natgillin/translations-raw huggingface dataset:
By letter dated 4 June 2003, registered as received on 5 June 2003, Luxembourg sent the Commission its comments both on the Commission’s letter of 5 June 2002 and on the comments submitted by the Netherlands.
Genom en skrivelse av den 4 juni 2003, registrerad den 5 juni 2003, lämnade Luxemburg synpunkter på såväl kommissionens skrivelse av den 5 juni 2002 som Nederländernas synpunkter till kommissionen.
Luxembourg provided additional information by letter dated 3 May 2004, registered as received on 13 May 2004.
Genom en skrivelse av den 3 maj 2004, registrerad den 13 maj 2004, lämnade Luxemburg kompletterande upplysningar.
A working meeting between Luxembourg and the Commission was held on 25 January 2005.
Den 25 januari 2005 hölls ett arbetsmöte mellan Luxemburg och kommissionen.
By letter dated 31 March 2005, the Commission sent Luxembourg a request for information.
Genom en skrivelse av den 31 mars 2005 sände kommissionen en begäran om upplysningar till Luxemburg.
The Commission received a reply from Luxembourg by letters dated 20 April and 20 May 2005, registered as received on 27 April and 1 June 2005 respectively.
Luxemburg svarade genom skrivelser av den 20 april och den 20 maj 2005, registrerade den 27 april respektive den 1 juni 2005.
By letter dated 22 June 2005, the Commission sent Luxembourg a request for additional information.
Genom en skrivelse av den 22 juni 2005 sände kommissionen en begäran om kompletterande upplysningar till Luxemburg.
By letter dated 27 March 2006, the Commission sent Luxembourg a request for additional information.
Genom en skrivelse av den 27 mars 2006 sände kommissionen en begäran om kompletterande upplysningar till Luxemburg.
The Commission received a reply from Luxembourg by letter dated 11 April 2006, registered as received on 18 April 2006.
Luxemburg svarade genom en skrivelse av den 11 april 2006, registrerad den 18 april 2006.
A working meeting between Luxembourg and the Commission was held on 12 December 2006.
Den 12 december 2006 hölls ett arbetsmöte mellan Luxemburg och kommissionen.
By letter dated 21 November 2007, the Commission sent Luxembourg a request for additional information.
Genom en skrivelse av den 21 november 2007 sände kommissionen en begäran om kompletterande upplysningar till Luxemburg.
A working meeting between Luxembourg and the Commission was held on 27 February 2008.
Den 27 februari 2008 hölls ett arbetsmöte mellan Luxemburg och kommissionen.
The Commission received additional information from Luxembourg by letter dated 19 June 2008, registered as received on 20 June 2008, and by letter registered as received on 12 September 2008.
Genom en skrivelse av den 19 juni 2008, registrerad den 20 juni 2008, och en skrivelse registrerad den 12 september 2008 lämnade Luxemburg kompletterande upplysningar.
The legislative framework to the compensation mechanism
Kompensationsmekanismens rättsliga ram
The Grand-Ducal Regulation of 30 May 1994 and the electricity market liberalisation process
Storhertigförordningen av den 30 maj 1994 och liberaliseringen av elmarknaden
The Grand-Ducal Regulation (GDR) of 30 May 1994 [3] concerning the production of electrical energy using renewable energy sources or cogeneration (green electricity) imposed an obligation to purchase green electricity on Cegedel, at that time the sole general distributor of grid electricity in Luxembourg.
Genom Storhertigförordningen av den 30 maj 1994 [3] om produktion av elenergi från förnybara energikällor eller kraftvärme (nedan kallad grön el) infördes en skyldighet för Cegedel, som vid den aktuella tidpunkten var ensam koncessionär på elmarknaden i Luxemburg, att köpa denna gröna el.
The scheme involved the production of electricity using hydro, wind and solar energy, biogas and biomass, and cogeneration.
Skyldigheten avser produktion av el från vattenkraft, vindkraft, solenergi, biogas och biomassa samt från kraftvärme.
Article 1 of the 1994 GDR provided that the ‘available quantities of electricity obtained from autoproduction using renewable energy sources or cogeneration shall, at the autoproducer’s request, be acquired by the State of Luxembourg for the account of the public network’.
Enligt artikel 1 i Storhertigförordningen av den 30 maj 1994 ska de disponibla kvantiteterna el från egenproduktion som är baserad på förnybara energikällor eller kraftvärme på egenproducentens begäran köpas upp av luxemburgska staten för användning inom det nationella elnätet.
The 1994 GDR also set the prices of such green electricity at a higher level than that of conventionally produced electricity.
Priserna på denna gröna el fastställs också i Storhertigförordningen och ligger högre än motsvarande priser för el från konventionella källor.
Luxembourg has estimated that, in 2000, the purchasing obligation stemming from the 1994 GDR related to a production of 112 GWh [6], and that these volumes were purchased at a price on average some three times higher than the price resulting from the long-term supply contracts concluded by Cegedel.
Luxemburg ansåg att köpskyldigheten enligt Storhertigförordningen från 1994 avsåg 112 GWh [6] under 2000, och att dessa volymer köptes till ett genomsnittligt pris som var ungefär tre gånger högre än priset i de långsiktiga leveransavtal som ingåtts av Cegedel.
According to the Luxembourg authorities, this resulted in an additional cost of LUF 275 million or EUR 6,8 million.
Enligt de luxemburgska myndigheterna resulterade detta i en merkostnad på 275 miljoner luxemburgska francs, dvs. 6,8 miljoner euro.
After the electricity sector was opened up to competition by the Law of 24 July 2000 [7], the purchasing obligation was extended to include all distributors operating in Luxembourg.
Efter det att elsektorn öppnats upp för konkurrens genom lagen av den 24 juli 2000 [7], utvidgades köpskyldigheten till att omfatta alla distributörer som bedriver verksamhet i Luxemburg.
In 2001 these were 13 in number, including the largest, Cegedel, and the second largest, Sotel, both of which supplied the steel plants in the south of the country, and local distributors.
De uppgick till 13 stycken 2001, varav den största var Cegedel, den näst största Sotel, som levererade el till stålindustriområdena i södra Luxemburg, och resten lokala distributörer.
In actual fact, however, Cegedel alone purchased the lion’s share of the green electricity produced in Luxembourg.
I praktiken köpte emellertid Cegedel huvuddelen av den gröna el som producerades i Luxemburg.
The GDR of 22 May 2001
Storhertigförordningen av den 22 maj 2001
In order to spread equitably among distributors the burden of the costs resulting from the obligation to acquire green electricity, Luxembourg decided to set up, through the GDR of 22 May 2001 [8] concerning the introduction of a compensation fund for the organisation of the electricity market, a compensation mechanism.
För att fördela kostnaderna för skyldigheterna att köpa in och distribuera grön el rättvist mellan de luxemburgska eldistributörerna beslutade Luxemburg att införa en kompensationsmekanism genom Storhertigförordningen av den 22 maj 2001 [8] om upprättandet av en kompensationsfond inom ramen för organisationen av elmarknaden.
The compensation fund became de facto operational on 1 January 2001.
Kompensationsfonden togs i praktiken i bruk den 1 januari 2001.
Under Article 21 of the GDR of 22 May 2001, each electricity distributor in Luxembourg was authorised to collect a contribution to the compensation fund from its final customers.
Enligt artikel 21 i Storhertigförordningen av den 22 maj 2001 ges varje luxemburgsk eldistributör tillstånd att ta upp en avgift till kompensationsfonden från slutkunderna.
The contribution was proportional to a final customer’s electricity consumption.
Avgiften är proportionell mot slutkundens elkonsumtion.
The compensation fund mechanism made it possible to divide the costs stemming from the green electricity purchasing obligation among all the distributor’s customers.
Tack vare kompensationsmekanismen kan kostnaderna för skyldigheterna att köpa in grön el dessutom fördelas rättvist mellan eldistributörens kunder.
The level of contributions was set each year by the State so that the fund’s income did not exceed the additional cost of purchasing green electricity.
Avgifternas storlek fastställs varje år av staten så att fonden inte tillförs mer medel än vad som motsvarar distributörernas totala merkostnad för inköp av grön el.
Under Article 23 of the GDR of 22 May 2001, the contribution for 2001 was set for all non-exempted customers at EUR 2,73/MWh.
Enligt artikel 23 i Storhertigförordningen av den 22 maj 2001 fastställs avgiften för alla kunder som inte beviljats befrielse till 2,73 euro/MWh för 2001.
The GDR of 9 December 2005
Storhertigförordningen av den 9 december 2005
category A comprised customers at whose metering points annual electricity consumption was less than or equal to 25 MWh.
Kategori A omfattar kunder med en årlig elkonsumtion på mindre än eller lika med 25 MWh.
For 2007, the contribution payable by category A consumers was set at EUR 7,00/MWh,
För 2007 fastställdes avgifterna för konsumenterna i kategori A till 7,00 euro/MWh.
The agreement to be concluded will include a penalty clause in case of failure to meet commitments’ [13].
Kategori C omfattar kunder som tillhör kategori B och dessutom förbinder sig att avsevärt öka sin totala energieffektivitet genom att ingå avtal med regeringen, vilket ska förses med en klausul om sanktioner som ska tillämpas om åtagandena inte fullgörs [13].
Provisions applicable as of 1 January 2009
Gällande bestämmelser den 1 januari 2009
The level of the contribution is thus no longer set by the public authorities but is left to distributors’ discretion.
Storleken på denna avgift fastställs alltså inte längre av myndigheterna, utan av distributörerna.
Operation of the compensation mechanism
Kompensationsmekanismens funktionssätt
From a practical standpoint, the GDRs of 22 May 2001 and 9 December 2005 provided that the principal distributor in Luxembourg, Cegedel, the shares in which were majority privately owned, had to purchase all the green electricity produced in Luxembourg at the price set by the State.
Rent praktiskt föreskrivs i Storhertigförordningarna av den 22 maj 2001 och den 9 december 2005 att den största eldistributören i Luxemburg, Cegedel, som är huvudsakligen privatägt, ska köpa all grön el som produceras i Luxemburg till ett pris som fastställs av staten.
Cegedel made such purchases either in its own name or on behalf of other distributors who had concluded supply contracts with green electricity producers.
Det gör köpen i sitt eget namn eller i de distributörers namn som har ingått leveransavtal med producenter av grön el.
It then sold the green electricity to its competitors according to their respective market shares in the Luxembourg market and at a selling price set by the State on the basis of the electricity market price established the previous year.
Därefter säljer den största eldistributören den gröna elen till sina konkurrenter i proportion till deras marknadsandelar på den luxemburgska marknaden och till ett pris som fastställts av staten utifrån marknadspriset på el under föregående år.
The additional costs associated with green electricity corresponded to the difference between the purchase price paid to producers of such electricity (feed-in tariff) and the selling price charged to other distributors, both of which were set by the State.
Merkostnaderna för grön el motsvarar skillnaden mellan det av staten fastställda pris till vilket den gröna elen köps in från producenterna (inmatningspris) och det av staten fastställda pris till vilket den vidaresäljs till de övriga distributörerna.
All distributors reported on their green electricity purchases each month to the Luxembourg energy regulator, the Institut Luxembourgeois de Régulation (ILR).
Samtliga distributörer redovisar en gång i månaden sina inköp av grön el till Luxemburgs energitillsynsmyndighet, Institut Luxembourgeois de Régulation (nedan kallat ILR).
At the end of the year, the regulator performed a compensation operation between distributors: if the share of green electricity produced in Luxembourg and purchased by a distributor was greater than its share of the electricity market, then it received compensation from the fund; conversely, if its share of green electricity purchased was smaller than its share of the domestic market, then it had to pay a corresponding contribution to the fund.
I slutet av året utför tillsynsmyndigheten en utjämning mellan distributörerna: Om distributören har köpt mer grön el producerad i Luxemburg än vad som motsvaras av dennes marknadsandel, erhåller den en kompensation från fonden. Om distributören har köpt en lägre andel grön el än dennes marknadsandel, måste den däremot betala motsvarande avgift till fonden.
The compensation fund was therefore designed to ensure that each distributor active in Luxembourg purchased a share of green electricity produced in Luxembourg that matched its share of the domestic market.
Syftet med kompensationsfonden är alltså att se till att varje distributör som är verksam i Luxemburg köper en andel grön el producerad i Luxemburg som motsvarar dennes andel av den luxemburgska marknaden.
The diagram below describes the operation of the compensation fund as it was in force until 31 December 2008.
Nedanstående illustration visar hur kompensationsfonden, som togs i bruk den 31 december 2008, fungerar.
REASONS FOR OPENING THE FORMAL INVESTIGATION PROCEDURE
SKÄL TILL ATT INLEDA DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET
In its decision to open the formal investigation procedure, the Commission took the view that the compensation mechanism prima facie constituted State aid within the meaning of Article 87(1) of the Treaty [14].
I sitt beslut att inleda det formella granskningsförfarandet ansåg kommissionen att kompensationsmekanismen föreföll utgöra ett statligt stöd enligt artikel 87.1 i fördraget [14].
The measure conferred an advantage on green electricity producers, who ultimately benefited from the proceeds of the compensation fund.
Stödet innebär en förmån för producenterna av grön el, som är de slutliga mottagarna av intäkterna från kompensationsfonden.
Moreover, the exemption from compensation payments applicable until 31 December 2005 favoured large electricity-consuming enterprises over other enterprises which had to contribute to the compensation fund.
Dessutom gynnar avgiftsbefrielsen till och med den 31 december 2005 de företag som är stora elkonsumenter framför övriga företag, som måste betala avgift till kompensationsfonden.
On the other hand, distributors enjoyed no advantage as they simply played the part of intermediary in collecting the contributions made by final customers and paid on to green electricity producers.
Däremot skapas ingen förmån för distributörerna, eftersom de endast agerar mellanhänder när avgifterna tas ut från slutkunderna och i slutändan betalas ut till producenterna av grön el.
This advantage was provided through State resources, not by reason of the introduction of the green electricity purchasing obligation but by reason of the creation of the compensation fund.
Förmånen medges med hjälp av statliga medel, men inte till följd av införandet av skyldigheten att köpa grön el, utan till följd av upprättandet av kompensationsfonden.
The latter was set up by the State, was financed by a system of compulsory contributions, and the sums paid into it were controlled by the State.
Kompensationsfonden har upprättats av staten, finansieras genom ett system med obligatoriska avgifter, och beloppen som betalas in kontrolleras av staten.
The measure was selective in that it favoured only certain enterprises or certain activities, and in particular green electricity producers as opposed to other electricity producers and large electricity-consuming enterprises as opposed to other electricity-consuming enterprises.
Stödet är selektivt, eftersom det endast gynnar vissa företag eller vissa verksamheter, särskilt producenterna av grön el framför övriga elproducenter och de stora elkonsumenterna framför övriga elkonsumenter.
Lastly, the granting of an advantage to green electricity producers was liable to affect intra-Community trade in electricity and distort competition, as was the advantage enjoyed by large electricity-consuming enterprises, active as these were in various sectors of the economy.
Den förmån som medges producenterna av grön el stör elhandeln inom gemenskapen och snedvrider konkurrensen, liksom den förmån som medges de företag som är stora elkonsumenter inom olika sektorer av ekonomin.
The Commission then examined the compatibility of the compensation mechanism with the common market under Article 87(3)(c) of the Treaty in the light of the 2001 Community guidelines on State aid for environmental protection (the 2001 guidelines) [15].
Kommissionen granskade därefter kompensationsmekanismens förenlighet med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 c i fördraget, mot bakgrund av gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till skydd för miljön, som trädde i kraft 2001 [15].
It expressed the following concerns in this regard.
Den uttryckte följande tvivel rörande detta:
First, the Commission considered that the aid for green electricity producers prima facie did not satisfy the conditions laid down in the following provisions of the 2001 guidelines:
För det första ansåg kommissionen att stödåtgärderna till förmån för producenterna av grön el inte tycktes uppfylla villkoren i följande bestämmelser i 2001 års riktlinjer:
the system did not ensure that the aid was limited to the difference between the production cost and the market price of the energy concerned.
Systemet garanterar inte att stödåtgärderna begränsas till de merkostnader som uppstår på grund av skillnaden mellan produktionspriset och marknadspriset för den berörda energin.
It did not limit the duration of the operating aid to that necessary to cover plant depreciation.
Det begränsar inte driftstöden till den period som krävs för avskrivning av anläggningarna.
Nor did it take account of any investment aid received by producers for their plants, such as the ecological premium in Luxembourg [16] (point E.3.3.1 of the 2001 guidelines),the system made no provision for a market mechanism such as green certificates (point E.3.3.2 of the 2001 guidelines),
Den beaktar inte heller eventuellt investeringsstöd som producenterna fått för sina anläggningar, såsom det miljöfrämjande bidraget i Luxemburg [16] (punkt E.3.3.1 i 2001 års riktlinjer).Systemet föreskriver inga marknadsmekanismer såsom till exempel gröna certifikat (punkt E.3.3.2 i 2001 års riktlinjer).
the operating aid was not calculated on the basis of the external costs avoided (point E.3.3.3 of the 2001 guidelines),
Driftstöden beräknas inte på grundval av de externa kostnader som undvikits (punkt E.3.3.3 i 2001 års riktlinjer).
the operating aid was not limited to five years’ duration, it was not degressive, and its intensity was not limited to 50 % of the extra costs (point E.3.3.4 of the 2001 guidelines).
Driftstöden beviljas inte under högst fem år, är inte degressiva och stödnivån är inte begränsad till 50 % av merkostnaderna (punkt E.3.3.4 i 2001 års riktlinjer).
Secondly, the Commission considered that the exemption from contribution payments granted to large electricity-consuming enterprises prima facie did not fulfil the criteria laid down in the 2001 guidelines: exempted enterprises had not undertaken to achieve environmental protection objectives [17]; such enterprises were not required to pay a significant proportion of the tax [18]; and lastly, the exemptions were not degressive within the meaning of the 2001 guidelines and their intensity was not limited to 50 % [19].
För det andra ansåg kommissionen att de stora elkonsumenternas avgiftsbefrielse inte föreföll uppfylla villkoren i 2001 års riktlinjer: De företag som kommer i åtnjutande av avgiftsbefrielsen har inte förbundit sig att nå miljöskyddsmålen [17]. De är befriade från en betydande del av avgiften [18]. Befrielserna är inte degressiva i enlighet med 2001 års riktlinjer, och deras nivå är inte begränsad till 50 % [19].
Lastly, the Commission questioned the measure’s compatibility with Articles 25 and 90 of the Treaty.
Avslutningsvis ifrågasatte kommissionen huruvida stödet var förenligt med artiklarna 25 och 90 i fördraget.
The compensation mechanism did not make provision for any exemption from contribution payments for imported electricity or from the tax on exports.
Kompensationsmekanismen föreskriver ingen befrielse från avgifter för den el som importeras eller från skatt på den el som exporteras.
The measure ultimately benefited only domestic producers of green electricity.
Stödet gynnar dock slutligen endast de nationella producenterna av grön el.
Imported electricity was therefore taxed without ultimately benefiting from the support enjoyed by green electricity produced in Luxembourg.
Den importerade elen beskattas alltså utan att i slutändan dra fördel av det stöd som beviljas den gröna el som produceras i Luxemburg.
The new GDR referred to in paragraph 23, scheduled to enter into force on 1 January 2009, amends the compensation mechanism in such a way that it no longer numbers among the reasons for opening the formal investigation procedure.
Genom den nya Storhertigförordning som anges i skäl 23 och som beräknades träda i kraft den 1 januari 2009 kommer kompensationsmekanismen att ändras så att det inte längre finns skäl att inleda det formella granskningsförfarandet.
Consequently, this Decision examines the existence of State aid and the compatibility or otherwise of the compensation mechanism under Article 87(3)(c) of the Treaty up until 31 December 2008.
I föreliggande beslut undersöks följaktligen förekomsten av statliga stöd och kompensationsmekanismens eventuella förenlighet med artikel 87.3 c i fördraget fram till den 31 december 2008.
COMMENTS FROM LUXEMBOURG ON THE OPENING OF THE FORMAL INVESTIGATION PROCEDURE
LUXEMBURGS SYNPUNKTER PÅ INLEDANDET AV DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET
On the description of the measure
Beskrivningen av stödet
Luxembourg pointed out first of all that, under the GDR of 30 May 1994, Cegedel was alone obliged to purchase Luxembourg-produced green electricity.
För det första understryker Luxemburg att endast Cegedel är skyldigt att köpa grön el producerad i Luxemburg enligt Storhertigförordningen av den 30 maj 1994. Till följd av liberaliseringen har därefter andra konkurrerande distributörer trätt in på marknaden.
Other, competing distributors had since emerged owing to liberalisation (they were 13 in number in June 2003).
I juni 2003 uppgick antalet distributörer till 13 stycken.
They had all been placed under an obligation to purchase green electricity.
Alla har ålagts skyldighet att köpa grön el.
In actual fact, however, the additional costs still fell largely on one operator, Cegedel.
I praktiken var det alltid huvudsakligen en enda operatör som stod för merkostnaderna, nämligen Cegedel.
Consequently, the compensation fund in reality promoted fair competition between distributors since it divided among them the additional costs associated with the green electricity purchasing obligation.
Luxemburg påpekar att kompensationsfonden därför i realiteten gynnar en rättvis konkurrens mellan distributörerna, eftersom den fördelar merkostnaderna kopplade till skyldigheten att köpa grön el mellan dem.
Luxembourg pointed out secondly that the measure produced significant environmental benefits and helped to achieve the environmental protection objectives to which Luxembourg has committed itself in accordance with the Community anti-climate change policy: for Luxembourg, the target was to reduce carbon emissions by 28 % compared with 1990.
För det andra påpekar Luxemburg att stödet innebär en väsentlig miljövinst och bidrar till att uppnå miljöskyddsmålen, som Luxemburg förbundit sig att uppnå, i överensstämmelse med gemenskapens klimatförändringspolitik. För Luxemburg är målet att minska kolidioxidutsläppen med 28 % jämfört med 1990.