natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It claims that there is an objective difference between undertakings in difficulty which are in need of restructuring and other undertakings, and that this objective difference justifies different treatment of undertakings in difficulty which are acquired in view of restructuring.
Man menar att det finns en objektiv skillnad mellan företag i svårigheter som måste saneras och andra företag, och att denna objektiva skillnad motiverar en särbehandling av företag i svårigheter som förvärvas i saneringssyfte.
The German authorities base their argument on three considerations.
Tyskland ger tre skäl för sitt resonemang.
Firstly, whereas financially sound undertakings have a choice between seeking finance on the capital markets and looking for an undertaking to acquire them, undertakings in difficulty only have the latter option, as they will not be able to raise debt on the capital market or obtain a bank loan.
För det första menar man att i motsats till ekonomiskt sunda företag som kan välja mellan finansiering via kapitalmarknaden och att hitta någon som köper upp företaget återstår för företag i svårigheter endast alternativet att hitta en uppköpare, eftersom ett sådant företag inte kan komma i fråga för vare sig extern finansiering på kapitalmarknaden eller banklån.
As a result, undertakings in difficulty will systematically forfeit the possibility of carrying forward their losses, whereas healthy undertakings always have the choice between debt financing and looking for a buyer.
Företag i svårigheter skulle därmed systematiskt gå miste om möjligheten att föra över förluster, medan ekonomiskt sunda företag alltid har möjlighet att välja mellan extern finansiering och att hitta en uppköpare.
Secondly, the ratio legis of §8c(1) KStG, i.e. preventing trade in empty-shell companies with accumulated losses, does not require the exclusion of loss carry-forward in situations where the acquisition is for the purpose of restructuring rather than simply tax optimisation.
För det andra menar Tyskland att syftet med 8c § punkt 1a KStG – dvs. att förhindra skalbolagsköp – inte behöver föranleda att förlustöverföringsmöjligheten går förlorad i de fall då ett förvärv sker i saneringssyfte och inte endast är motiverat av skatteskäl.
Without the restriction of §8c(1a) KStG to acquisitions of undertakings in financial difficulty in view of restructuring, i.e. if other acquisitions were also included, the ratio legis could no longer be maintained.
Om inte 8c § punkt 1a KStG skulle vara begränsad till förvärv av företag i svårigheter i saneringssyfte, dvs. om även andra typer av förvärv skulle inkluderas, skulle normsyftet gå förlorat.
Thirdly, the purpose of §8c(1) KStG is to ensure that the sale price of stakes in undertakings is based solely on the economic value of the undertaking and that the value of accumulated losses for tax optimisation does not affect the sale price.
För det tredje menar Tyskland att 8c § punkt 1a KStG garanterar att priset vid ett aktieinnehavsförvärv endast baseras på företagets ekonomiska värde och att de ackumulerade förlusternas skatteplaneringsvärde inte tillåts påverka förvärvspriset.
In the case of the acquisition of an undertaking in difficulty in view of restructuring, however, the possible value of accumulated losses plays no particular role.
I de fall då ett företag i svårigheter förvärvas i saneringssyfte spelar emellertid inte värdet av eventuella ackumulerade förluster någon nämnvärd roll.
To substantiate this argument, Germany points out that accountants do not attach any value, in commercial group accounts, to potential carried-forward losses of an ailing undertaking.
Som stöd för detta resonemang anför Tyskland att revisorer i samband med handelsrättsliga koncernredovisningar inte tillmäter de möjligheter till förlustöverföringar som finns i ett företag med dålig ställning något värde.
For these three reasons taken together, Germany considers that, even if §8c(1a) KStG were prima facie selective, it is in any event justified by the nature and overall structure of the German corporate tax system.
Kombinationen av dessa omständigheter gör att Tyskland anser att 8c § punkt 1a KStG i alla händelser är motiverad med hänsyn till det tyska bolagsskattesystemets art och struktur, även om denna bestämmelse prima facie kan anses vara selektiv.
Link between new and old Sanierungsklausel
Kopplingen mellan den nya och den gamla saneringsklausulen
Germany observes that, with effect from 1 January 2008, §8c KStG replaced a similar rule that was repealed at the same time, namely §8(4) KStG.
Tyskland påpekar att 8c § KStG den 1 januari 2008 ersatte en liknande bestämmelse – 8 § punkt 4 KStG – som då upphörde att gälla.
Both rules pursue the same objective, i.e. the prevention of trade in empty-shell companies with accumulated losses.
Båda dessa bestämmelser hade samma syfte: att förhindra skalbolagsköp.
Germany notes that the Commission had never expressed any concerns with regard to §8(4) KStG, and that it therefore appears that this rule did not constitute State aid.
Tyskland hänvisar till att kommissionen inte hade några invändningar mot 8 § punkt 4 KStG och att denna bestämmelse således inte ansågs innebära något statligt stöd.
Germany therefore regards the Commission’s position in this regard as incoherent.
Tyskland anser därför att kommissionen är inkonsekvent i sin ståndpunkt i denna fråga.
Similar rules in other tax systems
Liknande bestämmelser i andra skattesystem
Germany has pointed out that many other Member States have comparable rules to §8c(1a) KStG.
Enligt vad Tyskland uppger finns det i flera andra medlemsstater bestämmelser som liknar 8c § punkt 1a KStG.
Examples are Austria, Belgium, Finland, Italy, Luxembourg and the Netherlands.
Som exempel nämns Belgien, Finland, Italien, Luxemburg, Nederländerna och Österrike.
It notes that the Commission has not taken any action under the State aid rules against these Member States, despite the great similarities between the systems.
Tyskland påpekar att trots att dessa system uppvisar stora likheter med det system som finns i Tyskland har kommissionen gentemot dessa medlemsstater inte vidtagit några av de åtgärder som kommissionen förfogar över när det gäller statligt stöd.
In relation to paragraph 34 of the opening decision, which sets out the action the Commission has taken with respect to the French system, Germany stresses that the German system differs from the French system, which is limited to certain sectors of the economy and provides a complete exemption from corporate income tax.
När det gäller punkt 34 i beslutet att inleda granskningsförfarandet, där kommissionen redogör för de åtgärder man vidtagit med avseende på det franska skattesystemet, framhåller Tyskland att det tyska systemet skiljer sig från det franska genom att det franska systemet begränsas till vissa bestämda näringsgrenar och innebär en total befrielse från bolagsskatt.
Article 107(1) TFEU lays down that any aid granted by a Member State through State resources in any form whatsoever, which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods and affects trade among Members States, is incompatible with the internal market.
Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.
State resources and imputability
Statliga medel och vem de ska tillskrivas
A measure must be financed through State resources, and the use of State resources must be imputable to the State.
Ett statligt stöd ska finansieras med statliga medel, och användningen av statliga medel måste tillskrivas staten.
A loss of tax revenue is equivalent to consumption of State resources in the form of fiscal expenditure.
En utebliven skatteintäkt ska likställas med en förbrukning av statliga medel i form av skatteutgifter.
By allowing companies to reduce their corporate tax burden through loss carry-forward, Germany is foregoing revenue, which constitutes State aid.
När den tyska regeringen tillåter företag att minska sin bolagsskattebörda med hjälp av förlustöverföringar går Tyskland miste om intäkter, varför detta ska anses utgöra ett statligt stöd.
Germany has informed the Commission that implementation of the measure could lead to a tax revenue shortfall of EUR 900 million every year.
Tyskland har informerat kommissionen om att åtgärden innebär minskade skatteintäkter om 900 miljoner euro årligen.
Since the measure implies a loss of State resources, it is therefore granted through State resources.
Åtgärden innebär en förlust av statliga medel och finansieras således av statliga medel.
The aid is granted by a law, and is therefore imputable to the State.
Stödet beviljas med stöd i lagstiftningen och ska därför tillskrivas staten.
Selective advantage
Eventuell selektiv fördel
In addition, the measure must confer a selective advantage on the beneficiary.
Ett statligt stöd ska dessutom innebära att en selektiv fördel skapas för stödmottagaren.
It is settled case-law that the concept of aid covers not only positive benefits, but also action which, in various forms, mitigates the charges which are normally included in the budget of an undertaking [20].
Enligt fast rättspraxis omfattar stödbegreppet inte bara positiva insatser, utan även åtgärder som på olika sätt minskar den belastning som ett företag i normala fall skulle utsättas för [20].
Pursuant to §8c(1) KStG, certain changes in the ownership structure of an undertaking mean the partial or complete forfeiture of the possibility of carrying forward past losses for tax purposes.
Enligt 8c § punkt 1 KStG leder vissa förändringar i ett företags aktieinnehavsstruktur till att möjligheten att av skatteskäl föra över tidigare uppkomna förluster helt eller delvis går förlorad.
§8c(1a) KStG creates an exception to that rule where the change in ownership concerns an undertaking in difficulty and takes place for the purpose of restructuring.
Genom 8c § punkt 1a KStG skapas ett undantag från denna regel i de fall då aktieinnehavsförvärvet gäller ett företag i svårigheter och sker i saneringssyfte.
§8c(1a) KStG could therefore grant a selective advantage to companies fulfilling those conditions, since it enables them to set off past losses against future profits for the purpose of calculating their taxable income.
§ punkt 1a KStG kan innebära en selektiv fördel för företag som uppfyller dessa villkor eftersom denna bestämmelse ger dessa företag möjlighet att vid beräkningen av de skattepliktiga inkomsterna kvitta kommande vinster mot tidigare redovisade förluster.
As explained in recital 28, Germany argues that §8c(1a) KStG does not constitute such a selective advantage, for three reasons:
Tyskland hävdar att 8c § punkt 1a KStG inte medför någon sådan selektiv fördel (se skäl 28 ovan) och stöder sig därvid på följande tre skäl:
§8c(1a) KStG complies with the private market creditor principle (5.2.1);
§ punkt 1a KStG bygger på privatborgenärsprincipen (avsnitt 5.2.1).
§8c(1a) KStG is not prima facie selective (5.2.2);
§ punkt 1a KStG är inte prima facie selektiv (avsnitt 5.2.2).
§8c(1a) KStG is justified by the nature and the overall structure of the German tax system (5.2.3).
§ punkt 1a KStG är motiverad med hänsyn till skattesystemets art eller struktur (avsnitt 5.2.3).
Germany also points out the similarities between §8c(1a) KStG and its predecessor, §8(4) KStG (see 5.2.4) and that other Member States have similar rules (see 5.2.5).
Vidare hänvisar Tyskland till de likheter som finns mellan 8c § punkt 1a KStG och föregångaren till denna regel, dvs. 8 § punkt 4 KStG (se avsnitt 5.2.4), och till det faktum att det i andra medlemsstater finns liknande regler (se avsnitt 5.2.5).
Possible application of the private market creditor principle
Eventuell tillämpning av principen om en marknadsekonomiskt agerande privat borgenär
Germany argues that §8c(1a) KStG complies with the private market creditor principle, because it corresponds to the behaviour of a private market creditor engaged in a long-term contract with a debtor.
Tyskland hävdar att 8c § punkt 1a KStG är förenlig med privatborgenärsprincipen eftersom regeln stämmer överens med hur en privat borgenär med en skuldförbindelse på obestämd tid till en gäldenär skulle agera i en marknadsekonomi.
The Commission considers that this claim is ill-founded, for several reasons.
Kommissionen anser av flera olika skäl att detta resonemang inte håller.
According to the case-law of the Court and the General Court, the private market creditor principle is applicable only if the State acts like an economic operator, but not when it exercises its prerogatives as a public authority [21].
Enligt rättspraxis i EU-domstolen och förstainstansrätten ska principen om en marknadsekonomiskt agerande privat borgenär tillämpas endast då staten agerar i egenskap av marknadsaktör. Denna princip ska dock inte tillämpas om staten agerar i egenskap av offentlig myndighet.
In this case, the State exercises its monopoly of taxation in its capacity as a public authority.
I förevarande ärende har staten i egenskap av offentlig myndighet fiskalt monopol.
The Commission takes the view that the case-law cited by Germany does not alter this assessment.
Kommissionen anser för det första att den rättspraxis som Tyskland åberopar inte påverkar denna bedömning.
§8c(1a) KStG concerns the establishment of a tax debt, whereas the facts that gave rise to the judgments of the Court in Spain v Commission [22] and DMT [23] concerned situations where the administration had the possibility to waive existing tax debts.
§ punkt 1a KStG rör en uppkommen skatteskuld, medan de omständigheter som ledde till domarna i målen Spanien mot kommissionen [22] och DMT [23] gällde en situation där en förvaltningsmyndighet hade möjlighet att upphäva en befintlig skatteskuld.
Therefore, the private market creditor principle is not applicable in this case.
Detta är anledningen till att det i förevarande ärende inte är aktuellt med en tillämpning av principen om en marknadsekonomiskt agerande privat borgenär.
Secondly, even if it were applicable, which the Commission disputes, the Commission notes that the tax advantage is granted automatically, without a prior assessment of the total losses (which determine the maximum amount of the future tax reductions), the prospects of the beneficiary returning to viability, or whether the debtor has strategic importance.
För det andra anser kommissionen att även om denna princip skulle vara tillämpbar, vilket alltså kommissionen bestrider, skulle det vara fråga om en automatiskt beviljad skattelättnad där det inte på förhand fastställts vare sig hur stort belopp de samlade förlusterna uppgår till (ett belopp som är avgörande för hur stort belopp som skattelättnaden maximalt kan komma att uppgå till), i vilken utsträckning den som är föremål för skattelättnaden kommer att kunna återställa lönsamheten i sin verksamhet eller huruvida gäldenären har en strategiskt viktig roll.
A private market creditor would not provide, in their general terms and conditions, such an automatic waiver of future debts, without knowing in advance the possible amount of the waiver, the debtor’s financial prospects and its strategic importance.
En marknadsekonomiskt agerande privat borgenär skulle under normala omständigheter inte acceptera en sådan automatisk avskrivning av framtida skulder utan att först ha skaffat sig en uppfattning om skuldavskrivningens omfattning och gäldenärens finansiella förutsättningar och strategiska betydelse.
Thirdly, the Commission notes that, contrary to a long-term contractual relationship, §8c(1a) KStG does not concern a waiver for existing debts, but a reduction of possible future debts, which might arise once the debtor’s financial health has been restored.
För det tredje konstaterar kommissionen att 8c § punkt 1a KStG till skillnad från en långfristig skuldförbindelse inte gäller avskrivningar av befintliga skulder, utan en nedsättning av skulder som kan komma att uppstå i framtiden efter att gäldenären har sanerat sina finanser.
In other words, when the State allows the loss carry-forward, there are no outstanding debts.
Vid den tidpunkt då staten beviljat en förlustöverföring fanns det med andra ord inga utestående skulder alls.
Therefore, a debtor that exits the market will be replaced by another debtor.
När en gäldenär lämnar marknaden träder således en annan gäldenär in i dennes ställe.
Contrary to a private market creditor, the concept of an existing customer’s loyalty has no bearing on the decision of the State.
I motsats till vad som gäller vid principen om en marknadsekonomiskt agerande privat borgenär spelar här inte lojaliteten mot en befintlig kund någon roll för statens beslut.
The Commission concludes that the private market creditor principle is not applicable in this case because the State has acted using its prerogatives in the public policy remit, and not as an economic operator.
Kommissionen drar slutsatsen att principen om en marknadsekonomiskt agerande privat borgenär inte är tillämpbar i förevarande ärende eftersom staten här agerar i egenskap av offentlig myndighet och inte i egenskap av ekonomisk aktör.
Even if the private market creditor principle were applicable in this case, the Commission has shown that a private creditor in a long-term contractual relationship, placed in the same position as the State, would not have adopted a measure comparable to §8c(1a) KStG.
Även om principen om en marknadsekonomiskt agerande privat borgenär hade varit tillämpbar i förevarande ärende har kommissionen dessutom påpekat att en privat borgenär som hade befunnit sig i samma situation som staten i samband med en långfristig skuldförbindelse inte skulle ha vidtagit åtgärder som kan jämföras med 8c § punkt 1a KStG.
Prima facie selectivity
Selektivitet – prima facie
According to the case-law of the ECJ concerning the selectivity of a tax measure, Article 107(1) TFEU requires assessment of whether, under a particular statutory scheme, a national measure is such as to favour ‘certain undertakings or the production of certain goods’ in comparison with others which, in the light of the objective pursued by the scheme, are in a comparable factual and legal situation [24].
Enligt EU-domstolens rättspraxis när det gäller en skatteåtgärds selektiva karaktär ska det i enlighet med artikel 107.1 i EUF-fördraget bedömas huruvida en nationell åtgärd inom ramen för en viss rättsordning kan gynna ”vissa företag eller viss produktion” i jämförelse med andra företag eller produktionsområden som i faktiskt och rättsligt hänseende befinner sig i en jämförbar situation, med hänsyn till den målsättning som ska uppfyllas genom den aktuella åtgärden [24].
Consequently, when assessing the selectivity of a tax provision, the Commission must first determine the general or ‘usual’ rules applicable to the field of taxation concerned under the existing tax system (‘system of reference’).
När kommissionen ska bedöma en skattelagstiftnings selektiva karaktär måste följaktligen kommissionen i första hand fastställa hur det aktuella skatteområdet brukar regleras i ”normalfallet” enligt gällande skattesystem (hädanefter kallat referenssystemet).
It must then determine whether the measure is an exception to the system of reference by differentiating between economic operators who, in the light of the objective pursued by the tax system of the Member State concerned, are in a comparable factual and legal situation.
Nästa steg blir att undersöka och fastställa huruvida åtgärden utgör ett undantag från referenssystemet genom att den innebär att åtskillnad görs mellan olika ekonomiska aktörer som i faktiskt och rättsligt hänseende befinner sig i en jämförbar situation med hänsyn till syftet med medlemsstatens skattesystem.
System of reference
Referenssystemet
The Commission is of the opinion that the system of reference is the German corporate income tax system in its present form, and in particular the rules on tax loss carry-forward for companies subject to change in their shareholding, which are laid down in §8c(1) KStG.
Enligt kommissionens uppfattning utgörs referenssystemet här av det tyska bolagsskattesystemet i dess nuvarande utformning, i synnerhet bestämmelserna i 8c § punkt 1a KStG om företagens förlustavdragsmöjligheter.
As described above in recital 10, under this rule unused losses are forfeited entirely if more than 50 % of the ownership rights are transferred to an acquirer; they are forfeited pro rata if, within a period of five years, more than 25 % but less than 50 % of the ownership rights is transferred.
Såsom klargörs i skäl 10 innebär denna bestämmelse att outnyttjade förluster inte längre får dras av om mer än 50 procent av företagets aktieinnehav byter ägare. Om mer än 25 procent, dock högst 50 procent, av aktieinnehavet byter ägare förfaller avdragsrätten för sådana förluster i förhållande till hur stor andel av aktieinnehavet som köpts upp.
The Commission therefore concludes that forfeiture of losses is the general rule, i.e. the system of reference, in the case of a change of ownership of a company.
Kommissionen drar av detta slutsatsen att normalfallet är att förlusterna förfaller och att detta därför ska anses utgöra referenssystemet i samband med ett aktieinnehavsbyte.
The Commission notes that it had already used §8c(1) KStG as a system of reference in a previous case [25].
Kommissionen hänvisar till att kommissionen i ett tidigare ärende har bedömt att 8c § punkt 1 KStG ska utgöra referenssystem [25].
There, the Commission declared incompatible with the internal market an exception to §8c(1) KStG allowing companies acquired by venture capital companies to carry forward losses despite the change in ownership.
Kommissionen slog då fast att det inte är förenligt med den inre marknaden att bevilja undantag från 8c § punkt 1 KStG som innebär att ett företag som har övertagits av ett riskkapitalbolag tillåts föra över förluster trots andelsägarbytet.
The reasoning developed in that decision also applies to this case.
Motiveringen till detta beslut gäller även i förevarande ärende.
Differentiation between companies in a comparable factual and legal situation in the light of the objective of the tax system
Differentiering mellan företag som i faktiskt och rättsligt hänseende befinner sig i en jämförbar situation med tanke på skattesystemets syfte
By way of departure from the reference scenario, §8c(1a) KStG enables companies that are, or are at risk of being, insolvent or over-indebted at the time of their acquisition for the purpose of restructuring to carry forward their losses, provided that certain conditions are met (see recital 14).
Till skillnad från referensscenariot innebär 8c § punkt 1a KStG att ett företag som vid tidpunkten för ett aktieinnehavsförvärv som görs i omstruktureringssyfte är insolvent eller överskuldsatt eller som hotas av insolvens eller överskuldsättning får föra över förluster om vissa villkor har uppfyllts (se skäl 14).
Germany argues that the objective of §8c(1a) KStG is to remove a tax obstacle to the restructuring of undertakings in difficulty.
Tyskland menar att 8c § punkt 1a KStG innebär att ett skattemässigt omstruktureringshinder för företag i svårigheter undanröjs.
In the light of the objective of the tax system, only undertakings in difficulty are in a comparable factual and legal situation.
Med tanke på syftet med skattesystemet anser man därför att endast företag i svårigheter ska anses befinna sig i en jämförbar situation i faktiskt och rättsligt hänseende.
Since §8c(1a) KStG applies to all undertakings in difficulty, it is not selective.
Eftersom 8c § punkt 1a KStG är tillämpbar på alla företag i svårigheter anser Tyskland att 8c § punkt 1a KStG inte ska anses vara selektiv.
Germany takes the view that the judgments in DMT [26] and HAMSA [27] support this position.
Tyskland menar att domarna i målen DMT [26] och HAMSA [27] ger stöd för denna ståndpunkt.