natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The relative importance of these costs and revenues, for which an allocation is not foreseen in the national provisions, accounted for 2,5 % and 1,5 % of their respective totals in the year 2006.
Den relativa vikten av dessa kostnader och intäkter, som inte behöver fördelas enligt de nationella bestämmelserna, uppgick till 2,5 procent och 1,5 procent av de respektive totalsummorna för år 2006.
Although the cost and revenues that have not been allocated to services can be regarded as marginal in the past in view of their relative importance, their importance might be material in the future.
Även om de kostnader och intäkter som inte har fördelats på tjänsterna kan betraktas som marginella under de tidigare åren med tanke på deras relativa vikt, kan de dock bli av väsentlig betydelse i framtiden.
According to Article 52(3) Postal Law the operator providing universal postal services shall submit to the President of UKE a declaration on compliance with the requirements, which are referred to in section 1, annually, till 31 March of each year in respect to the preceding year.
I enlighet med artikel 52.3 i postlagen ska den operatör som tillhandahåller samhällsomfattande posttjänster inlämna en förklaring om efterlevnad av de krav som beskrivs i avsnitt 1 till chefen för den nationella tillsynsmyndigheten. Förklaringen ska inges en gång om året och avse perioden fram till den 31 mars för varje år med avseende på föregående år.
Moreover the President of UKE shall be obliged to verify the compliance with the requirements, which are referred to in sections 1 and 2 of Article 52(4).
Tillsynsmyndighetens chef är dessutom skyldig att kontrollera att dessa krav, som beskrivs i punkterna 1 och 2 i artikel 52.4, har efterlevts.
Poland initially requested the Commission to extend the investigation until 2012.
Polen begärde ursprungligen att kommissionen skulle förlänga sin undersökning till 2012.
However, in view of the fact that the current rules to assess compatibility of public service compensation i.e. the ‘Community Framework for State aid in the form of public service compensation’ will expire in 2011, the Polish authorities accept an approval of the scheme until the year 2011.
Med tanke på att de gällande reglerna för bedömning av förenligheten av ersättningar för statligt stöd, dvs. gemenskapens rambestämmelser för statligt stöd i form av ersättning för offentliga tjänster, kommer att löpa ut 2011, godtar de polska myndigheterna ett godkännande av systemet fram till år 2011.
By the ‘Act of 5 September 2008 on commercialization of the public utility PP’ the ‘Act of 30 July 1997 on State Enterprise of public utility PP’ was partially annulled.
Genom rättsakten av den 5 september 2008 om kommersialisering av det allmännyttiga företaget Poczta Polska upphävs delvis rättsakten av den 30 juli 1997 om det statliga allmännyttiga företaget Poczta Polska.
The content of Article 17, concerning subsidies to PP for provision of universal postal services, was transferred to a newly created Article 52a in the existing Act of 12 June 2003.
Texten i artikel 17 om stöd till Poczta Polska för tillhandahållande av samhällsomfattande tjänster inom postsektorn överfördes till den nya artikel 52a i den befintliga rättsakten av den 12 juni 2003.
Universal Total universal
Totalt samhälls-omfattande
Decision No 862/2010/EU of the European Parliament and of the Council
Europaparlamentets och rådets beslut nr 862/2010/EU
of 22 September 2010
av den 22 september 2010
on the participation of the Union in a Joint Baltic Sea Research and Development Programme (BONUS) undertaken by several Member States
om unionens deltagande i ett gemensamt forsknings- och utvecklingsprogram för Östersjön (Bonus) som genomförs av flera medlemsstater
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Articles 185 and 188, second paragraph, thereof,
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 185 och 188 andra stycket,
Decision No 1982/2006/EC of the European Parliament and of the Council of 18 December 2006 concerning the Seventh Framework Programme of the European Community for research, technological development and demonstration activities (2007 to 2013) [3] (the Seventh Framework Programme) provides for Community participation in research and development programmes undertaken by several Member States, including participation in the structures created for the execution of those programmes, within the meaning of Article 169 of the Treaty establishing the European Community (EC Treaty).
Enligt Europaparlamentets och rådets beslut nr 1982/2006/EG av den 18 december 2006 om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) [3] (sjunde ramprogrammet) ska gemenskapen delta i forsknings- och utvecklingsprogram som genomförs av flera medlemsstater och även delta i de organisationer som inrättas för att verkställa sådana program, i den mening som avses i artikel 169 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (EG-fördraget).
Council Decision 2006/971/EC of 19 December 2006 concerning the Specific Programme Cooperation implementing the Seventh Framework Programme of the European Community for research, technological development and demonstration activities (2007 to 2013) [4] encourages a cross-thematic approach to research topics relevant to one or more themes of the Seventh Framework Programme, and in this context identified an initiative under Article 169 of the EC Treaty in the field of Joint Baltic Sea research as one of the fields suitable for Community participation in jointly implemented national research programmes.
I rådets beslut 2006/971/EG av den 19 december 2006 om det särskilda programmet Samarbete för genomförande av Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) [4] uppmuntras en temaöverskridande verksamhet i fråga om forskningsområden som berör ett eller flera av sjunde ramprogrammets teman och i detta sammanhang anges ett initiativ enligt artikel 169 i EG-fördraget i fråga om gemensam Östersjöforskning som ett av de områden där det är lämpligt att gemenskapen deltar i gemensamt genomförda nationella forskningsprogram.
The Baltic Sea ecosystem, a semi-land locked European inland sea, is one of the world’s largest brackish water bodies and has been seriously affected by many natural pressures and pressures caused by human activity, such as pollution from dumped chemical weapons, for example war gases dating back to the Second World War, and from heavy metal compounds, organic substances, radioactive material, and heating oil and petroleum spills.
Ekosystemet i Östersjön, ett delvis inneslutet europeiskt innanhav, är ett av världens största områden med bräckt vatten, och det har blivit allvarligt påverkat av många naturliga och mänskliga faktorer, som föroreningar från dumpade kemiska vapen, exempelvis stridsgas, från andra världskriget och av tungmetallföreningar, organiska ämnen, radioaktivt material, samt utsläpp av eldningsolja och petroleum.
The development of agriculture in the Baltic Sea drainage basin has likewise caused excessive inputs of fertilisers and organic material leading to advanced eutrophication, and the introduction of non-endemic alien organisms into the environment.
Utvecklingen av jordbruket i Östersjöns avrinningsområde har också orsakat alltför stora utsläpp av gödningsmedel och organiskt material, vilket leder till långt framskriden övergödning, och införsel av icke-endemiska främmande organismer i miljön.
The unsustainable exploitation of fish stocks and climate change are causing the loss of original biodiversity.
Ohållbart utnyttjande av fiskebestånd och klimatförändringarna orsakar förluster i den ursprungliga biologiska mångfalden.
Those factors, as well as continuing human activity, including infrastructure projects directly on and in the immediate vicinity of the coast and in the Baltic Sea drainage basin, and ecologically unsustainable tourism, are degrading the natural environment.
Dessa faktorer samt fortsatta mänskliga ingrepp, inbegripet infrastrukturprojekt direkt vid och i omedelbar närhet av kusten och i Östersjöns avrinningsområde, och ekologiskt ohållbar turism, bryter ner den naturliga miljön.
All this is seriously reducing the capacity of the Baltic Sea to sustainably provide the goods and services upon which people depend directly and indirectly for social, cultural and economic benefits.
Allt detta minskar allvarligt Östersjöns förmåga att på ett hållbart sätt tillhandahålla de varor och tjänster som människor är direkt och indirekt beroende av i såväl socialt, kulturellt och ekonomiskt hänseende.
The European Council of 14 December 2007 highlighted concern for the status of the environment in the Baltic Sea, as reflected in the Communication from the Commission of 10 June 2009 to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions concerning the European Union Strategy for the Baltic Sea Region.
Europeiska rådet lyfte vid sitt möte den 14 december 2007 fram oron för miljön i Östersjön, vilket avspeglas i kommissions meddelande av den 10 juni 2009 till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om EU:s strategi för Östersjöområdet.
Moreover, the Council invited the Commission to present a proposal for an initiative under Article 169 of the EC Treaty for the Baltic Sea Region.
Dessutom uppmanade rådet kommissionen att lägga fram ett förslag till ett initiativ enligt artikel 169 i EG-fördraget för Östersjöområdet.
Science should contribute to addressing such challenges and finding solutions to the urgent environmental problems in the Baltic Sea.
Vetenskaplig forskning bör bidra till att möta dessa utmaningar och hitta lösningar på de överhängande miljöproblemen i Östersjön.
However, the gravity of the present situation calls for a qualitative and quantitative stepping-up of current research in the Baltic region through the development and implementation of a fully-integrated approach whereby the relevant research programmes of all the bordering States can be streamlined and focused in order to address the complex and urgent issues in a coordinated, efficient and effective manner.
Situationens allvar kräver dock att dagens forskning i Östersjöregionen intensifieras både i fråga om kvalitet och om kvantitet genom att det utvecklas och genomförs en fullständigt integrerad strategi där de relevanta forskningsprogrammen i alla till Östersjön angränsande länder kan integreras och inriktas på att ta itu med de komplexa och angelägna problemen på ett samordnat och effektivt sätt.
At present, a number of research and development programmes or activities undertaken by Member States individually at national level to support research and development in the Baltic Sea region are not sufficiently coordinated at Union level to achieve the critical mass required in strategic research and development areas.
I nuläget är flera av de forsknings- och utvecklingsprogram eller verksamheter som medlemsstaterna driver på egen hand på nationell nivå, i syfte att stödja forskning och utveckling i Östersjöområdet, inte tillräckligt samordnade på unionsnivå för att kunna åstadkomma den kritiska massa som krävs på de strategiska forsknings- och utvecklingsområdena.
Furthermore, existing sector-specific research structures, which have evolved throughout a long history of national policies, are deeply rooted in national governance systems and prevent the development and funding of the multi-disciplinary, inter-disciplinary and trans-disciplinary environmental research needed to address the Baltic Sea challenges.
Dessutom är de befintliga sektorspecifika forskningsstrukturer som har utvecklats under lång tid i nationell politik, djupt rotade i de nationella styrningssystemen, vilket hindrar utvecklingen och finansieringen av den tvärvetenskapliga, inomvetenskapliga och gränsöverskridande miljöforskning som krävs för att möta utmaningarna i Östersjön.
While there is a long tradition of Baltic Sea research cooperation with countries both within and outside the Baltic Sea area, collaborative efforts have so far lacked adequate financial resources for the optimal exploitation of the research potential due to the unequal economic and development situation in those countries as well as highly diverse national research agendas, research themes and priorities.
Samtidigt som det finns en lång tradition med forskningssamarbete i fråga om Östersjön mellan länder både i och utanför Östersjöområdet, har samarbetet hittills inte haft tillräckliga ekonomiska resurser för att kunna utnyttja forskningspotentialen på bästa sätt på grund av att dessa länder har olika ekonomiska och utvecklingsmässiga förutsättningar och att det finns stora skillnader i agendor, teman och prioriteringar för de nationella forskningsprogrammen.
The Commission, in its work programme for 2007-2008 of 11 June 2007 for the implementation of the Specific Programme Cooperation, provided financial support to BONUS ERA-NET and ERA-NET PLUS in the field of Baltic Sea environmental research in order to strengthen cooperation between environmental research funding agencies in the Baltic region and facilitate the transition to a joint research and development programme in the Baltic Sea to be implemented on the basis of Article 169 of the EC Treaty.
I sitt arbetsprogram för 2007–2008 av den 11 juni 2007 om genomförandet av det särskilda programmet Samarbete gav kommissionen ekonomiskt stöd till Bonus Era-Net och Era-Net Plus för miljöforskningen i Östersjöområdet, för att kunna stärka samarbetet mellan de organ som finansierar miljöforskning i Östersjöområdet och för att underlätta övergången till ett gemensamt forsknings- och utvecklingsprogram för Östersjön som ska genomföras på grundval av artikel 169 i EG-fördraget.
By and large, BONUS ERA-NET and ERA-NET PLUS have worked well and it is thus important to ensure the continuity of the research efforts in order to address the pressing environmental challenges.
I stort sätt har Bonus Era-Net och Era-Net Plus fungerat bra och det är därför viktigt att sörja för kontinuitet i forskningsinsatserna för att kunna möta de överhängande utmaningarna på miljöområdet.
In line with the approach of the Seventh Framework Programme and as acknowledged in the consultations with stakeholders undertaken during BONUS ERA-NET, there is a need for policy-driven research programmes in the Baltic region.
I linje med strategin för sjunde ramprogrammet och vad som framkom under samråden med intressenterna i samband med Bonus Era-Net, behövs det politiskt underbyggda forskningsprogram i Östersjöområdet.
Denmark, Germany, Estonia, Latvia, Lithuania, Poland, Finland and Sweden (the Participating States) have agreed to jointly undertake the Joint Baltic Sea Research and Development Programme BONUS (‘BONUS’).
Danmark, Tyskland, Estland, Lettland, Litauen, Polen, Finland och Sverige (de deltagande staterna), har kommit överens om att genomföra det gemensamma forsknings- och utvecklingsprogrammet Bonus för Östersjön (Bonus).
BONUS aims to support scientific development and innovation by providing the necessary legal and organisational framework for trans-national cooperation between the Baltic Sea States on environmental research in the Baltic Sea region.
Syftet med Bonus är att stödja vetenskaplig utveckling och innovation genom att tillhandahålla den rättsliga och organisatoriska ram som krävs för ett gränsöverskridande samarbete mellan Östersjöländerna i fråga om miljöforskningen i Östersjöområdet.
While largely focused on environmental research, BONUS cuts across a number of related Union research programmes on a range of human activities having accumulated impacts on ecosystems such as fisheries, aquaculture, agriculture, infrastructure (including in the field of energy), transport, training and mobility of researchers as well as socioeconomic issues.
Bonus är till största delen inriktat på miljöforskning, men skär över ett flertal unionsforskningsprogram om en rad mänskliga verksamheter som får ackumulerade effekter på ekosystemet, såsom fiske, vattenbruk, jordbruk, infrastruktur (inbegripet på energiområdet), transport, utbildning och rörlighet för forskare, samt socioekonomiska frågor.
BONUS is of considerable relevance to a number of Union policies and directives including the Union Strategy for the Baltic Sea Region; the Common Fisheries Policy; the Common Agricultural Policy, Directive 2000/60/EC of the European Parliament and of the Council of 23 October 2000 establishing a framework for Community action in the field of water policy [5]; Directive 2008/56/EC of the European Parliament and of the Council of 17 June 2008 establishing a framework for Community action in the field of marine environmental policy (Marine Strategy Framework Directive) [6], as well as international commitments of the Union such as the HELCOM Baltic Sea Action Plan.
Bonus är av stor relevans för flera av unionens politikområden och direktiv, däribland unionens strategi för Östersjöområdet, den gemensamma fiskeripolitiken, den gemensamma jordbrukspolitiken, Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område [5], Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG av den 17 juni 2008 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (ramdirektiv om en marin strategi) [6], samt unionens internationella åtaganden som Helsingforskommissionens handlingsplan för Östersjön.
As a result, many other areas of Union policy will benefit from BONUS.
Många andra områden för unionspolitiken kommer också att gynnas av Bonus.
In order to increase the impact of BONUS, the Participating States have agreed to the Union participating in it.
För att förstärka genomslagskraften för Bonus har de deltagande staterna gått med på att låta unionen delta.
BONUS should include a strategic phase, followed by the implementation phase, to provide an opportunity to carry out a wide stakeholder consultation on a strategically-driven research agenda also capable of tackling emerging research needs.
Bonus bör omfatta en strategisk fas följd av en genomförandefas, för att ge utrymme för ett mer omfattande samråd med intressenterna om en strategiskt underbyggd forskningsagenda som även kan hantera framväxande forskningsbehov.
During the strategic phase of BONUS, the involvement of additional sector-oriented funding agencies should be sought to further enhance the integration of research addressing cross-sectoral end-user needs and to ensure the effective use and uptake of results for policy and resource management arrangements across a wide array of economic sectors.
Under Bonus strategiska fas bör man sträva efter att involvera fler, sektorsinriktade finansieringsorgan för att ytterligare kunna förbättra integreringen av den forskning som handlar om sektorsövergripande slutanvändarbehov, och se till att resultaten används och utnyttjas effektivt i beslutsfattandet och resursförvaltningen inom en rad olika ekonomiska sektorer.
At the end of the strategic phase, the Commission should verify that the Strategic Research Agenda, Stakeholders Consultation Platforms and implementation modalities are in place for BONUS to enter the implementation phase.
I slutet av den strategiska fasen bör kommissionen kontrollera att den strategiska forskningsagendan och plattformarna för samråd med intressenter har inrättats så att Bonus kan inleda genomförandefasen, samt att formerna för genomförandet har fastställts.
The Commission may, if appropriate, make recommendations for improving the Strategic Research Agenda.
Kommissionen får vid behov utfärda rekommendationer till förbättring av den strategiska forskningsagendan.
The transition to the implementation phase should be seamless and without delays.
Övergången till genomförandefasen bör göras utan avbrott och fördröjningar.
Participating States have agreed to contribute EUR 50 million to BONUS.
De deltagande staterna har kommit överens om att bidra med 50 miljoner EUR till Bonus.
In-kind contributions in the form of access to and use of infrastructures (in-kind infrastructure contribution) should be allowed, provided that they do not represent a significant part of the entire contribution.
Det bör vara tillåtet att ge bidrag in natura i form av tillgång till och användning av infrastrukturer (nedan kallat infrastrukturbidrag in natura), under förutsättning att de inte utgör en betydande del av bidraget som helhet.
They should be subject to an evaluation of their value and their utility for carrying out BONUS projects.
Det bör göras en bedömning av deras värde och nytta för genomförandet av Bonus-projekten.
The Union participation in BONUS should not exceed EUR 50 million for its entire duration and match, within that limit, the contribution of the Participating States in order to increase their interest in carrying out BONUS jointly.
Unionen bör bidra med upp till 50 miljoner EUR till Bonus under hela dess löptid och bör inom den gränsen matcha de deltagande staternas bidrag för att öka deras intresse för att genomföra Bonus gemensamt.
Most of the Union financial contribution should be allocated to the implementation phase.
Större delen av unionens bidrag bör anslås till genomförandefasen.
A ceiling should be defined for each phase.
Det bör fastställas ett tak för varje fas.
The ceiling for the implementation phase should be increased by any amount remaining after implementation of the strategic phase.
Taket för genomförandefasen bör höjas med de medel som kan finnas kvar efter den strategiska fasen.
The joint implementation of BONUS requires a dedicated implementation structure, as provided for in Decision 2006/971/EC.
För det gemensamma genomförandet av Bonus krävs ett särskilt genomförandeorgan i enlighet med beslut 2006/971/EG.
The Participating States have agreed on such a dedicated implementation structure and set up the Baltic Organisations’ Network for Funding Science (BONUS EEIG) to implement BONUS.
De deltagande staterna har kommit överens om ett sådant särskilt genomförandeorgan och inrättat Baltic Organisations Network for Funding Science (Bonus EEIG) för att genomföra Bonus.
BONUS EEIG should be the recipient of the Union financial contribution.
Bonus EEIG bör vara mottagaren för unionens bidrag.
While reminding the Participating States that the principle of a real common pot is important, each Participating State will decide, in accordance with the funding rules and procedures common to BONUS, whether to administer its own contribution or whether its contribution will be administered by BONUS EEIG.
De deltagande staterna erinras om att principen med en reell gemensam pott är viktig men varje deltagande stat kommer, i enlighet med de finansieringsbestämmelser och finansieringsförfaranden som är gemensamma för Bonus, att besluta om huruvida den själv ska administrera sitt eget bidrag eller om dess bidrag ska administreras av Bonus EEIG.
BONUS EEIG should also ensure that the implementation of BONUS complies with the principle of sound financial management.
Bonus EEIG bör också se till att genomförandet av Bonus är förenligt med principen om en sund ekonomisk förvaltning.
The Union financial contribution should be subject to formal commitments from the competent national authorities of the Participating States and the payment of their financial contributions.
Unionens bidrag bör ges på villkor att de behöriga nationella myndigheterna i de deltagande staterna gör formella åtaganden och betalar ut sina ekonomiska bidrag.