffinaderi.
Prof. A can count years of experience in the private sector as 3 years and 3 years for public sector (university).
Professor A kan räkna tre erfarenhetsår inom privata sektorn och tre år inom offentliga sektorn (universitet).
The additional scores are complementary.
Tilläggspoängen är frivilliga.
WRI and WBCSB - Annex 3 of the Greenhouse Gas Protocol’s Corporate Value Chain (Scope 3) Accounting and Reporting Standard, 2011
WRI och WBCSB – Bilaga 3 till Greenhouse Gas Protocol – Corporate Value Chain (Scope 3) Accounting and Reporting Standard, 2011.
A distinction is made between “elementary flows” (i.e. (ISO 14044, 3.12) “material or energy entering the system being studied that has been drawn from the environment without previous human transformation, or material or energy leaving the system being studied that is released into the environment without subsequent human transformation.”) and “non-elementary flows” (i.e. all the remaining inputs (e.g. electricity, materials, transport processes) and outputs (e.g. waste, by-products) in a system that need further modelling efforts to be transformed into elementary flows)
Åtskillnad görs mellan elementärflöden (ISO 14044, 3.12) ”material eller energi som har hämtats från miljön och som utan föregående mänsklig förändring tillförs det studerade systemet, eller material eller energi som lämnar det studerade systemet och som återförs till miljön utan efterföljande mänsklig förändring.”) och icke-elementära flöden (dvs. alla övriga inflöden, t.ex. el, material, transportprocesser, och utflöden, t.ex. avfall, biprodukter, i ett system som kräver ytterligare modellering för att omvandlas till elementärflöden).
Open-loop recycling refers to those situations in which the material of the product system considered is partly or fully recycled into another product system.
Öppen återvinning: situationer där det berörda produktsystemets material återvinns helt eller delvis och går in i ett annat produktsystem.
Closed-loop recycling refers to those situations in which the material of the product system considered is recycled back to the same product system.
Sluten återvinning: situationer där det berörda produktsystemets material återvinns tillbaka till samma produktsystem.
This approach is based on the open loop where the market shows no visible disequilibrium (allocation 50/50) of BPX 30-323-0.
Denna metod grundas på en öppen återvinning där marknaden inte uppvisar någon märkbar obalans (allokering 50/50) i fråga om BPX 30-323-0.
(ADEME 2011) Some adaptions were made for the allocation of the disposal impacts in order to achieve also a correct physical balance in systems consisting of different products.
(ADEME 2011). Vissa anpassningar har gjorts för allokering av effekterna av bortskaffningen för att uppnå en korrekt fysikalisk balans även i system som består av olika produkter.
The unit of analysis can differ depending on the product/material assessed.
Analysenheten kan variera beroende på vilken produkt och vilket material som bedöms.
In many cases this will be 1 kg of material, but may differ if relevant.
Vanligen används analysenheten 1 kg material, men i vissa fall kan en annan enhet vara relevant.
For wood for example, it is more common to use 1 m3 as unit of analysis (because the weight differs according to the water content).
När det gäller trä är det t.ex. vanligare att använda 1 m3 som analysenhet (eftersom vikten varierar beroende på vattenhalt).
Data on waste generation and treatment per each Member State can be found at: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/waste/data/main_tables;
Data om generering och behandling av avfall per medlemsstat finns på http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/waste/data/main_tables
Data on waste generation and treatment for each Member State can be found at: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/waste/data/main_tables;
Data om generering och behandling av avfall per medlemsstat finns på http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/waste/data/main_tables;
For instance: http://data.worldbank.org/data-catalog/commodity-price-data; http://www.metalprices.com/; http://www.globalwood.org/market/market.htm; http://www.steelonthenet.com/price_info.html; http://www.scrapindex.com/index.html.
Exempel: http://data.worldbank.org/data-catalog/commodity-price-data; http://www.metalprices.com/; http://www.globalwood.org/market/market.htm; http://www.steelonthenet.com/price_info.html; http://www.scrapindex.com/index.html
This table is taken from the draft document “Product Footprint Category Rules (PFCR) for Intermediate Paper Products” (2011) by the Confederation of European Paper Industries (CEPI), which was based on a draft version of this PEF Guide
Tabellen är tagen från utkastet till dokumentet Product Footprint Category Rules (PFCR) for Intermediate Paper Products (2011) från CEPI (Confederation of European Paper Industries), som i sin tur baserades på ett utkast till denna PEF-guide.
ORGANISATION ENVIRONMENTAL FOOTPRINT (OEF) GUIDE
VÄGLEDNING OM ORGANISATIONERS MILJÖAVTRYCK (OEF GUIDE)
Objectives and Target Audiences
Syften och målgrupp
Relationship to the Product Environmental Footprint Guide
Förhållande till vägledningen om produkters miljöavtryck (PEF-guiden)
Terminology: Shall, Should and May
Terminologi: ska, bör och kan
GENERAL CONSIDERATIONS FOR ORGANISATION ENVIRONMENTAL FOOTPRINT STUDIES
ALLMÄNNA ASPEKTER RÖRANDE OEF-STUDIER
Approach and Applications
Principer och tillämpningar
Principles for Organisation Environmental Footprint Studies
Principerna för studier om organisationers miljöavtryck (OEF-studier)
Phases of an Organisation Environmental Footprint Study
OEF-studiens faser
ROLE OF ORGANISATION ENVIRONMENTAL FOOTPRINT SECTOR RULES (OEFSRs)
OEFSR-REGLERNAS ROLL
Defining the Sector that is Subject to the Organisation Environmental Footprint Sector Rules
Definition av den sektor som är föremål för sektorsregler för organisationers miljöavtryck (OEFSR)
DEFINING THE GOAL(S) OF THE ORGANISATION ENVIRONMENTAL FOOTPRINT STUDY
DEFINITION AV OEF-STUDIENS SYFTEN
DEFINING THE SCOPE OF THE ORGANISATION ENVIRONMENTAL FOOTPRINT STUDY
DEFINITION AV OEF-STUDIENS RÄCKVIDD
Defining the Organisation (Unit of Analysis)
Definition av organisationen (analysenheten)
Product Portfolio
Produktportfölj
System Boundaries for Organisation Environmental Footprint Studies
OEF-studiens systemgränser
Organisational Boundaries
Organisatoriska gränser
Organisation Environmental Footprint Boundaries
OEF-rapporter
System Boundary Diagram
Systemgränsdiagram
How to Deal with Offsets in an OEF
Hantering av kompensationer i en OEF-studie
Selecting Additional Environmental Information to be Included in the OEF
Val av ytterligare miljöinformation som i OEF-studien
Assumptions/Limitations
Antaganden och begränsningar
COMPILING AND RECORDING THE RESOURCE USE AND EMISSIONS PROFILE (INVENTORY PHASE)
SAMMANSTÄLLNING OCH REGISTRERING AV RESURSANVÄNDNINGS- OCH UTSLÄPPSPROFILEN (INVENTERINGSFASEN)
Screening Step
Screening
Data Management Plan (Optional)
Dataförvaltningsplan (frivillig)
Direct Activities and Impacts
Direkta aktiviteter och påverkan
Indirectly Attributable Upstream Activities
Indirekt tillskrivningsbara uppströmsaktiviteter
Indirectly Attributable Downstream Activities
Indirekt tillskrivningsbara nedströmsaktiviteter
Additional Resource Use and Emissions Profile Requirements
Ytterligare krav rörande resursanvändnings- och utsläppsprofilen
Modelling Transport Scenarios
Modellering av transportscenarier
Modelling Scenarios for the Use Stage
Modelleringsscenarier för användningsfasen
Modelling End-of-Life Scenarios
Modellering av slutbehandlingsfasen
Data Quality Requirements
Datakvalitetskrav
Specific Data Collection
Insamling av specifika data
Dealing with Remaining Data Gaps/Missing Data
Hantering av återstående dataluckor eller data som inte finns
Data Gathering Related to the Next Methodological Phases in an Organisation Environmental Footprint Study
Insamling av data relaterade till de följande metodfaserna i en OEF-studie
Handling Multi-Functional Processes and Facilities
Hantering av multifunktionella processer och anläggningar
ORGANISATION ENVIRONMENTAL FOOTPRINT IMPACT ASSESSMENT
PÅVERKANSBEDÖMNING FÖR ORGANISATIONERS MILJÖAVTRYCK
Classification of Environmental Footprint Flows
Klassificering av miljöavtrycksflöden
ORGANISATION ENVIRONMENTAL FOOTPRINT INTERPRETATION
TOLKNING AV OEF
Assessment of the Robustness of the Organisation Environmental Footprint Model
Bedömning av OEF-modellens robusthet
Identification of Hotspots (Significant Issues)
Identifiering av problem (signifikanta frågor)
ORGANISATION ENVIRONMENTAL FOOTPRINT REPORTS
RAPPORT OM ORGANISATIONERS MILJÖAVTRYCK (OEF-RAPPORT)
First Element: Summary
Första delen: Sammanfattning
Second Element: Main Report
Andra delen: Huvudrapport
Third Element: Annex
Tredje delen: Bilaga
Fourth Element: Confidential Report
Fjärde delen: Konfidentiell rapport
ORGANISATION ENVIRONMENTAL FOOTPRINT CRITICAL REVIEW
KRITISK GRANSKNING AV ORGANISATIONERS MILJÖAVTRYCK
Annex I: Summary of Key Mandatory Requirements for Organisation Environmental Footprint Studies and for Developing Organisation Environmental Footprint Sector Rules
Bilaga I Sammanfattning av centrala obligatoriska krav på organisationers miljöavtryck (OEF) och utarbetande av sektorsregler för organisationers miljöavtryck (OEFSR)
Annex II: Data Management Plan (Adapted from GHG Protocol Initiative)
Bilaga II: Dataförvaltningsplan (anpassad utifrån GHG-protokollet)
Annex III: Data Collection Check-list
Bilaga III. Checklista för insamling av data
Annex V: Dealing with Multi-functionality in End-of-Life Situations
Bilaga V. Hantering av multifunktionalitet i slutbehandlingssituationer
Annex VI: Guidance on accounting for Direct Land Use Change Emissions Relevant for Climate Change
Bilaga VI: Anvisningar för beräkning av utsläpp från direkt och indirekt förändring av markanvändning relevanta för klimatförändring
Annex VII: Mapping of Terminology Used in this OEF Guide with ISO Terminology
Bilaga VII: Redogörelse för termskillnader mellan termerna i denna OEF-guide och ISO-termer
Annex VIII: OEF Guide and ILCD handbook: Major Deviations
Bilaga VIII: OEF-guiden och ILCD-handboken: de viktigaste skillnaderna
Annex IX: Comparison of Organisation Environmental Footprint Key Requirements with Other Methods
Bilaga IX. Jämförelse av de centrala kraven för organisationers miljöavtryck i jämförelse med andra metoder
The Organisation Environmental Footprint (OEF) is a multi-criteria measure of the environmental performance of a goods/services-providing Organisation from a life cycle perspective.
Organisationers miljöavtryck (Organisation Environmental Footprint, OEF) är ett multikriteriemått på miljöprestanda utifrån ett livscykelperspektiv för en organisation som tillhandahåller varor eller tjänster.
OEF studies are produced for the overarching purpose of seeking to reduce the environmental impacts associated with organisational activities, taking into account supply chain [1] activities (from extraction of raw materials, through production and use, to final waste management).
OEF-information produceras för det övergripande syftet att minska miljöpåverkan i samband med organisationens aktiviteter, genom att beakta alla aktiviteter i försörjningskedjan [1] (från utvinning av råmaterial och produktion till användning och slutlig avfallshantering).
The Organisations involved include companies, public administrative entities, non-profit organisations and other bodies.
Som organisationer räknas här företag, offentliga administrativa enheter, icke-vinstdrivande organisationer och andra organ.
This document provides guidance on how to calculate an OEF, as well as how to create sector-specific methodological requirements for use in Organisation Environmental Footprint Sector Rules (OEFSRs).
I detta dokument ges vägledning om hur man beräknar OEF och tar fram sektorsspecifika metodkrav för användning i sektorsreglerna för organisationers miljöavtryck (OEFSR).
This work relates to one of the building blocks of the Europe 2020 Strategy – “Roadmap to a Resource Efficient Europe” [2].
Detta dokument hör samman med en av byggstenarna i Europa 2020-strategin – Färdplan för ett resurseffektivt Europa [2].
The document proposes ways to increase resource productivity and to decouple economic growth from both resource use and environmental impacts, taking a life cycle perspective (i.e. considering extraction of raw materials, production, use, final waste management and all necessary transport in an integrated approach).
I dokumentet föreslås olika sätt att öka resursproduktiviteten och lösgöra ekonomisk tillväxt från både resursanvändning och miljöpåverkan, genom att utgå från ett livscykelperspektiv (dvs. beakta utvinning av råmaterial, produktion, användning, slutlig avfallshantering och nödvändiga transporter på ett integrerat sätt).
One of its aims is to: “Establish a common methodological approach to enable Member States and the private sector to assess, display and benchmark the environmental performance of products, services and companies based on a comprehensive assessment of environmental impacts over the life cycle ('environmental footprint')”.
Ett av färdplanens mål är att ”fastställa en gemensam metod som gör att medlemsstaterna och den privata sektorn kan bedöma, presentera och jämföra produkters, tjänsters och företags miljöprestanda utgående från en övergripande bedömning av deras miljöpåverkan under livscykeln ('miljöavtryck')”.
In 2010, the European Council amongst others invited the Commission and Member States to optimise the use of methods such as Life-Cycle Analysis (LCA) of products, taking into account work done in the context of the ILCD (International Reference Life Cycle Data System) [3].
Europeiska rådet och andra uppmanade 2010 kommissionen och medlemsstaterna att optimera användningen av metoder såsom livscykelanalys (LCA) för produkter, med beaktande av det arbete som gjorts inom ramen för ILCD (International Reference Life Cycle Data System) [3].
The Product and Organisation Environmental Footprint project was initiated with the aim of developing a harmonised European methodology for environmental footprint studies that can accommodate a broader suite of relevant environmental performance criteria using a life cycle approach.A life-cycle approach takes into consideration the spectrum of resource flows and environmental interventions associated with a product or organisation from a supply-chain perspective.
Därför startades ett projekt för produkters och organisationers miljöavtryck (PEF och OEF) med målet att ta fram en harmoniserad europeisk metod för undersökning av miljöavtryck som kan beakta ett bredare spektrum av relevanta kriterier för miljöprestanda i ett livscykelperspektiv.Livscykelperspektivet innebär att man beaktar alla resursflöden och miljöeffekter som hör samman med en produkt eller en organisation längs hela försörjningskedjan.
It includes all stages from raw material acquisition through processing, distribution, use, and end-of-life processes, and all relevant related environmental impacts, health effects, resource-related threats, burdens to society, and trade-offs.
I det ingår alla steg från råmaterialanskaffning, bearbetning, och distribution till användning och slutbehandling, och alla relevanta relaterade miljöeffekter, hälsoeffekter, resursrelaterade hot, belastningar på samhället och kompromisser.
Such an approach is essential to effective management because important environmental effects may occur “upstream” or “downstream”, and hence may not be immediately evident.
En sådan princip är nödvändig för effektiv förvaltning eftersom viktiga miljöeffekter kan uppstå uppströms eller nedströms och därför kanske inte är omedelbart uppenbara.
This approach is also essential for making transparent any potential trade-offs between different types of environmental impacts associated with specific policy and management decisions and to help avoid unintended shifting of burdens.
Principen är också central för att få insyn i potentiella kompromisser mellan olika typer av miljöeffekter som hör samman med specifika politik- och förvaltningsbeslut.
OEF studies may be used for a variety of purposes, including: benchmarking and performance tracking; least environmental-cost sourcing (i.e. supply chain management); mitigation activities; and participation in voluntary or mandatory programmes.
OEF-studier kan användas för flera olika ändamål, inbegripet riktmärkning och prestandaspårning, försörjning med minsta kostnad för miljön (styrning av försörjningskedjan, supply chain management), lindringsåtgärder och deltagande i frivilliga eller obligatoriska program.
To the extent possible, the OEF should also be applicable within the context of Eco-management and Audit Schemes (EMAS).
I möjligaste mån bör OEF också kunna tillämpas inom gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordningar (Emas).
This document aims to provide detailed and comprehensive technical guidance on how to conduct an OEF study in any sector.
Syftet med detta dokument är att ge detaljerad och omfattande teknisk vägledning om hur en OEF-studie genomförs.
It is primarily aimed at technical experts such as engineers and environmental managers who are to develop an OEF study.
Det är i första hand avsett för tekniska sakkunniga, såsom ingenjörer och miljöansvariga, med ansvar att genomföra en OEF-studie.
Strong expertise in life cycle assessment is not a prerequisite to using this Guide in order to conduct an OEF study.
Ingående sakkunskap om livscykelanalys är inte en förutsättning för att använda denna guide vid genomförandet av en OEF-studie.
This Guide is not intended to directly support comparisons or comparative assertions (i.e. environmental claims regarding the superiority or equivalence of one organisation a competing organisation providing the same products (based on ISO 14040:2006)).
Guiden är inte avsedd som direkt stöd för jämförelser eller jämförande påståenden (dvs. påståenden om att en viss organisation är överlägsen eller likvärdig vad gäller miljöprestanda i jämförelse med en konkurrerande organisation som tillhandahåller samma produkt) (se ISO 14040:2006).
This will require the development of additional OEFSRs in complement to the more general guidance in order to further increase methodological harmonisation, specificity, relevance and reproducibility for a given sector.
För sådana jämförelser krävs att man även tar fram OEFSR-regler som komplement till den allmänna vägledningen, för att ytterligare öka metodens harmonisering, specificitet, relevans och reproducerbarhet för en given sektor.
OEFSRs will furthermore facilitate focusing on the most important parameters, thereby also reducing the time, efforts and costs involved in completing an OEF study.
OEFSR-regler bidrar vidare till en bättre fokusering på de viktigaste parametrarna, vilket också minskar tidsåtgången, arbetet och kostnaderna för en OEF-studie.
In addition to general guidance and requirements for OEF studies, this document also specifies the requirements for the development of OEFSRs.
Utöver allmän vägledning och definition av kraven för OEF-studier innehåller detta dokument också specifikation av kraven för hur OEFSR-regler ska utarbetas.
Each requirement for OEF studies specified in this Guide has been chosen taking into consideration the recommendations of similar, widely accepted organisational environmental accounting methods and guidance documents.
Vart och ett av de krav för OEF-studier som anges i denna guide har valts med beaktande av rekommendationerna i liknande allmänt erkända metoder för organisationers miljöredovisning och vägledningsdokument.
Specifically, the methodology guides considered were ISO 14064 (2006), ISO/WD TR 14069 (working draft, 2010), the ILCD Handbook (2011), the WRI/WBCSD Greenhouse Gas Protocol (2011a), Bilan Carbone® (version 5.0), DEFRA’s Guidance on how to measure and report your greenhouse gas emissions (2009), the Carbon Disclosure project for Water (2010) and the Global Reporting Initiative - GRI (version 3.0).
Bland metodvägledningarna beaktades särskilt ISO 14064 (2006), ISO/WD TR 14069 (arbetsutkast 2010), ILCD-handboken (2011), WRI/WBCSD Greenhouse Gas Protocol (2011a) (GHG-protokollet), Bilan Carbone® (version 5.0), DEFRAs riktlinjer om mätning och rapportering av utsläpp av växthusgaser (2009), Carbon Disclosure project för vatten (2010) och Global Reporting Initiative – GRI (version 3.0).
The outcome of this analysis is summarised in Annex IX.
Utfallet av denna analys sammanfattas i bilaga IX.
A more detailed description of the analysed methods and of the outcome of the analysis can be found in “Analysis of Existing Environmental Footprint Methodologies for Products and Organizations: Recommendations, Rationale, and Alignment”.
En närmare beskrivning av de analyserade metoderna och resultatet av analysen finns i Analysis of Existing Environmental Footprint Methodologies for Products and Organizations: Recommendations, Rationale, and Alignment [4].
Although these documents align closely on much of the methodological guidance they provide, it is noteworthy that discrepancies and/or lack of clarity remain on a number of important decision points, which reduces the consistency and comparability of analytical outcomes.
Även om dessa dokument ligger nära varandra i fråga om en stor del av metodvägledningen i dem, är det viktigt att notera förekomsten av vissa diskrepanser och/eller brister på klarhet med avseende på ett antal viktiga beslutspunkter, vilket minskar analysresultatens enhetlighet och jämförbarhet.
To the extent possible, this OEF Guide strives to align with existing or upcoming international methodological norms, including ISO 14069 (draft) and GHG Protocol Scope 3, as well as the Product Environmental Footprint Guide.
Det innebär att jämförbarheten har fått prioritet över flexibiliteten.I den utsträckning det är möjligt följer denna OEF-guide principen om likriktning med befintliga eller framtida internationella metodstandarder, inklusive ISO 14069 (utkast) och GHG Protocol Scope 3 såväl som vägledningen om produkters miljöavtryck.
Similarly, efforts have also been made to align insofar as possible with existing environmental management schemes (EMAS and ISO 14001).
Likaså har man bemödat sig om att så långt det är möjligt få likriktning med befintliga miljöledningssystem (Emas och ISO 14001).