natgillin/translations-raw huggingface dataset:
on extension of the joint-undertaking status of Hochtemperatur-Kernkraftwerk GmbH (HKG)
om förlängning av status för Hochtemperatur-Kernkraftwerk GmbH (HKG) som gemensamt företag
Having regard to the Treaty establishing the European Atomic Energy Community, and in particular Article 49 thereof,
med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 49,
By Decision 74/295/Euratom [1], the Council established Hochtemperatur-Kernkraftwerk GmbH (HKG) as a joint undertaking for a period of 25 years as from 1 January 1974.
Genom beslut 74/295/Euratom [1] upprättade rådet Hochtemperatur-Kernkraftwerk GmbH (HKG) som ett gemensamt företag för en period på 25 år räknat från och med den 1 januari 1974.
The objectives of HKG were to construct, equip and operate a nuclear power station with a capacity of approximately 300 MWe at Uentrop (Unna district) in the Federal Republic of Germany.
Syftet med HKG:s verksamhet var att bygga, utrusta och driva ett kärnkraftverk med en effekt på ca 300 MW i Uentrop (kommunen Unna) i Förbundsrepubliken Tyskland.
After being in operation from 1987 to 1988, the nuclear power station was finally shut down on 1 September 1989 as a result of technical and economic difficulties.
Kärnkraftverket var i drift mellan 1987 och 1988, men driften upphörde definitivt den 1 september 1989 efter det att tekniska och ekonomiska svårigheter inträffat.
Since 1 September 1989 the objective of HKG has been to implement a programme for decommissioning the nuclear power station up to the safe enclosure stage and, thereafter, to carry out a programme of surveillance of the enclosed nuclear installations.
Sedan den 1 september 1989 har syftet med verksamheten vid HKG varit att genomföra en plan för nedläggning av kärnkraftverket omfattande alla steg t.o.m. säker inneslutning, och sedan att genomföra en plan för övervakning av den inneslutna kärnkraftsanläggningen.
In its Decision 92/547/Euratom of 16 November 1992 extending the status of Kernkraftwerk Lingen GmbH as a joint undertaking [2], the Council recognised that there was no equivalent to these programmes in the Community, that implementation thereof was important and that they provided useful experience for the nuclear industry and the future development of nuclear energy in the Community.
I beslut 92/547/Euratom av den 16 november 1992 om förlängning av status som gemensamt företag för Kernkraftwerk Lingen GmbH [2] konstaterade rådet att det inte fanns någon motsvarighet till dessa planer i gemenskapen, att genomförandet av planerna var av stor betydelse och att de skulle ge erfarenhet som är värdefull för kärnenergiindustrin och kärnenergins framtida utveckling i gemenskapen.
In order to achieve its objective, HKG requested the extension of its joint-undertaking status with effect from 1 January 1999.
För att uppnå detta mål ansökte HKG om att dess status som gemensamt företag skulle förlängas från och med den 1 januari 1999.
By Decision 2002/355/Euratom [3], the Council extended the status of HKG as a joint undertaking until 31 December 2009 to enable HKG to complete its decommissioning and surveillance programmes, in particular by lightening the financial burden.
Genom beslut 2001/355/Euratom [3] förlängde rådet HKG:s status som gemensamt företag till den 31 december 2009 för att ge HKG möjlighet att slutföra sina program för nedläggning och övervakning, inte minst genom att lätta företagets ekonomiska börda.
The extension period corresponded to the duration of arrangements concluded between the German Federal Republic, the Land of North Rhine-Westphalia, HKG and its members for financing HKG’s activities.
Denna förlängning motsvarar löptiden för avtal som ingåtts mellan Tyskland, Nordrhein-Westfalen, HKG och dess delägare angående finansieringen av HKG:s verksamhet.
By letter, dated 26 April 2010, HKG asked for the further extension of the joint-undertaking status for another 25 years in order to achieve its objectives.
I en skrivelse av den 26 april 2010 begär HKG en ytterligare förlängning av statusen som gemensamt företag med 25 år för att slutföra sin verksamhet.
Extension of its joint-undertaking status should enable HKG to complete its decommissioning and surveillance programmes, in particular by lightening the financial burden.
Förlängningen av statusen som gemensamt företag bör innebära att HKG kan genomföra nedläggnings- och övervakningsplanerna, framför allt eftersom dess kostnadsbörda minskar.
The arrangements concluded between the German Federal Republic, the Land of North Rhine-Westphalia, HKG and its members for financing HKG’s activities apply only for a period up to 31 December 2017.
Det avtal som ingåtts mellan Tyskland, Nordrhein-Westfalen, HKG och dess delägare angående finansieringen av HKG:s verksamhet gäller bara fram till den 31 december 2017.
HKG’s joint-undertaking status should therefore be extended for the same period,
HKG:s status som gemensamt företag bör därför förlängas under samma period.
The joint-undertaking status, within the meaning of the Treaty establishing the European Atomic Energy Community, granted to Hochtemperatur-Kernkraftwerk GmbH (HKG) is hereby extended for eight years with effect from 1 January 2010.
Den status som gemensamt företag, i den mening som avses i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, som beviljats Hochtemperatur-Kernkraftwerk GmbH (HKG) förlängs härmed med åtta år från och med den 1 januari 2010.
The objective of HKG shall be to implement a programme for decommissioning the nuclear power station located at Uentrop (Unna district) in the Federal Republic of Germany, up to the safe enclosure stage and, thereafter, to carry out a programme of surveillance of the enclosed nuclear installations.
Syftet med den förlängda verksamheten ska vara att genomföra en plan för nedläggning av kärnkraftverket, som ligger i Uentrop (kommunen Unna) i Förbundsrepubliken Tyskland, omfattande alla steg t.o.m. säker inneslutning, och sedan att genomföra en plan för övervakning av de inneslutna kärnkraftsanläggningarna.
This Decision is addressed to the Member States and to HKG.
Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna och HKG.
Done at Luxembourg, 17 June 2011.
Utfärdat i Luxemburg den 17 juni 2011.
OJ L 165, 20.6.1974, p. 7.
EGT L 165, 20.6.1974, s. 7.
OJ L 352, 2.12.1992, p. 9.
EGT L 352, 2.12.1992, s. 9.
OJ L 123, 9.5.2002, p. 53.
EGT L 123, 9.5.2002, s. 53.
By letters registered at the Commission on 4 November 2009, 2 July 2010, 26 July 2010 and 20 December 2010, Romania requested authorisation, for a period of 2 years, to designate as liable to value added tax (VAT) the taxable persons to whom supplies of certain cereals and oilseeds are made, by way of derogation from Article 193 of Directive 2006/112/EC.
Genom rekommenderade skrivelser av den 4 november 2009, den 2 juli 2010, den 26 juli 2010 och den 20 december 2010 har Rumänien begärt tillstånd att under en period på två år, genom undantag från artikel 193 i direktiv 2006/112/EG, räkna mottagarna av leveranser av vissa spannmål och oljeväxtfröer som beskattningsbara personer för mervärdesskatt (moms).
It has said that it will not seek renewal of this authorisation.
Rumänien har angivit att man inte kommer att begära förlängning av ett sådant tillstånd.
The Commission forwarded Romania’s request to the other Member States by letter of 15 March 2011.
Kommissionen har delgivit de övriga medlemsstaterna Rumäniens begäran genom en skrivelse av den 15 mars 2011.
By letter of 22 March 2011, the Commission notified Romania that it had all the information it considered necessary for appraisal of the requests.
Genom en skrivelse av den 22 mars 2011 underrättade kommissionen Rumänien om att den hade alla uppgifter som den ansåg sig behöva för att kunna behandla ärendet.
Romania has found cases of tax evasion in the trade in certain unprocessed agricultural products, cereals and oilseeds.
Rumänien har konstaterat skattebedrägerier i handeln med vissa obearbetade jordbruksprodukter, spannmål och oljeväxtfröer.
Some operators do not pay VAT to the Treasury after delivering their products, especially if they have acquired them without payment of input tax.
Vissa aktörer betalar inte in den uppburna mervärdesskatten till statskassan efter leverans av sina produkter, särskilt när de har köpt dem utan att betala skatten i förskott.
Their customers, however, are entitled to deduct the VAT as they are in possession of a valid invoice.
Deras kunder har dock rätt att dra av ingående mervärdesskatt eftersom de kan visa upp en giltig faktura.
Designating the taxable person to whom the goods are supplied as liable for the VAT instead of the supplier would be a temporary emergency measure that would put an end to this form of evasion.
Att utse mottagaren av de levererade varorna till beskattningsbar person för mervärdesskatten i stället för leverantören är en tillfällig nödåtgärd som skulle sätta stopp för denna form av bedrägeri.
Application of that special measure for 2 years should give Romania time to introduce in the agricultural sector definitive measures compatible with Directive 2006/112/EC that would prevent and combat this form of evasion.
Om denna särskilda åtgärd tillämpas i två år skulle det ge Rumänien tillräcklig tid att inom jordbrukssektorn införa slutgiltiga bestämmelser som är förenliga med direktiv 2006/112/EG och som förebygger och bekämpar denna form av bedrägerier.
To prevent the fraudulent activity being transferred to the processing stage of food or industrial goods, or to other products, Romania should introduce at the same time appropriate declaration and control measures and notify the Commission thereof.
I syfte att förhindra att bedrägerierna förflyttas till det stadium där varorna bearbetas till livsmedel eller industriprodukter, eller till andra varor, bör Rumänien samtidigt införa lämpliga bestämmelser om deklarering och kontroll samt informerar kommissionen om detta.
To ensure that the special measure applies only to unprocessed agricultural products and that the taxable persons concerned do not incur disproportionate administrative costs or run any risk as to legal certainty, the goods covered by the special measure should be determined by using the combined nomenclature laid down in Council Regulation (EEC) No 2658/87 of 23 July 1987 on the tariff and statistical nomenclature and on the Common Customs Tariff [2].
I syfte att garantera att den särskilda åtgärden endast berör jordbruksråvaror och undvika att de berörda beskattningsbara personerna utsätts för oproportionella administrativa kostnader eller risker för sin rättsliga säkerhet bör Kombinerade nomenklaturen enligt rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan [2] användas när man definierar de varor som omfattas av de särskilda bestämmelserna.
The special measure is justified and proportionate to the objectives pursued.
Den särskilda åtgärden är motiverad och står i proportion till de mål som eftersträvas.
It is of fixed duration and concerns only a number of clearly designated products that are not normally used in the unaltered state for final consumption and have been the subject of tax evasion activities that have caused a substantial loss of VAT revenue.
Den är tidsbegränsad och berör bara vissa exakt definierade varor som vanligtvis inte är avsedda för slutkonsumtion, och som har varit föremål för skattebedrägerier som medfört betydande förluster av momsintäkter.
Given the scale of this lost tax revenue, the measure should be adopted as soon as possible.
Med tanke på skatteförlusternas omfång bör dessa bestämmelser antas så snart som möjligt.
The special measure will not affect the overall amount of VAT revenue of Romania collected at the stage of final consumption and will have no adverse impact on the Union’s own resources accruing from VAT,
Den särskilda åtgärden påverkar inte Rumäniens totala mervärdesskatteinkomster i det sista konsumtionsledet och har inga effekter på unionens egna medel från mervärdesskatt.
By way of derogation from Article 193 of Directive 2006/112/EC, Romania is hereby authorised to designate as the person liable to pay VAT the taxable recipient of supplies of the following goods, as set out in the combined nomenclature established by Regulation (EEC) No 2658/87:
Genom avvikelse från artikel 193 i direktiv 2006/112/EG tillåts Rumänien utse mottagarna för leveranser av nedan angivna varor enligt Kombinerade nomenklaturen, som fastställs i förordning (EEG) nr 2658/87, som beskattningsbara personer för mervärdesskatt:
Common wheat, seed
Vanligt vete, för utsäde
Other spelt and common wheat, not for sowing
Annan spält och vete, ej för utsäde
The authorisation provided for in Article 1 is subject to Romania’s introducing declaration obligations and appropriate and effective control measures with respect to taxable persons who supply the goods to which that authorisation applies.
Det tillstånd som avses i artikel 1 förutsätter att Rumänien inför deklarationsskyldigheter och lämpliga och effektiva kontrollåtgärder med avseende på de beskattningsbara personer som levererar de varor som berörs av tillståndet.
Romania shall notify the Commission of the introduction of the obligations and measures referred to in the first paragraph.
Rumänien ska informera kommissionen om införandet av de skyldigheter och åtgärder som avses i första stycket.
This Decision shall take effect on the date of its notification.
Detta beslut får verkan samma dag som det meddelas.
It shall apply from 1 June 2011 until 31 May 2013.
Det ska tillämpas från och med den 1 juni 2011 till och med den 31 maj 2013.
on the State aid C 26/09 (ex N 289/09) which Latvia is planning to implement for the restructuring of AS Parex banka
om det statliga stöd C 26/09 (f.d. N 289/09) som Lettland planerar att genomföra till förmån för omstruktureringen av AS Parex banka
On 10 November 2008 Latvia notified to the Commission a package of measures in favour of AS Parex banka (hereinafter ‘Parex banka’), designed to support the stability of the financial system, which was approved on 24 November 2008 [2] (hereinafter ‘first rescue Decision’) based on Latvia’s commitment to submit a restructuring plan for Parex banka within 6 months.
Den 10 november 2008 anmälde Lettland till kommissionen ett paket med undsättningsåtgärder till förmån för AS Parex banka (nedan kallad Parex banka) i syfte att stärka stabiliteten i det finansiella systemet. Åtgärderna godkändes den 24 november 2008 [2] (nedan kallat det första undsättningsbeslutet) grundat på Lettlands åtagande att inom sex månader lägga fram en omstruktureringsplan för Parex banka.
On 26 January 2009, Latvia informed the Commission about several changes to the public support measures to Parex banka.
Den 26 januari 2009 informerade Lettland kommissionen om flera ändringar av de statliga stödåtgärderna till förmån för Parex banka.
Those changes were approved on 11 February 2009 [3] (hereinafter ‘second rescue Decision’).
Ändringarna godkändes den 11 februari 2009 [3] (nedan kallat det andra undsättningsbeslutet).
On 29 March 2009, Latvia notified to the Commission the need for further changes to the recapitalisation measure.
Den 29 mars 2009 anmälde Lettland ytterligare ändringar av rekapitaliseringsåtgärden till kommissionen.
Those changes were approved by Commission Decision of 11 May 2009 [4] (hereinafter ‘third rescue Decision’).
Ändringarna godkändes genom kommissionens beslut av den 11 maj 2009 [4] (nedan kallat det tredje undsättningsbeslutet).
On 11 May 2009, Latvia notified a restructuring plan for Parex banka.
Den 11 maj 2009 anmälde Lettland en omstruktureringsplan för Parex banka.
On 5 June 2009 a request for information was sent to the Latvian authorities.
Den 5 juni 2009 översändes en begäran om upplysningar till de lettiska myndigheterna.
On 15 June 2009 a meeting was held between the Latvian authorities and the Commission.
Den 15 juni 2009 hölls ett möte mellan de lettiska myndigheterna och kommissionen.
Latvia replied partially to that request for information by letter of 7 July 2009.
Lettland besvarade delvis begäran om upplysningar genom en skrivelse av den 7 juli 2009.
By letter of 29 July 2009, the Commission informed Latvia that it had decided to initiate the procedure under Article 108(2) TFEU [5] (hereinafter ‘opening Decision’) in respect of the restructuring aid measures.
Genom en skrivelse av den 29 juli 2009 underrättade kommissionen Lettland om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt [5] avseende dessa omstruktureringsåtgärder (nedan kallat beslutet att inleda förfarandet).
The opening Decision was published in the Official Journal of the European Union of 6 October 2009 and interested parties were requested to submit their comments on the proposed restructuring aid measures within 1 month from the date of publication.
Kommissionens beslut att inleda förfarandet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning den 6 oktober 2009. Kommissionen har uppmanat berörda parter att senast en månad efter offentliggörandet inkomma med sina synpunkter på de föreslagna omstruktureringsåtgärderna.
However, after the expiry of the prescribed period, the Commission received letters dated 15 June and 13 July 2010 from Valerijs Kargins and Viktors Krasovickis, the former majority shareholders of Parex banka (hereinafter ‘former majority shareholders’).
Efter utgången av den angivna fristen mottog kommissionen emellertid skrivelser, daterade den 15 juni och 13 juli 2010, från Valerijs Kargins och Viktors Krasovickis, de tidigare majoritetsägarna till Parex banka (nedan kallade de tidigare majoritetsägarna).
Furthermore, the Commission received letters from members of the Latvian parliament dated 22 June and 1 July 2010.
Dessutom mottog kommissionen skrivelser från det lettiska parlamentet daterade den 22 juni och den 1 juli 2010.
The revised restructuring plan was further updated on 22 September 2009 and additional information was provided.
Den reviderade omstruktureringsplanen uppdaterades ännu en gång den 22 september 2009 och ytterligare upplysningar lämnades.
Meetings were held between the Latvian authorities and the Commission on 11 and 17 September 2009.
Möten mellan de lettiska myndigheterna och kommissionen hölls den 11 och 17 september 2009.
In addition, Latvia provided further information and clarifications on 11 September, 6 and 26 October, 9 and 23 December 2009, 19 February and 2 March 2010.
Utöver detta lämnade Lettland ytterligare upplysningar och klargöranden den 11 september, 6 oktober, 26 oktober, 9 december och 23 december 2009 samt den 19 februari och 2 mars 2010.
On 12 and 26 October 2009 Latvia provided information regarding a potential change of the restructuring strategy for Parex banka.
Den 12 och 26 oktober 2009 lämnade Lettland upplysningar om en eventuell ändring av omstruktureringsplanen för Parex banka.
On 22 March 2010 a meeting was held between the Commission and the Latvian authorities.
Den 22 mars 2010 hölls ett möte mellan kommissionen och de lettiska myndigheterna.
By letter of 31 March 2010 Latvia submitted a new version of Parex banka’s restructuring plan dated 31 March 2010, which was later complemented by submissions dated 14 May, 9, 12, 17 and 21 June 2010.
Genom en skrivelse av 31 mars 2010 lade Lettland fram en ny version av Parex bankas omstruktureringsplan, daterad den 31 mars 2010. Denna kompletterades senare genom skrivelser av den 14 maj och 9, 12, 17 och 21 juni 2010.
The Commission requested further information on 10 May 2010.
Kommissionen begärde ytterligare upplysningar den 10 maj 2010.
By letter of 2, 18 and 27 August and 2 September 2010 Latvia provided additional clarifications regarding the commitments to be undertaken.
Genom skrivelser av den 2, 18 och 27 augusti samt den 2 september 2010 inkom Lettland med ytterligare klargöranden om de planerade åtagandena.
On 3 September 2010, the Commission received a final list of commitments.
Den 3 september 2010 mottog kommissionen en slutlig förteckning över åtaganden.
On 2 September 2010, the Latvian authorities informed the Commission that they exceptionally accept that this Decision be adopted in the English language.
Den 2 september 2010 underättade de lettiska myndigheterna kommissionen om att de undantagsvis godtar att detta beslut avfattas på engelska.
THE BENEFICIARY AND ITS DIFFICULTIES
DET STÖDMOTTAGANDE FÖRETAGET OCH DESS SVÅRIGHETER
Parex banka was the second largest bank in Latvia with total assets of LVL 3,4 billion (EUR 4,9 billion) as of 31 December 2008.
Parex banka var den näst största banken i Lettland med en balansomslutning på 3,4 miljarder lats (4,9 miljarder euro) den 31 december 2008.
At the end of 2007, before the crisis, the bank had the largest share (18 %) of the country’s deposits market and the third largest share (12 %) of its lending market [6].
Vid utgången av 2007, före krisen, hade banken den näst största andelen (18 procent) av landets inlåningsmarknad och den tredje största andelen (12 procent) av utlåningsmarknaden [6].
Therefore, it was regarded as being of systemic importance for the financial system by the Latvian authorities.
De lettiska myndigheterna ansåg därför att banken var av systematiskt intresse för det finansiella systemet.
Parex banka offered a wide range of banking products directly and through specialised subsidiaries, including lending, payment card services, leasing, asset management and securities brokerage.
Parex banka erbjöd en rad olika bankprodukter, såväl direkt som via specialiserade dotterbolag, däribland utlåning, betalkortstjänster, leasing, kapitalförvaltning och värdepappersmäklartjänster.
In addition to its Latvian banking operations, Parex banka operated a banking subsidiary in Lithuania and Switzerland (AP Anlage & Privatbank AG) and branches in Estonia, Sweden and Germany, a pan-Baltic asset manager and several leasing companies operating in the Commonwealth of Independent States (hereinafter ‘CIS’).
Utöver sin bankverksamhet i Lettland hade Parex banka ett dotterbolag i Litauen och Schweiz (AP Anlage & Privatbank AG) och filialer i Estland, Sverige och Tyskland, en panbaltisk kapitalförvaltare samt flera leasingföretag som bedrev verksamhet i Oberoende staters samvälde (nedan kallat OSS-länderna).
Parex banka was founded in 1992 and was majority-owned by two individuals who prior to the State intervention held 84,83 % of the bank’s share capital.
Parex banka grundades 1992 och var majoritetsägd av två privatpersoner som innan den lettiska staten tog över innehade 84,83 procent av bankens aktiekapital.
As a result of the problems it faced, Parex banka was partially nationalised through the acquisition of the entire ownership of the former majority shareholders at a symbolic total purchase price of 2 LVL (approx. 3 EUR) [7].
Till följd av bankens problem förstatligades delar av Parex banka genom att de tidigare ägarnas hela aktieinnehav förvärvades för den symboliska summan 2 lats (ca 3 euro) [7].
In April 2009, the European Bank for Reconstruction and Development (hereinafter ‘EBRD’) concluded a share purchase agreement, whereby the EBRD would acquire 25 % of the share capital of Parex banka plus one share [8].
I april 2009 ingick Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (nedan kallad EBRD) ett aktieförvärvsavtal, enligt vilket EBRD skulle förvärva 25 procent av Parex bankas aktiekapital plus en aktie [8].
Although Parex banka has historically been a profitable institution with a strong banking franchise in Latvia, the bank’s management chose an inadequate business strategy and made some high-risk decisions in the face of intense competition from more sophisticated subsidiaries of foreign banks.
Även om Parex banka historiskt sett har varit en lönsam institution med en stark bankverksamhet i Lettland valde bankens ledning en felaktig affärsstrategi och fattade ett antal högriskbeslut för att klara den hårda konkurrensen från utländska bankers mer sofistikerade dotterbolag.