natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It considers that if the measure had qualified as unlawful aid after the accession, the Commission’s request for information of 2004 would qualify as the start of the investigation procedure.
Om åtgärden skulle ha ansetts utgöra olagligt stöd efter anslutningen anser Ungern att kommissionens begäran om upplysningar från 2004 i så fall hade utgjort inledningen på granskningsförfarandet.
Hungary notes that under Article 4(5) of the Regulation the Commission’s decisions must be taken within two months.
Ungern påpekar att kommissionen i enlighet med artikel 4.5 i förordningen om tillämpningsföreskrifter måste fatta beslut inom två månader.
Furthermore, according to Article 4(6) of the Regulation, where the Commission has not taken a decision within the above period, the aid is deemed to have been authorised by the Commission.
I enlighet med artikel 4.6 i förordningen anses stödet ha godkänts av kommissionen om den inte fattat ett beslut inom denna tidsperiod.
According to Article 1(b)(iii) of the Regulation, aid which is deemed to have been authorised pursuant to Article 4(6) of the Regulation should be regarded as existing aid.
I enlighet med artikel 1 b iii i förordningen ska stöd som anses ha godkänts i enlighet med artikel 4.6 i förordningen betraktas som befintligt stöd.
Although the two months’ deadline is not applicable in this procedure, the other obligation still prevails, i.e. the Commission is obliged to complete the examination.
Även om tidsgränsen på två månader inte är tillämplig för detta förfarande gäller fortfarande den andra skyldigheten, dvs. att kommissionen måste slutföra granskningen.
Based on settled case law of the Court, Hungary concludes that the Commission should have taken action to examine the State aid within a reasonable time.
På grundval av etablerad rättspraxis från EG-domstolen drar Ungern slutsatsen att kommissionen skulle ha vidtagit åtgärder för att granska det statliga stödet inom en rimlig tidsperiod.
Hungary refers to the judgment of the Court of First Instance in Case T-190/00 [21], where the Court ruled that a 28-month period may be too long for a preliminary investigation procedure if the Commission requested information only once from the Member State concerned.
Ungern hänvisar till förstainstansrättens dom i mål T-190/00 [21], där rätten beslutade att en period på 28 månader kan vara för lång för ett preliminärt granskningsförfarande om kommissionen endast begärt in upplysningar vid ett tillfälle från den berörda medlemsstaten.
According to the Hungarian authorities, these principles should be applied a fortiori also in the preliminary investigation procedure, where the Commission examines only whether it has doubts as to the compatibility of the measure with Article 87 of the EC Treaty.
Enligt de ungerska myndigheterna bör dessa principer tillämpas med nödvändighet även vid det preliminära granskningsförfarandet, där kommissionen endast bedömer om det föreligger tvivel angående åtgärdens förenlighet med artikel 87 i EG-fördraget.
Consequently, as the Commission failed to adopt a decision within a reasonable time — and having regard to the principles of legal certainty and good administration — even if the measure was deemed to be aid, it should be considered as existing aid pursuant to Article 1(b)(iii) of the Regulation.
Eftersom kommissionen inte fattade ett beslut inom en rimlig tidsperiod – och med beaktande av principerna om rättslig säkerhet och god förvaltning – bör åtgärden om den anses utgöra stöd betraktas som befintligt stöd i enlighet med artikel 1 b iii i förordningen.
The issue of recovery and potential transitional period for phasing out
Frågan om återbetalning och en eventuell övergångsperiod för utfasning av åtgärden
The Hungarian government argues that the Commission should refrain from the recovery of the potential aid, since it would be contrary to a general principle of Community law, namely the principle of legitimate expectations.
Den ungerska regeringen hävdar att kommissionen bör avstå från att kräva återbetalning av det eventuella stödet eftersom detta skulle strida mot en gemensam princip i gemenskapsrätten, nämligen principen om berättigade förväntningar.
Hungary refers to the case law which has consistently held that ‘the right to rely on the principle of the protection of legitimate expectations extends to any person in a situation where a Community authority has caused him to entertain expectations which are justified.’
Ungern hänvisar i detta sammanhang till rättspraxis, där EG-domstolen konsekvent har ansett att ”rätten att åberopa principen om skydd för berättigade förväntningar omfattar varje rättssökande hos vilken en gemenskapsinstitution har väckt grundade förhoppningar.”
In addition, the Belgian Coordination Centres system was exclusively applicable to multinational companies, in contrast to the Hungarian measure which has a wider scope.
Dessutom var systemet med de belgiska samordningscentrumen endast tillämpligt på multinationella företag, i motsats till den ungerska åtgärden som har ett bredare tillämpningsområde.
The Hungarian authorities refer to the decision on the opening of the formal investigation procedure concerning Spain’s corporation tax laws, where the Commission stated that it was based only on a preliminary assumption.
De ungerska myndigheterna hänvisar till beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet rörande Spaniens lagstiftning om företagsbeskattning, där kommissionen förklarade att detta endast grundades på ett preliminärt antagande.
In its final decision, the Commission stated that even the most cautious and well-informed parties could not have foreseen the measure being classed as State aid, and the parties could rightly claim legitimate expectations [24].
I sitt slutliga beslut anser kommissionen att inte ens de mest försiktiga och välinformerade parter skulle ha kunnat förutse att skattebestämmelserna i fråga kunde anses vara statligt stöd, och att parterna därför kunde hävda att de hade berättigade förväntningar [24].
In that case, the decision was taken more than four years after the request for information.
I det fallet fattades beslutet över fyra år efter begäran om upplysningar.
In view of the fact that information was requested from Hungary on 19 November 2004, to which they gave a full reply on 8 December 2004, the Hungarian authorities consider that they could legitimately expect that the measure in question did not constitute State aid, in accordance with the Commission’s position in Decision 2001/168/ECSC.
Med tanke på att kommissionen begärde upplysningar från Ungern den 19 november 2004, som de ungerska myndigheterna besvarade utförligt den 8 december 2004, anser de ungerska myndigheterna att de hade anledning att hysa berättigade förväntningar om att åtgärden i fråga inte utgjorde statligt stöd i enlighet med kommissionens ståndpunkt i beslut 2001/168/EKSG.
Hungary points out that during that period the Council’s Code of Conduct Group examined the measure and did not conclude that it constituted a harmful tax measure.
Ungern påpekar att rådets uppförandekodgrupp granskade åtgärden under den perioden och att den inte ansåg att åtgärden utgjorde en skadlig skatteåtgärd.
In the light of the debates, the Commission as a member of this group could have requested further information from Hungary if it presumed that the measure qualified as.
Mot bakgrund av diskussionerna vid det tillfället kunde kommissionen som medlem av denna grupp ha begärt ytterligare upplysningar från Ungern om den förmodade att åtgärden kunde utgöra statligt stöd.
Hungary further argues that, according to the procedural regulation, before the opening of a formal investigation procedure, the Commission must discuss the compatibility of a provision with the Member State through a preliminary proceeding.
Ungern hävdar dessutom att kommissionen enligt förordningen om tillämpningsföreskrifter måste diskutera förenligheten av en bestämmelse med den berörda medlemsstaten innan den inleder ett formellt granskningsförfarande.
It constitutes a violation of the procedural rules if the Commission commences a formal investigation pursuant to Article 88(2) of the EC Treaty without conducting a preliminary assessment under the Regulation and breaches the principle of cooperation in good faith laid down in Article 10 of the EC Treaty.
Om kommissionen inleder ett formellt granskningsförfarande i enlighet med artikel 88.2 i EG-fördraget utan att genomföra en preliminär granskning enligt förordningen utgör detta en överträdelse av tillämpningsföreskrifterna. Det strider dessutom mot principen om samarbete i god tro, som fastställs i artikel 10 i EG-fördraget.
The Hungarian authorities also argue that it follows from the established practice of the Commission that the protection of legitimate expectations also extends to Member States [25].
De ungerska myndigheterna hävdar vidare att det följer av kommissionens etablerade praxis att skyddet av berättigade förväntningar även omfattar medlemsstaterna [25].
Hungary also underlines that in certain decisions [26], in relation to legitimate expectation, the Commission referred to the similarities of the measures in question with the Belgian Coordination Centres (BCC) case which was originally considered compatible, and it therefore refrained from recovery.
Ungern betonar även att i vissa beslut [26] som rör berättigade förväntningar hänvisar kommissionen till likheterna hos de berörda åtgärderna med målet om de belgiska samordningscentrumen, som ursprungligen ansågs vara förenliga, och att kommissionen därför avstod från att kräva återbetalning.
The Hungarian authorities conclude that ‘neither Hungary nor Hungarian companies applying the measure could foresee — even if they exercised reasonable caution — that 4 years after the introduction of the Measure and 3 years after Hungary’s accession to the EU the Commission would commence a procedure with respect to the Measure because it had doubts about its compatibility with Community law.’
De ungerska myndigheterna drar slutsatsen att ”varken Ungern eller de ungerska företag som tillämpade åtgärden – även om de agerade med vederbörlig försiktighet – kunde förutse att kommissionen fyra år efter det att åtgärden införts och tre år efter Ungerns anslutning till EU skulle inleda ett förfarande med avseende på åtgärden på grund av att den tvivlar på åtgärdens förenlighet med EG-rätten.”
Hungary underlines that an unfavourable decision of the Commission could lead to an immense number of lawsuits by taxpayers who have applied the measure for damages against Hungary and could reduce investors’ confidence in the reliability of the economic transformation achieved so far by the country.
Ungern betonar att ett negativt beslut från kommissionen skulle kunna leda till ett mycket stort antal stämningar om skadestånd mot Ungern från skattebetalare som har tillämpat åtgärden, och att det även skulle kunna minska investerarnas förtroende för den ekonomiska övergång som landet har uppnått hittills.
Finally, Hungary argues that if the Commission decides that the measure is incompatible with Community law, it is necessary to set a transitional period during which the measure remains applicable at least for those companies that have been applying the measure so far.
Avslutningsvis hävdar Ungern att en övergångsperiod måste fastställas om kommissionen beslutar att åtgärden är oförenlig med gemenskapsrätten, under vilken åtgärden får fortsätta att tillämpas åtminstone av de företag som har tillämpat den hittills.
In the case Kingdom of Belgium and Forum 187 ASBL v Commission the Court held that in the absence of an overriding public interest, the Commission infringes a superior rule of law if it fails to establish transitional measures when repealing rules about which companies might have had legitimate expectations deriving from Community law [27].
I målet Konungariket Belgien och Forum 187 ASBL mot kommissionen ansåg EG-domstolen att det inte fanns något tvingande allmänintresse och att kommissionen därför åsidosätter en överordnad rättsregel om den inte förenar upphävandet av en lagstiftning med övergångsbestämmelser som skyddar de förväntningar som företagen rätteligen kunde ha på gemenskapslagstiftningen [27].
The Hungarian authorities therefore request that even in the event of a potential negative decision, on the basis of the principle of protection of legitimate expectation the Commission allow the application of the measure until the end of the fifth tax year following the year of the decision.
De ungerska myndigheterna begär därför att kommissionen, även i händelse av ett eventuellt negativt beslut, tillåter att åtgärden tillämpas på grundval av principen om skydd av berättigade förväntningar till utgången av det femte beskattningsåret efter året för beslutet.
This transitional period would be necessary for the taxpayers to prepare for the new circumstances resulting from the repeal of the measure.
Denna övergångsperiod är nödvändig för att skattebetalarna ska kunna förbereda sig för de nya omständigheter som uppstår till följd av avskaffandet av åtgärden.
In this respect, Hungary notes that the Commission set a transitional period of almost 8 years in its decision relating to Dutch international financing activities for entities already applying the underlying Dutch rules [28].
I detta avseende konstaterar Ungern att kommissionen fastställde en övergångsperiod på nästan åtta år i sitt beslut om den stödåtgärd som Nederländerna har genomfört till förmån för internationell finansieringsverksamhet för enheter som redan tillämpar de grundläggande nederländska reglerna [28].
Additional information provided by the Hungarian authorities
Kompletterande upplysningar som lämnats av de ungerska myndigheterna
Justification by the nature or general scheme of the system
Berättigande på grund av systemets art eller allmänna struktur
In their reply to the Commission request for information dated 12 February 2008, the Hungarian authorities underline that ‘should the Commission still hold that this measure is selective, the measure cannot in any case be considered to be State aid, because selectivity is justified by the nature or general scheme of the system’.
I sitt svar på kommissionens begäran om upplysningar av den 12 februari 2008 betonar de ungerska myndigheterna att ”om kommissionen fortfarande skulle anse att denna åtgärd är selektiv kan åtgärden inte i något fall anses utgöra statligt stöd, eftersom selektiviteten är berättigad p.g.a. systemets art eller allmänna struktur.”
The measure was introduced to diminish certain unfavourable effects that are attributable to the absence of group taxation in Hungary.
Åtgärden infördes för att begränsa vissa ogynnsamma effekter som beror på att Ungern inte har någon koncernbeskattning.
In this regard, Hungary indicated that the measure departs from the so-called ‘classic’ method of individual (i.e. non-consolidated) tax assessment to a much lesser degree than do frequently used group taxation schemes in other Member States.
I detta avseende förklarade Ungern att åtgärden i en mycket mindre utsträckning utgår ifrån den så kallade klassiska metoden för enskild (dvs. icke-konsoliderad) skattebedömning än vanliga koncernbeskattningssystem som tillämpas i andra medlemsstater.
As a consequence, the Hungarian authorities argue that the measure aims to implement (in a special way) an established and frequently used modern income tax system.
De ungerska myndigheterna hävdar därför att syftet med åtgärden är att genomföra (på ett speciellt sätt) ett etablerat och allmänt använt modernt inkomstskattesystem.
Hungary also referred to the two alternative forms of financing, namely equity and debt financing, and the resulting different tax treatment, and observed that in both cases the income is subject to the same tax rate (16 % and 4 % of surtax), but the taxable person is different (for dividends, it is the subsidiary, and for interest, it is the parent company that is liable to pay the tax).
Ungern hänvisar även till två alternativa finansieringsformer, dvs. aktie- och skuldfinansiering, som behandlas annorlunda skattemässigt sett, och konstaterar att skattesatsen för inkomsten är densamma i båda fallen (16 procent och 4 procent tilläggsskatt), men att skattesubjektet skiljer sig (för utdelningar är det dotterbolaget som är skattskyldigt och för ränta är det moderbolaget).
Statistics about the application of the measure
Statistik över tillämpningen av åtgärden
Hungary provided the Commission with statistical information concerning the application of the measure based on data reported in the tax returns in the 2003 to 2006 tax years and argued that the sectoral distribution of undertakings to which the measure is applied demonstrates that the measure is sectorally neutral.
Ungern har lämnat statistiska upplysningar till kommissionen om tillämpningen av åtgärden. Statistiken grundas på uppgifter som rapporterats i självdeklarationer under beskattningsåren 2003–2006, och Ungern hävdar att den sektorsvisa fördelningen av de företag som åtgärden tillämpas på visar att åtgärden är sektorsneutral.
The Hungarian authorities also provided statistical information on the number of undertakings potentially applying the measure and those actually resorting to tax base correction.
De ungerska myndigheterna lämnade också statistiska upplysningar om det antal företag som potentiellt kan tillämpa åtgärden och det antal företag som i stället har valt att minska det beskattningsbara underlaget.
These figures indicate that in 2006, 8181 undertakings [29] could potentially apply the measure, while 1738 actually applied it [30].
För 2006 visar siffrorna att 8181 företag [29] potentiellt kunde tillämpa åtgärden, medan det antal som verkligen tillämpade den uppgick till 1738 [30].
Number of undertakings potentially applying the measure and undertakings actually resorting to tax base correction
Antal företag som potentiellt kan tillämpa åtgärden och antal företag som i stället minskar det beskattningsbara underlaget
Number of undertakings potentially applying the measure
Antal företag som potentiellt kan tillämpa åtgärden
Number and ratio of undertakings actually resorting to tax base correction
Antal och proportion av företag som minskar det beskattningsbara underlaget
Hungary also presented the impact derived from the aggregate data relating to the 50 individual companies that received the highest amount of net intra-group interest.
Ungern redogjorde också för effekten av de aggregerade uppgifterna för de 50 enskilda företag som erhöll de högsta beloppen av koncernintern nettoränta.
The effects calculated on the basis of the aggregate data relating to the 50 undertakings that achieved the highest tax base reduction owing to the measure are as follows [31]:
Följande effekter har beräknats på grundval av de aggregerade uppgifterna för de 50 företag som erhöll den största minskningen av det beskattningsbara underlaget [31]:
in 1000 HUF
1000 HUF
Tax base reduction owing to the measure
Minskning av det beskattningsbara underlaget till följd av åtgärden
American Chamber of Commerce in Hungary
Amerikanska handelskammaren i Ungern
The American Chamber of Commerce in Hungary (AmCham) considers that the measure constitutes a partial consolidation with respect to interest income.
Amerikanska handelskammaren i Ungern (AmCham) anser att åtgärden utgör en delvis konsolidering med avseende på ränteinkomster.
It is part of the normal system of taxation in Hungary.
Den ingår i det normala beskattningssystemet i Ungern.
Any cross-border advantage is not caused by the Hungarian tax legislation but results from differences between the legislations of Member States.
Eventuella gränsöverskridande fördelar beror inte på den ungerska skattelagstiftningen utan på skillnader mellan medlemsstaternas lagstiftningar.
To exclude cross-border interest received or paid by a Hungarian company from the scope of the measure is contrary to the fundamental freedoms of the Treaty.
Att undanta ränta som erhållits eller betalats av ett ungerskt företag från åtgärdens tillämpningsområde strider mot de grundläggande friheterna i fördraget.
Concerning the granting of aid through state resources, AmCham considers that in cross-border situations with inbound interest, the deduction of the interest is carried out by the affiliate located in the other country.
När det gäller beviljande av stöd genom statliga medel anser AmCham att avdraget för räntan i gränsöverskridande situationer med ingående ränta görs av det dotterbolag som är etablerat i det andra landet.
With regard to the advantage, AmCham underlines that there is no deviation from the normal tax regime.
När det gäller fördelen betonar AmCham att det inte rör sig om någon avvikelse från det normala skattesystemet.
Whether an advantage exists in a multinational scenario depends on the corporate income tax rate in the borrower’s State; however, for the State aid investigation the advantage must be assessed purely at national level.
Om det föreligger en fördel i ett multinationellt scenario beror den på företagsinkomstskattesatsen i låntagarens stat. I granskningen av förekomsten av statligt stöd måste fördelen emellertid bedömas enbart på nationell nivå.
Regarding selectivity, AmCham states that if the Commission determines that a tax provision could be selective on the basis set out in the Opening Decision, tax depreciation schedules, provisions related to personnel expenses and thin capitalisation rules, inter alia, would also come into the scope of State aid rules.
I fråga om selektivitet förklarar AmCham att om kommissionen fastställer att en skattebestämmelse kan vara selektiv på den grundval som anges i beslutet skulle även bl.a. skatteavskrivningsplaner, bestämmelser om personalutgifter och underkapitaliseringsregler falla inom tillämpningsområdet för bestämmelserna om statligt stöd.
The exclusion of small companies is justified by the nature and general scheme of Hungarian tax legislation (because SMEs are uniquely subject to equivalent tax provisions [32] and the measure would have a limited impact on them.
Undantaget för småföretag är berättigat av arten och den allmänna funktionen av den ungerska skattelagstiftningen (eftersom små och medelstora företag endast är föremål för likvärdiga skattebestämmelser [32], och åtgärden skulle ha en begränsad inverkan på dessa företag.
Furthermore, extending the measure to financial services companies would disproportionately benefit them.
Om åtgärden utvidgas till att omfatta företag som tillhandahåller finansiella tjänster skulle detta dessutom gynna dessa företag på ett oproportionerligt sätt.
The legally and factually comparable companies are groups, since the measure is a method to partially consolidate the taxation of intra-group transactions.
De rättsligt och faktiskt jämförbara företagen är koncerner, eftersom åtgärden är en metod för att delvis konsolidera beskattningen av koncerninterna transaktioner.
It is incorrect to argue that the measure is selective because it does not apply to single operating companies.
Det är felaktigt att hävda att åtgärden är selektiv eftersom den inte gäller för enskilda verksamma företag.
In principle, it is possible for any undertaking to restructure and transform into a group.
I princip kan alla företag omstrukturera och omvandla sig till en koncern.
There is, however, no incentive for single member entities to so restructure, because intra-company interest is not subject to taxation.
De enskilda företagen i en koncern har emellertid ingen anledning att omstrukturera, eftersom koncernränta inte beskattas.
A potential advantage based on a multinational scenario is not imputable to the measure, but to the difference between tax legislations of Member States.
En eventuell fördel i ett multinationellt scenario kan inte tillskrivas åtgärden, utan beror på skillnaden mellan medlemsstaternas skattesystem.
To consider the opt-out provision as giving rise to selectivity would call into question several other tax measures that have an element of choice.
Att anse att undantagsklausulen ger upphov till selektivitet skulle leda till att flera andra skatteåtgärder där det är möjligt att välja mellan olika alternativ ifrågasätts.