natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Article 121(4) thereof,
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 121.4,
The macroeconomic and budgetary situation has deteriorated markedly in Greece over the last year and Greek public finances have worsened much beyond what could have been expected as a result of the downturn.
Det senaste året har Greklands makroekonomiska och finanspolitiska situation försämrats markant och de grekiska offentliga finanserna har försämrats mycket mer än konjunkturnedgångens förväntade inverkan.
These developments are largely due to national factors that have developed over the longer term, resulting in a deterioration of the net lending position of the Greek economy and high and persistent external imbalances, mirroring large competitiveness losses and a marked deterioration of the fiscal position.
Denna utveckling beror till stor del på att nationella faktorer har förstärkts under lång tid och lett till en försämring av den grekiska ekonomins finansiella nettolåneposition samt stora och ihållande yttre obalanser, vilket är en återspegling av förlorad konkurrenskraft och den markanta försämringen av den finansiella ställningen.
National policies in terms of the conduct of fiscal policy, the efficiency of public administration and lack of structural reforms (where indicators show that Greece ranks poorly compared with international benchmarks) have contributed to poor economic and fiscal performance.
Nationell politik som berör finanspolitiken, den offentliga förvaltningens effektivitet och bristen på strukturreformer (där indikatorer visar att Grekland rankas lågt i förhållande till internationella riktmärken) har bidragit till svaga ekonomiska och finanspolitiska resultat.
The current situation poses major challenges for the long-term sustainability of the Greek economy, and the economic and fiscal situation may have negative spill-over on other euro-area members, as evidenced by movements in the financial spreads of a number of Member States.
Den nuvarande situationen innebär stora utmaningar för den grekiska ekonomins långsiktiga hållbarhet och den ekonomiska och finanspolitiska situationen kan få negativa externa effekter på andra medlemsstater i euroområdet, vilket yttrat sig i rörelser på flera medlemsstaters finansiella spreadar.
The current situation also risks jeopardising the proper functioning of the economic and monetary union.
Den nuvarande situationen riskerar även att äventyra den ekonomiska och monetära unionens funktion.
The Council and Commission have repeatedly pointed to the longer-term structural problems of the Greek economy in various multilateral surveillance exercises.
Vid olika multilaterala övervakningsinsatser har rådet och kommissionen upprepade gånger framhållit den grekiska ekonomins långsiktiga strukturproblem.
These include budgetary surveillance in the framework of the Stability and Growth Pact and the Lisbon Strategy in which the Broad Guidelines of the Economic Policies [1], provide a general reference framework for structural reform in the Union and in the euro area.
Så har bland annat skett vid den finanspolitiska tillsynen inom ramen för stabilitets- och tillväxtpakten och Lissabonstrategin, där de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken [1] utgör en allmän referensram för strukturreformer i unionen och euroområdet.
These include recommendations to Member States to respect their medium-term budgetary objectives and to take effective action in order to ensure a prompt correction of excessive deficits, as well as to aim at correcting the current account deficit by implementing structural reforms, boosting external competitiveness and contributing to their correction via fiscal policies.
Dessa innehåller rekommendationer till medlemsstater om att efterleva sina mål för de offentliga finanserna på medellång sikt och att vidta effektiva åtgärder för en snabb korrigering av alltför stora underskott, samt också söka korrigera underskott i bytesbalansen genom att genomföra strukturreformer som stärker konkurrenskraften gentemot omvärlden och bidrar till en korrigering via finanspolitiken.
In this context, reflecting the deep structural problems in the Greek economy covering fiscal, labour and product market issues, the Council, in its Recommendation of 25 June 2009 [2], noted that for Greece it is ‘imperative to intensify efforts to address the macro-economic imbalances and structural weaknesses of the Greek economy’ and directed country-specific recommendations to Greece, including that it should continue with fiscal consolidation; increase competition in professional services; reform to increase investments in R&D; use structural funds more efficiently; reform public administration and take a broad range of labour market measures within an integrated flexicurity approach.
Med anledning av den grekiska ekonomins allvarliga strukturproblem konstaterade rådet den 25 juni 2009 [2] om finanspolitiken och arbets- och varumarknaderna att det för Grekland är ”absolut nödvändigt att öka ansträngningarna för att åtgärda den makroekonomiska obalansen och de strukturella svagheterna i Greklands ekonomi”, och riktade här landsspecifika rekommendationer till Grekland, inklusive om att landet bör fortsätta den finanspolitiska konsolideringen, öka konkurrensen inom de fria yrkena, vidta reformer för att öka investeringar i forskning och utveckling, använda strukturfonderna mer effektivt, genomföra reformer av den offentliga förvaltningen och vidta omfattande arbetsmarknadsåtgärder inom ramen för en integrerad strategi för flexicurity.
At the same time, the Council recommended that Greece, as a member of the euro area, secure the sustainability and improve the quality of public finances, modernise public administration and implement the Union’s common principles of flexicurity.
Samtidigt rekommenderade rådet Grekland att som medlem av euroområdet säkerställa de offentliga finansernas hållbarhet och kvalitet, modernisera den offentliga förvaltningen och genomföra unionens gemensamma flexicurity-principer.
Greece's economic and budgetary policies are not in line with the country-specific recommendations issued under the Broad Guidelines of the Economic Policies, nor the recommendations addressed to Member States forming part of the euro area, set out in the Council Recommendation of 14 May 2008 on the broad economic policy guidelines for the Member States and the Community.
I Greklands fall ligger den ekonomiska politiken och budgetpolitiken inte i linje med den landsspecifika rekommendationen enligt de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken och inte heller med rekommendationerna till medlemsstaterna inom euroområdet, i enlighet med rådets rekommendation av den 14 maj 2008 om allmänna riktlinjer för medlemsstaternas och gemenskapens ekonomiska politik.
On 15 January 2010, Greece submitted the 2010 update of its stability programme, which contains objectives in the budgetary area for the period up to 2013 and which should be read in conjunction with the budget for 2010 adopted by the Greek Parliament on 23 December 2009; the Council delivered an opinion on 16 February 2010 on the 2010 update of the Greek stability programme in accordance with Article 5(3) of Council Regulation (EC) No 1466/97 of 7 July 1997 on the strengthening of the surveillance of budgetary positions and the surveillance and coordination of economic policies [3].
Den 15 januari 2010 lämnade Grekland in uppdateringen av sitt stabilitetsprogram för 2010 som innehåller budgetmål för perioden till 2013 och som bör ses i samband med budgeten för 2010, antagen av det grekiska parlamentet den 23 december 2009, rådet yttrade sig den 16 februari 2010 om uppdateringen av det grekiska stabilitetsprogrammet för 2010 i enlighet med artikel 5.3 i rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken [3].
On 16 February 2010, the Council also adopted a Decision under Article 126(9) TFEU giving notice to Greece to take measures for the deficit reduction judged necessary in order to remedy the situation of excessive deficit [4] (hereinafter ‘the Council Decision of 16 February 2010’).
Den 16 februari 2010 antog rådet också ett beslut enligt artikel 126.9 i EUF-fördraget om att förelägga Grekland att vidta de åtgärder för att minska underskottet som anses nödvändiga för att undanröja situationen med ett alltför stort underskott [4] (nedan kallat rådets beslut av den 16 februari 2010).
The proper functioning of the coordination of economic policies in the euro area requires a timely use of instruments available under Article 121 TFEU.
För att samordningen av den ekonomiska politiken i euroområdet ska fungera väl, krävs att instrumenten enligt artikel 121 i EUF-fördraget används i rätt tid.
Article 121(4) TFEU establishes that the Commission may address a warning to the Member State concerned and may recommend the Council to make the necessary recommendations to that Member State.
Enligt artikel 121.4 i EUF-fördraget får kommissionen varna den berörda medlemsstaten och rekommendera rådet att lämna de rekommendationer som behövs till medlemsstaten.
Given the gravity of the situation and in order to ensure consistency with the Council Decision of 16 February 2010, it is appropriate that the Council adopt the necessary recommendations.
Mot bakgrund av situationens allvar och till säkerställande av överensstämmelse med rådets beslut av den 16 februari 2010, är det lämpligt att rådet antar de nödvändiga rekommendationerna.
In addition, the Council may, acting on a proposal from the Commission, decide to make its recommendations public.
Dessutom kan rådet på förslag av kommissionen besluta att offentliggöra sina rekommendationer.
Although the deterioration in macroeconomic conditions in 2009 has been more pronounced than anticipated by the authorities, public finances have worsened much beyond what could have been expected as a result of the stronger-than-projected downturn.
Även om de makroekonomiska villkoren under 2009 försämrades mer än myndigheterna väntat, har de offentliga finanserna försämrats mycket mer än den förväntade inverkan av en kraftigare nedgång än väntat.
The deterioration is to a large extent the result of budgetary policies implemented by the Greek government.
Försämringen är mycket ett resultat av den grekiska regeringens budgetpolitik.
The general government deficit in 2009 is currently estimated at 12,75 % of GDP, compared to a target of 3,75 % of GDP in the January 2009 update of the stability programme.
Det offentliga underskottet 2009 beräknas för närvarande bli 12,75 % av BNP, jämfört med målet på 3,75 % i uppdateringen av stabilitetsprogrammet från januari 2009.
The 2010 budget was adopted by the Greek Parliament on 23 December 2009 setting a deficit target of 9,1 % of GDP in 2010.
Budgeten för 2010 antogs av det grekiska parlamentet den 23 december 2009 och angav för 2010 ett underskottsmål på 9,1 % av BNP.
In the meantime, the Greek authorities announced the intention to step up fiscal adjustment already in 2010, setting the budgetary target for 2010 at 8,7 % of GDP.
Samtidigt aviserade de grekiska myndigheterna att de avsåg att förstärka den finanspolitiska korrigeringen redan 2010, genom att sätta målet för de offentliga finanserna för 2010 till 8,7 % av BNP.
The January 2010 update of the stability programme confirmed the revised budgetary target for 2010 at 8,7 % of GDP.
I uppdateringen av stabilitetsprogrammet från januari 2010 bekräftades detta ändrade mål för de offentliga finanserna för 2010 på 8,7 % av BNP.
The long-term budgetary impact of ageing on public expenditures is well above the Union average, mainly as a result of a very high projected increase in pension expenditure as a share of GDP over the coming decades.
Befolkningens åldrande har långsiktigt klart större effekter på de offentliga finanserna än unionsgenomsnittet, framför allt på grund av den beräknade mycket stora ökningen av pensionsutgifternas andel av BNP under de närmaste årtiondena.
Available indicators, as evidenced in the Commission services’ 2009 sustainability report, point to very high risks to the sustainability of public finances, which, in addition to budgetary consolidation, needs to be addressed through the reform of the pension and health care systems.
Bland annat i kommissionens hållbarhetsrapport 2009 pekar indikatorer på mycket stora risker för de offentliga finansernas hållbarhet, vilket liksom konsolideringen av de offentliga finanserna måste åtgärdas genom reformer av pensionssystemet och hälso-/sjukvårdssystemet.
The Greek pension system suffers from several problems, including the fact that it is fragmented in its coverage.
Det grekiska pensionssystemet har flera typer av problem, inklusive att det är inte heltäckande.
Although Greece has one of the highest average benefit ratios in the Union — with a negative impact on incentives to work, as reflected in particular in the low employment rate among older workers — it has one of the highest poverty rates among the elderly.
Grekland har förvisso en av de högsta genomsnittliga ersättningskvoterna i unionen – med negativa konsekvenser för viljan att arbeta, vilket särskilt yttrar sig i låg sysselsättningsgrad bland äldre arbetskraft - men landets fattigdomstal för äldre är bland de högsta.
There are also problems with early retirement schemes that provide alternative, but costly, pathways to retirement.
Det finns också problem med förtidspensionering som erbjuder alternativa, men dyra möjligheter till pensionering.
The health care system also needs reform, in particular to significantly improve efficiency and management as these have been a cause of recurrent budgetary overruns.
Sjuk- och hälsovårdssystemet måste också reformeras, särskilt för att förbättra effektivitet och förvaltning då dessa förorsakat regelbundna budgetöverskridanden.
Labour market reforms should support the increased labour supply in order to increase the contribution base.
Reformer av arbetsmarknaden bör stödja den ökade arbetskraftstillgången så att bidragsbasen ökas.
Greece should recover competitiveness losses and address large external imbalances.
Grekland bör återta förlorad konkurrenskraft och åtgärda de stora externa obalanserna.
In this context, in accordance with the Broad Guidelines of the Economic Policies, Greece should aim at correcting the current account deficit ‘by implementing structural reforms, boosting external competitiveness and (…) contributing to their correction via fiscal policies’.
Enligt de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken bör Grekland här sträva efter att korrigera underskottet i bytesbalansen ”genom att genomföra strukturreformer, stärka konkurrenskraften gentemot omvärlden och […] bidra till korrigeringen via finanspolitiken”.
To this end, the Greek authorities should implement permanent measures to control current primary expenditure, including the wage cost in the public sector, and urgently implement labour and product market structural reforms.
I detta syfte bör de grekiska myndigheterna vidta varaktiga åtgärder för att få kontroll över löpande primära utgifter, inklusive offentliga lönekostnader, och skyndsamt genomföra strukturreformer på arbets- och varumarknaderna.
In particular, the Greek authorities should ensure that fiscal consolidation measures are also geared towards enhancing the quality of public finances within the framework of a comprehensive reform programme, while swiftly implementing policies to further reform the tax administration.
De grekiska myndigheterna bör särskilt säkerställa att de finanspolitiska konsolideringsåtgärderna även inriktas på att höja de offentliga finansernas kvalitet inom ramen för ett heltäckande reformprogram och samtidigt utan dröjsmål genomföra politiska åtgärder för en fortsatt reform av skatteförvaltningen.
A variety of indicators and analyses confirm that Greece has been losing price competitiveness on a large and sustained basis over the past ten years.
Flera indikatorer och analyser bekräftar att Greklands priskonkurrenskraft har försämrats starkt och oavbrutet under de senaste 10 åren.
The rise in wages in excess of productivity growth is an explanatory factor.
En förklaring är att lönerna ökat mer än produktivitetsökningarna.
Public sector wages relative to private sector wages have risen faster in Greece compared with other euro area economies and have affected overall wage bargaining, underlining the need for the public sector to play a lead role in helping restore wage moderation.
I Grekland har den offentliga sektorns löner i förhållande till den privata sektorns stigit snabbare än i andra ekonomier i euroområdet, och detta har påverkat löneförhandlingarna i stort, vilket understryker att den offentliga sektorn måste ha en ledande roll vid återställandet av återhållsam löneutveckling.
In addition, some features of the Greek collective bargaining system (for example, the intermediate level of bargaining) can also explain the misalignment of wage and productivity growth, and require adjustments to be agreed by social partners.
Dessutom kan vissa inslag i de grekiska kollektivförhandlingarna (exempelvis förhandlingar på mellannivå) också förklara skillnaderna mellan löne- och produktivitetsutvecklingen och kräva ändringar av arbetsmarknadens parter.
Looking forward, the wage bargaining system must support wage changes which more closely reflect competitiveness, productivity developments and local labour market conditions.
Med blick på framtiden måste löneförhandlingssystemet stödja löneförändringar som närmare reflekterar konkurrenskraft, produktivitetsutveckling och lokala arbetsmarknadsvillkor.
Public administration has been a major obstacle in raising efficiency in Greece.
Den offentliga förvaltningen har varit ett stort hinder för ökad effektivitet i Grekland.
Greece ranks poorly as regards the public sector in most international comparisons and many problems are thought to derive from insufficient administrative capacity and efficiency.
I flertalet internationella jämförelser får Greklands offentliga sektor dåligt betyg och många problem anses bero på bristande administrativ kapacitet och effektivitet.
The authorities have made commitments to improve its functioning.
Myndigheterna har åtagit sig att få den att fungera bättre.
These should translate into reduced staffing, improved human resource management in public entities, reduced costs, increased transparency, increased legal certainty and the effective implementation of policies.
Detta bör innebära personalminskningar, förbättrad personalpolitik i offentliga organ, besparingar, ökad öppenhet och insyn, ökad rättslig säkerhet och effektivare genomförande av politik.
Greece has considerable scope to improve its business environment and product market functioning.
Grekland har betydande möjligheter att förbättra sitt affärsklimat och varumarknadens funktionssätt.
Businesses face complex, burdensome and lengthy administrative procedures.
Företagen ställs inför komplicerade, tungrodda och utdragna administrativa förfaranden.
Professional services are heavily regulated, barriers to competition are amongst the highest within the Union.
De fria yrkena är starkt reglerade och konkurrenshindren bland de största i unionen.
Moreover, the liberalisation of network industries (for example, energy) is lagging behind the Union average, as well as the opening of markets in the transport sector, especially in rail.
Dessutom släpar liberaliseringen av nätverksindustrierna (exempelvis energin) efter unionsgenomsnittet, liksom öppnandet av marknader inom transportsektorn, särskilt järnvägarna.
Reforms in these areas could increase private investment and employment at little cost for public finances.
På dessa områden bör reformer öka de privata investeringarna och sysselsättningen, till låga kostnader för de offentliga finanserna.
Product market reforms could also help the implementation of labour market reforms by reducing cost pressures.
Reformer på varumarknaderna bör också kunna underlätta arbetsmarknadsreformer genom att lätta på kostnadstrycket.
Greece's labour market is also in need of reform in line with the common principles of flexicurity, as noted by the Council in its 2009 recommendations on the implementation of employment policies.
Greklands arbetsmarknad behöver också reformeras i linje med de gemensamma principer om flexicurity som rådet noterade i sina rekommendationer från 2009 om genomförandet av sysselsättningspolitiken.
Particular attention needs to be paid to young persons, given the difficulties they face in entering formal employment.
Särskilt bör ungdomar uppmärksammas, eftersom ungdomar har svårt att få formell anställning.
Furthermore, policies should encourage active labour market participation.
Det finns också ett behov att lätta på anställningsskyddslagstiftningen.
Implementation of these recommendations is of key importance for the Greek economy.
Det är av central betydelse för den grekiska ekonomin att dessa rekommendationer genomförs.
The employment effects of the structural actions implemented in the economic area should thus be duly taken into account.
Sysselsättningseffekterna av de strukturåtgärder som genomförs på det ekonomiska området bör således vederbörligen beaktas.
The faster and more effective absorption of the Union's structural and cohesion funds has the potential of playing a critical role in the success of efforts to restore competitiveness and sustainable public finances.
Ett snabbare och effektivare utnyttjande av unionens struktur- och sammanhållningsfonder kan vara avgörande för om insatserna för återställd konkurrenskraft och hållbara offentliga finanser blir framgångsrika.
Compared to other Member States, progress with the absorption of funds has been lagging.
Jämfört med andra medlemsstater har framstegen med fondutnyttjandet varit långsamma.
By working with the Commission to take measures to improve absorption capacity and the design of operational programmes, Greece could finance key public investments that support long-term growth potential whilst at the same time allowing budgetary consolidation to proceed.
Samtidigt som Grekland i samarbete med kommissionen söker förbättra fondutnyttjandet och de operativa programmens utformning, skulle landet kunna finansiera offentliga nyckelinvesteringar som stärker den långsiktiga tillväxtpotentialen på samma gång som den finanspolitiska konsolideringen fortskrider.
Particular attention should be paid to the operational programme on ‘Administrative Reform’ and ‘Digital Convergence’ as these support essential reforms in the public administration which are central to the reform strategy outlined in the January 2010 update of the stability programme.
Särskilt bör de operativa programmen ”Förvaltningsreform” och ”Digital konvergens” uppmärksammas, eftersom de ska främja viktiga reformer inom offentliga förvaltning som är centrala för den reformstrategi som beskrivs i uppdateringen av stabilitetsprogrammet från januari 2010.
For example, the Union’s structural funds under these operational programmes could be relied on to support the public sector in reforms of the health care system, public employment services, lifelong learning, fighting undeclared work, and the building up of effective regulatory control and enforcement capacities.
Exempelvis kan unionens strukturfonder med dessa operativa program stödja reformer inom den offentliga sektorn av hälso-/sjukvårdssystemet, arbetsförmedlingarna, livslångt lärande, bekämpande av svartarbete samt förstärkning av effektiv myndighetskontroll och efterlevnad.
The Greek banks appear relatively sound in terms of profitability and capital adequacy.
De grekiska bankerna framstår som relativt sunda när det gäller lönsamhet och kapitaltäckning.
Furthermore, the resilience of the sector has been confirmed by extensive stress-testing.
Dessutom har sektorns återhämtningsförmåga bekräftats vid omfattande stresstester.