natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Commission examines, therefore, below whether the principles of necessity and proportionality have in fact been respected, that is to say, whether the amount of the compensation which the brokerage commission constitutes has not exceeded what is necessary to cover the costs incurred in discharging the public service obligations, taking into account the relevant receipts and a reasonable profit for discharging those obligations [54].
Kommissionen kommer därför i det följande att undersöka om nödvändighets- och proportionalitetsprinciperna verkligen har följts, dvs. om ersättningen i form av förmedlingsprovisionen har överskridit vad som är nödvändigt för att täcka kostnaderna för att utföra de offentliga tjänsterna, med hänsyn till intäkterna i samband med tjänsterna och en rimlig vinst för att fullgöra dessa skyldigheter [54].
In verifying the absence of any overcompensation (see subsection 7.2.5), the Commission follows — for the period from 27 September 1991 (see subsection 7.2.1) to 31 December 2005 — a global approach (see subsection 7.2.2).
I sin kontroll av att det inte förekommit någon överkompensation (se underavsnitt 7.2.5) kommer kommissionen att tillämpa en övergripande metod för perioden från och med den 27 september 1991 (se underavsnitt 7.2.1) till och med den 31 december 2005 (se underavsnitt 7.2.2).
Beginning of the period considered (27 September 1991)
Den berörda perioden inleds den 27 september 1991
As stated in recitals 75 and 76, the only measure at issue in the present case is the brokerage commission, the principle of which was established on 27 September 1991, at the same time as Crédit Mutuel was tasked with centralising its deposits with the CDC with a view to financing social housing.
Som beskrivs i skälen 75 och 76 berör detta beslut endast förmedlingsprovisionen, som inrättades den 27 september 1991, samtidigt som Crédit Mutuel ålades att centralisera sin inlåning till CDC för att finansiera subventionerade hyresbostäder.
Before that date, neither the brokerage commission nor the centralisation with the CDC existed.
Innan dess fanns varken förmedlingsprovisionen eller centraliseringen till CDC.
Consequently, the Commission must begin its assessment of the proportionality of the aid as from that date.
Därför måste kommissionens bedömning av stödets proportionalitet inledas från och med den dagen.
The Commission considers in conclusion that its extension Decision was inconsistent in limiting the aid measure to the brokerage commission created on 27 September 1991 while continuing to take into account the net revenue from Livret bleu accounts during the period from 1 January 1991 to 27 September 1991.
Kommissionen anser därför att den var inkonsekvent i sitt beslut om förlängning, eftersom den begränsade stödåtgärden till att gälla enbart förmedlingsprovisionen, som inrättades den 27 september 1991, men fortsatte att räkna in nettointäkterna för Livret bleu för perioden 1 januari 1991–27 september 1991.
In view of the fact that Crédit Mutuel is able to communicate the net results of general-interest uses and non-earmarked uses only on an annual basis, the Commission considers that, for the year 1991, account must be taken only of the net results corresponding to the period from 27 September 1991 to 31 December 1991, based on the proportion between the number of relevant days and the net results for the whole of 1991, i.e. 96/365.
Eftersom Crédit Mutuel endast kan lämna uppgifter om nettoresultatet för de användningsområden som avser det allmänna intresset och för de fria användningsområdena på årsbasis, anser kommissionen att det för år 1991 är lämpligt att enbart ta hänsyn till det nettoresultat som motsvarar perioden 27 september 1991–31 december 1991 genom att sätta nettoresultatet för helåret 1991 i relation till antalet berörda dagar, dvs. 96/365.
The net results for deposits centralised with the CDC for the year 1991 can be taken into account in their entirety since, as explained in recital 101, such centralisation was in fact introduced after 27 September 1991, with the result that, by definition, no part of these results relates to the period from 1 January 1991 to 27 September 1991.
Nettoresultatet för den inlåning som centraliserades till CDC under 1991 kan beaktas i sin helhet eftersom denna centralisering, precis som anges i skäl 101, infördes efter den 27 september 1991 och ingen del av dessa resultat per definition kan hänföras till perioden 1 januari 1991–27 september 1991.
Global approach up to the end of 2005 and each year thereafter
Övergripande metod till och med utgången av 2005 och därefter årsvis bedömning
In its extension Decision, the Commission advocated the adoption of an annual approach to assessing the existence of any overcompensation.
I sitt beslut om förlängning rekommenderade kommissionen en årsbaserad metod för att fastställa förekomsten av en eventuell överkompensation.
This approach stems from the 2005 Community framework and represents a change compared with its previous practice.
Denna metod utgick från gemenskapens rambestämmelser 2005 och innebar en avvikelse från tidigare beslutspraxis.
When, prior to the adoption of the 2005 Community framework, the Commission had to assess the existence of any overcompensation, it followed an approach which may be described as ‘global’ whereby the amounts relating to the years of overcompensation could, without limit, be offset by the amounts for the years of undercompensation [56].
Innan gemenskapens rambestämmelser 2005 antogs skulle kommissionen vid sin bedömning av förekomsten av en eventuell överkompensation använda en metod som kan kallas ”övergripande” och som innebar att de belopp som betalats ut under år med överkompensation kunde vägas upp av de belopp som betalats ut under år med underkompensation [56].
Pursuant to point 26 of the 2005 Community framework, the Commission will apply the framework’s provisions to non-notified aid if the aid was granted after publication of the framework in the Official Journal of the European Union and the provisions in force at the time the aid was granted, in all other cases.
Enligt punkt 26 i gemenskapens rambestämmelser 2005 ska kommissionen tillämpa dessa rambestämmelser på icke anmält stöd om stödet har beviljats efter det att rambestämmelserna offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning och i övriga fall tillämpa de bestämmelser som var i kraft när stödet beviljades.
The aid at issue was granted annually [57] and was not notified.
Det berörda stödet har beviljats årsvis [57] och har inte anmälts.
The 2005 Community framework advocates an ‘annual’ approach inasmuch as the calculation of any overcompensation has to be done annually without it being possible to carry forward the amount of any annual overcompensation to the next year, save where that amount does not exceed 10 % of the amount of annual compensation [58].
Enligt gemenskapens rambestämmelser 2005 bör en årsbaserad metod användas om beräkningen av en eventuell överkompensation måste göras årsvis och beloppet för ett års överkompensation inte går att föra över till följande år, utom om överkompensationen inte överskrider 10 % av den årliga kompensationen [58].
On the other hand, prior to the adoption of the 2005 Community framework, where the Commission checked whether the undertaking had not been overcompensated for the performance of the public-service task, it followed a ‘global’ approach (see recital 104) [59].
Däremot kommer kommissionen att tillämpa en övergripande metod i sin granskning av huruvida företaget överkompenserats för utförandet av den offentliga tjänsten för perioden innan gemenskapens rambestämmelser 2005 antogs (se skäl 104) [59].
In the global approach, the net results for each year, cumulated year on year, are discounted by applying the reference rate for France on 1 January of each year [60].
Enligt den övergripande metoden ska nettoresultatet för varje år, kumulerat år för år, räknas upp med referensräntan för Frankrike den 1 januari varje år [60].
Advantages taken into account
Beaktade fördelar
According to the first sentence of point 17 of the 2005 Community framework, ‘The revenue to be taken into account must include at least the entire revenue earned from the service of general economic interest’.
I punkt 17 första meningen i gemenskapens rambestämmelser 2005 anges att ”[d]e intäkter som skall beaktas skall åtminstone omfatta alla intäkter som influtit i samband med tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse”.
When checking for the absence of any overcompensation, it is necessary, therefore, to take account of the net result of general-interest uses and non-earmarked uses during the investigation period.
Vid kontrollen av att det inte förekommit någon överkompensation måste man alltså ta hänsyn till nettoresultatet för användningsområdena av allmänt intresse och för de fria användningsområdena under undersökningsperioden.
The Commission considers that these results are revenue introduced by France as from 27 September 1991 in favour of Crédit Mutuel for its performing the general-interest service of financing social housing through the CDC.
Kommissionen anser att detta resultat utgörs av de intäkter som Frankrike har skapat för Crédit Mutuel från och med den 27 september 1991 i samband med att företaget har utfört en tjänst av allmänt intresse i form av finansiering av subventionerade hyresbostäder via CDC.
These uses are, in cost accounting, backed by a specific resource, the deposits gathered thanks to the distribution of the Livret bleu.
Dessa användningsområden hänförs i redovisningen till en viss intäkt, nämligen insättningar som har samlats in genom distributionen av Livret bleu.
In competitive market conditions (without the special right to distribute a tax-free savings product), Crédit Mutuel might not have been able to procure that resource at the same cost, with the result that the corresponding uses and resources must be taken into account in the overall structure of the Livret bleu system.
På konkurrensmässiga marknadsvillkor (utan den särskilda rätten att distribuera en skattebefriad sparprodukt) hade Crédit Mutuel inte kunnat skaffa sig dessa intäkter till samma kostnad, vilket innebär att motsvarande användningsområden och resurser måste tas med i beräkningen av den totala ekonomin för systemet med Livret bleu.
Moreover, France has itself confirmed the existence of a link between these uses, the Livret bleu and the task of financing social housing by redirecting the amounts relating to these uses to the CDC as from 1991 [61].
Dessutom har Frankrike självt bekräftat att det finns en koppling mellan dessa användningsområden, Livret bleu och uppdraget att finansiera subventionerade bostäder genom överföring av inlåningen från dessa användningsområden till CDC från och med 1991 [61].
In other words, when on 27 September 1991 it entrusted to Crédit Mutuel the general economic interest service consisting in gathering deposits centralised with the CDC and intended for financing social housing, France confirmed the entrustment to Crédit Mutuel of the distribution of the Livret bleu.
När Frankrike den 27 september 1991 anförtrodde Crédit Mutuel att utföra tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse i form av insamling av insättningar som skulle centraliseras till CDC och användas för att finansiera subventionerade hyresbostäder bekräftade Frankrike att Crédit Mutuel skulle tilldelas distributionen av Livret bleu.
The profit resulting from the use of funds deposited on the latter must therefore be considered as from that date to be revenue granted to Crédit Mutuel for the provision of the service of general economic interest.
Avkastningen på användningen av de insatta medlen hos banken måste alltså från den dagen betraktas som en intäkt som Crédit Mutuel beviljats för att tillhandahålla tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse.
The complainants and other authorities or bodies (the Competition Council and reports by parliamentarians or research organisations [62] consider that the exclusive right to distribute the Livret bleu has had a ‘pull effect’ by enabling Crédit Mutuel to attract and retain customers to whom it has sold banking products other than the Livret bleu.
Den klagande och andra myndigheter och organ (konkurrensrådet, betänkanden från parlamentet eller forskningsorgan [62]) anser att ensamrätten till distribution av Livret bleu har gjort det möjligt för Crédit Mutuel att locka nya och trogna kunder som banken sedan har sålt andra bankprodukter till än enbart Livret bleu.
In its extension Decision the Commission did not rule out the possibility that the Livret bleu may have generated indirect revenue via the pull effect [63], but it pointed out that such revenue had so far not been quantified [64].
I beslutet om förlängning uteslöt kommissionen inte att Livret bleu kunde ha genererat indirekta intäkter genom sina effekter som lockvara [63], men påpekade att dessa intäkter hittills inte hade kunnat mätas [64].
Following its investigation into this case, the Commission would observe that, while the existence of a pull effect cannot be ruled out, the data it has collected do not enable it in this case to quantify the potential pull effect in a sufficiently precise manner.
Efter att ha undersökt detta ärende konstaterar kommissionen att det visserligen inte går att utesluta att Livret bleu har haft effekter som lockvara men att de uppgifter som kommissionen har samlat in inte gör det möjligt att mäta dessa eventuella effekter på ett tillräckligt tillförlitligt sätt.
The documents submitted by the complainants presume the existence of pull effects but do not formally prove their existence and succeed even less in precisely determining the financial impact of such effects.
I sina dokument antar klagandena att Livret bleu har effekter som lockvara, men man varken påvisar detta konkret eller bedömer dessa eventuella effekters exakta ekonomiska betydelse.
As for the studies by the Glais consultancy (see recitals 52 and 53), the Commission would observe that Crédit Mutuel is right to assert that these statistical analyses provide no certain proof of a quantifiable pull effect.
När det gäller Cabinet Glais undersökningar (se skälen 52 och 53), noterar kommissionen att Crédit Mutuel med god rätt kan hävda att dessa statistiska analyser inte på något sätt bevisar att Livret bleu skulle ha mätbara effekter som lockvara.
Three subjective evaluations have been proposed in the complainants’ comments.
Klagandena har i sina synpunkter framfört tre subjektiva bedömningar.
First of all, in view of the fact that other banks had offered to distribute the Livret bleu in return for a 1 % commission, the complainants proposed an approximate order of magnitude for the pull effect by calculating the difference between the level of commission charged by Crédit Mutuel and this rate of 1 %, i.e. 0,3 %, which corresponds to approximately FRF 300 million a year.
Med tanke på att andra banker har erbjudit sig att distribuera Livret bleu mot en provision på 1 % föreslår klagandena först en ungefärlig storlek på denna fördel genom att utgå från skillnaden gentemot den provision som Crédit Mutuel får, det vill säga 0,3 procent. Detta motsvarar cirka 300 miljoner franska franc per år.
However, there is no evidence to suggest that, during the period considered, Crédit Mutuel’s competitors could have performed this task under the same conditions at this level of remuneration of 1 %.
Man kan dock på intet sätt bevisa att Crédit Mutuels konkurrenter hade kunnat fullgöra detta uppdrag på samma villkor under den berörda perioden med denna ersättningsnivå på 1 %.
Moreover, this first argument does not demonstrate the pull effect but seems to amount to alleging that Crédit Mutuel was overcompensated, which, as will be shown, is not the case.
Detta första argument är inte heller något belägg för att Livret bleu har fungerat som lockvara utan är snarare ett argument för att Crédit Mutuel har överkompenserats, vilket, enligt vad som kommer att visas senare, inte är fallet.
There is no evidence to suggest that the pull effect corresponds to the difference between the brokerage commission and a hypothetical lower commission which Crédit Mutuel’s competitors proposed to charge in return for their distributing the Livret bleu.
Det går inte att visa att effekterna av Livret bleu som lockvara motsvarar skillnaden mellan förmedlingsprovisionen och den hypotetiska lägre provision som Crédit Mutuels konkurrenter har föreslagit som ersättning för att distribuera Livret bleu.
According to the second method proposed by the complainants, the pull effect would be measured by reference to the growth in Crédit Mutuel’s market share.
I den andra metod som klagandena föreslår mäter man den fördel som Crédit Mutuel tidigare åtnjutit genom att utgå från dess ökade marknadsandelar.
Such an evaluation method cannot be adopted as it is based on the assumption that the gains in market share are due solely to the Livret bleu, whereas there is no objective basis for this assumption.
Det går inte att använda en sådan metod för att bedöma stödet eftersom den grundar sig på antagandet att de ökade marknadsandelarna enbart beror på Livret bleu, och detta antagande har inte några objektiva grunder.
The third evaluation of the exclusive distribution right is based on the tax revenue loss due to the tax exemption allowed under the Livret bleu.
Den tredje bedömningen av ensamrätten grundar sig på att staten avstår från skatteintäkter genom att Livret bleu är skattebefriad.
If Crédit Mutuel had wished to distribute a savings account without any tax exemption by offering, irrespective of the saver’s tax position, the same net yield as the Livret bleu, it would in fact have incurred an opportunity cost equal to the amount of the notional tax (potentially) payable by the saver.
Om Crédit Mutuel hade velat distribuera en sparform utan att den var skattebefriad genom att erbjuda samma nettoavkastning som för Livret bleu oavsett insättarnas skattesituation, hade banken i praktiken ådragit sig en kostnad som motsvarar det nominella skattebelopp som insättarna (eventuellt) skulle ha erlagt.
According to the complainants, the cumulated tax advantage of the order of FRF 4,5 billion over the period 1991-97 must be considered as having accrued to Crédit Mutuel advantages worth the same amount.
Enligt klagandena bör den sammanlagda skattefördelen i storleksordningen 4,5 miljarder franska franc under perioden 1991–1997 anses ha gett Crédit Mutuel indirekta fördelar i samma storleksordning.
This reasoning cannot be accepted as Crédit Mutuel would probably not have distributed the Livret bleu under the same conditions if it had had to bear the full cost of the tax exemption, which, besides, benefits members directly.
Detta resonemang är inte godtagbart eftersom Crédit Mutuel troligen inte skulle ha distribuerat Livret bleu på samma villkor om man hade varit tvungen att ta på sig hela kostnaden för skattebefrielsen, som för övrigt direkt gynnar medlemmarna.
The advantages in question, if any, are difficult to prove and to quantify.
De möjliga fördelarna i detta avseende är svåra att påvisa och kvantifiera.
The direct financial advantage deriving from the operation of the Livret bleu is directly measurable from the Livret bleu’s accounts.
Den ekonomiska fördel som dras direkt av Livret bleu kan mätas direkt utifrån räkenskaperna för Livret bleu.
However, the financial advantage arising from the sale of other products or services to customers who remained loyal because of the Livret bleu would be observable in the cost accounts of these other products if it were possible to distinguish immediately between what was sold to customers who remained because of, or were attracted by, the Livret bleu, and what was sold to customers who came to Crédit Mutuel for other reasons, which is not the case.
Däremot skulle de indirekta ekonomiska fördelar som härrör från försäljningen av andra produkter eller tjänster till kunder som blivit trogna på grund av Livret bleu kunna bestämmas utifrån redovisningen av dessa andra produkter om det var möjligt att direkt skilja mellan försäljningen till kunder som gjorts trogna mot eller lockats till Crédit Mutuel av Livret bleu och försäljningen till kunder som kommit till Crédit Mutuel av andra skäl, vilket inte är fallet.
For these reasons, the Commission’s consultant was unable to evaluate the potential pull effect using the accounting method applied to assess all the direct financial advantages deriving from the Livret bleu.
Av dessa skäl har kommissionens konsult inte kunnat bedöma de eventuella effekterna av Livret bleu som lockvara genom att följa den redovisningsmetod som används för att bedöma de sammanlagda direkta ekonomiska fördelar som dras av Livret bleu.
The more sophisticated attempts by the Commission’s consultant at evaluating the pull effect were unsuccessful.
Kommissionens konsults mer sofistikerade försök att bedöma effekterna av Livret bleu som lockvara har inte krönts med framgång.
Consequently, the Commission considers that it cannot take into account the advantage, if any, due to the pull effect in the calculation of whether or not there is any overcompensation.
Kommissionen har därför inte ansett sig kunna ta hänsyn till den eventuella fördelen av effekterna av Livret bleu som lockvara vid beräkningen av huruvida det har förekommit någon överkompensation.
Calculation of a reasonable profit
Beräkning av rimlig vinst
When checking for the absence of overcompensation of an undertaking entrusted with a service of general economic interest, account must be taken of a reasonable profit [65].
Vid kontrollen av att ett företag som har anförtrotts att tillhandahålla en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse inte har överkompenserats för detta bör hänsyn tas till rimlig vinst [65].
The 2005 Community framework states that ‘ “reasonable profit” should be taken to mean a rate of return on own capital that takes account of the risk, or absence of risk, incurred by the undertaking […] This rate must normally not exceed the average rate for the sector concerned in recent years’ [66].
Med rimlig vinst avses enligt gemenskapens rambestämmelser 2005 ”en kapitalavkastning som tar hänsyn till den eventuella risk som företaget utsätter sig för […]. I regel får avkastningen inte vara högre än den genomsnittliga avkastningen i den berörda sektorn under de senaste åren” [66].
The Commission considered in the extension Decision [67] that there should be applied to general-interest uses and non-earmarked uses a reasonable profit amounting to on average 6 % of the capital devoted to those uses.
I beslutet om förlängning [67] ansåg kommissionen att en rimlig kapitalavkastning på i genomsnitt 6 % borde tillämpas för användningsområdena av allmänt intresse och de fria användningsområdena.
This rate, which varies from year to year and averages 6 %, corresponds to the rate of return originally advocated by Crédit Mutuel: Crédit Mutuel had taken as the cost of capital the amount of the dividends actually distributed during the year in question.
Denna avkastning, som varierar från år till år och som i genomsnitt uppgår till 6 %, motsvarar den avkastning som Crédit Mutuel ursprungligen rekommenderade: Crédit Mutuel hade redovisat beloppet för de utdelningar som gjordes under året i fråga som kostnad för eget kapital.
In this Decision, as regards the taking into account of a reasonable profit when checking for the absence of any overcompensation, the Commission does not deviate, in the case of non-earmarked uses and general-interest uses, from the approach already followed in the extension Decision, described in Section 7.2.5.
När det gäller hänsynen till rimlig vinst vid bedömningen av förekomsten av en eventuell överkompensation i fråga om de fria användningsområdena och användningsområdena av allmänt intresse, avviker kommissionen inte från den metod som följdes i beslutet om förlängning och som beskrivs i avsnitt 7.2.5.