natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Article 87(1) EC foresees that, ‘save as otherwise provided in the EC Treaty, any aid granted by a Member State or through State resources which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Member States, be incompatible with the common market’.
I artikel 87.1 EG föreskrivs följande: ”Om inte annat föreskrivs i detta fördrag, är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.”
PRELIMINARY QUESTION: DO THE 1999 AND THE 2001 MEASURES CONSTITUTE ONE SINGLE OR TWO SEPARATE MEASURES TO BE ASSESSED UNDER ARTICLE 87(1) EC TREATY?
PRELIMINÄR FRÅGA: SKA 1999 OCH 2001 ÅRS ÅTGÄRDER BETRAKTAS SOM EN ENDA ÅTGÄRD ELLER SOM TVÅ SEPARATA ÅTGÄRDER SOM SKA BEDÖMAS MED BEAKTANDE AV ARTIKEL 87.1 I EG-FÖRDRAGET?
As described above, Combus received financial support from the Danish government in the form of capital injections (in 1999 and in 2001), of a subordinated loan (in 1999), of the subsequent conversion of the subordinated loan into share capital and of guarantees given to the buyer (in 2001).
Som tidigare har beskrivits fick Combus ekonomiskt stöd från den danska regeringen i form av kapitaltillskott (1999 och 2001), ett efterställt lån (1999), en efterföljande konvertering av det efterställda lånet till aktiekapital och garantier till köparen (2001).
It is therefore important for the application of Article 87(1) EC treaty to establish whether the financial support granted during the privatisation process in 1999 and 2001 respectively constitutes two tranches of a single measure or two separate measures.
För tillämpningen av artikel 87.1 i EG-fördraget är det därför viktigt att fastställa om det ekonomiska stöd som beviljades under privatiseringsprocessen 1999 respektive 2001 utgör två delar av en åtgärd eller om de utgör två separata åtgärder.
The CFI has in BP Chemicals considered the following considerations to be relevant in making such a determination:
I domen i målet BP Chemicals fann förstainstansrätten att följande aspekter var relevanta för att kunna fastställa detta:
The chronology of the capital injections in question;
Den tidsmässiga ordningsföljden för kapitaltillskotten i fråga.
Their purpose;
Deras syfte.
The situation of the company at the time when the decision to make an injection was made [41].
Företagens situation vid den tidpunkt då besluten om de enskilda tillskotten fattades [41].
The Commission, in the light of the observations of the Danish government and third parties, will hereinafter assess whether the criteria established by the CFI in BP Chemicals are fulfilled in the present case.
Mot bakgrund av den danska regeringen och de berörda parternas synpunkter ska kommissionen härefter bedöma om de kriterier som har fastställts av förstainstansrätten i domen i målet BP Chemicals är uppfyllda i det här fallet.
Chronology of the measures
Åtgärdernas tidsmässiga ordningsföljd
The measures were taken respectively on 27 May 1999 and 15 January 2001.
Åtgärderna genomfördes den 27 maj 1999 respektive den 15 januari 2001.
Therefore, approximately 18 months elapsed between the two decisions.
Det gick därför ungefär 18 månader mellan de båda besluten.
The Danish government argues that in the light of the complexity of the privatisation process, 18 months constitute a reasonably short period of time.
Den danska regeringen framhåller att 18 månader får betraktas som en relativt kort tidsperiod med tanke på hur komplicerad privatiseringsprocessen var.
It also refers in this context to BP Chemicals, where the time between the first and the last tranche of the aid was 22 months.
Den hänvisar dessutom till BP Chemicals-målet där det gick 22 månader mellan den första och sista delen av stödet.
The Commission is not convinced by the arguments put forward by the Danish government.
Kommissionen har inte övertygats av den danska regeringens argument.
First of all, there is an important factual difference between the BP Chemicals file and the present case.
För det första finns det en viktig faktisk skillnad mellan BP Chemicals-målet och det aktuella fallet.
In BP Chemicals, the public undertaking ENI made three capital injections into ENIChem, which took place in 1992, 1993 and 1994.
I BP Chemicals-målet gjorde det offentliga företaget ENI tre kapitaltillskott i ENIChem under åren 1992, 1993 och 1994.
The CFI had to verify whether the Commission had rightly qualified the third capital injection as fulfilling the private investor test, whereas the first two had been qualified as State aid.
Förstainstansrätten skulle kontrollera om kommissionen hade gjort rätt i sin bedömning att det tredje kapitaltillskottet uppfyllde kriteriet om hur en privat investerare skulle ha agerat, medan de båda första kapitaltillskotten betraktas som statligt stöd.
The CFI found with respect to the chronology of the measures that the third capital injection was already foreseen by a restructuring plan, which had been adopted by the board of ENI the same day as the second capital injection, in December 1993.
Vad gäller åtgärdernas tidsmässiga ordningsföljd ansåg förstainstansrätten att det tredje kapitaltillskottet redan ingick i en omstruktureringsplan som ENI:s styrelse hade godkänt samma dag som det andra kapitaltillskottet, i december 1993.
The actual decision to authorise the third capital injection had been taken less than a month later, in January 1994.
Det faktiska beslutet om att godkänna det tredje kapitaltillskottet togs mindre än en månad senare, i januari 1994.
In the present case, on the contrary, nothing indicates that the Danish authorities planned in 1999, when they decided the first capital injection, to proceed with a second capital injection at a later stage of the restructuring.
I förevarande fall finns det emellertid inget som tyder på att de danska myndigheterna när de fattade beslutet om det första kapitaltillskottet 1999 hade några planer på att genomföra ett ytterligare kapitaltillskott under en senare fas av omstruktureringen.
On the contrary: the first capital injection had been calculated in a way that it should be sufficient to restore in itself the economic viability of Combus.
Det första kapitaltillskottet hade däremot beräknats på ett sådant sätt att det i sig skulle vara tillräckligt för att återställa Combus långsiktiga lönsamhet.
The second capital injection has been decided more than one year and six months after the first capital injection in December 2000, when it became clear that the first capital injection had not been sufficient.
Beslutet om det andra kapitaltillskottet fattades mer än 18 månader efter det första kapitaltillskottet i december 2000 när det stod klart att det första kapitaltillskottet inte hade varit tillräckligt.
There are, in conclusion, two important arguments from a chronological point of view for considering that the two capital injections constitute two separate measures:
Sett till den tidsmässiga ordningsföljden är det därför två viktiga argument som talar för att de två kapitaltillskotten ska betraktas som två separata åtgärder:
The second capital injection has not been foreseen by the Danish authorities at the point in time when they decided to make the first capital injection, whereas this had been the case in BP Chemicals;
De danska myndigheterna hade inte planerat det andra kapitaltillskottet när de beslöt att genomföra det första kapitaltillskottet, såsom hade varit fallet i BP Chemicals-målet.
The second capital injection was decided one year and six months after the first capital injection, whereas in BP Chemicals, there was only one month between the two measures.
Beslut om det andra kapitaltillskottet fattades 18 månader efter det första kapitaltillskottet, medan det i BP Chemicals-målet endast gick en månad mellan de båda åtgärderna.
Purpose of the measures
Åtgärdernas syfte
The Danish government is of the opinion that the 1999 and the 2001 measures had the same purpose, namely to restructure and to recapitalise Combus in view of its successful privatisation.
Den danska regeringen anser att 1999 och 2001 års åtgärder hade samma syfte, nämligen att omstrukturera Combus och tillföra nytt kapital till företag för att kunna genomföra privatiseringen.
The Commission does not share this point of view.
Kommissionen delar inte denna uppfattning.
The detailed description of the facts above shows that the capital injection in 1999 was decided in order to avoid the imminent bankruptcy of Combus.
Beskrivningen av omständigheterna ovan visar att beslutet om 1999 års kapitaltillskott fattades för att förhindra Combus överhängande konkurs.
It did not have as a purpose the privatisation of Combus, but rather had become necessary because the first attempt to privatising Combus had failed.
Kapitaltillskottet hade inte till syfte att privatisera Combus, utan hade snarare blivit nödvändigt eftersom det första försöket att privatisera Combus hade misslyckats.
The second capital injection served the purpose of increasing the capital of Combus to a level where the purchaser, Arriva, was willing to pay a symbolic price for the undertaking.
Det andra kapitaltillskottet syftade till att öka Combus kapital till en nivå där köparen Arriva var villig att betala ett symboliskt pris för företaget.
The Commission recognises that both capital injections have been accompanied by restructuring measures, and that both capital injections have been linked to absorbing the losses generated by the contracts for which Combus had made offers which were too low.
Kommissionen konstaterar att båda kapitaltillskotten åtföljdes av omstruktureringsåtgärder och att båda skulle absorbera de förluster som uppstod till följd av avtal där Combus hade lagt alltför låga anbud.
Nevertheless, it takes the view that the primary purpose of the two capital injections was different, namely the prevention of bankruptcy in the first case and the preparation of privatisation in the second case.
Kommissionen anser icke desto mindre att det primära syftet med de båda kapitaltillskotten inte var detsamma. I det första fallet handlade det om att förhindra konkurs och i det andra fallet om att förbereda privatiseringen.
Situation of the company at the time of the measures
Företagets situation vid tidpunkten för åtgärderna
The situation of Combus at the time of the measures had not significantly changed, as it was experiencing losses, mainly due to the public-service contracts concluded at a price at which it could not produce the services.
Vid tidpunkten för åtgärderna hade det inte skett någon betydande förändring av Combus situation, eftersom företaget hade underskott, framför allt på grund av avtalen om allmän trafik som hade ingåtts till ett pris som de aktuella tjänsterna inte kunde levereras för.
Conclusion: The 1999 and the 2001 measures constitute two separate measures
Slutsats: 1999 och 2001 års åtgärder utgör två separata åtgärder
In conclusion, the Commission, having taken the submissions of the parties into consideration, and applying the reasoning of the CFI in BP Chemicals, finds that the two tranches of restructuring measures taken in 1999 and 2001 respectively constitute two separate measures for the assessment under Article 87(1) EC treaty.
Med stöd av parternas kommentarer och förstainstansrättens argumentation i domen i målet BP Chemicals är kommissionens slutsats att de båda delarna av de omstruktureringsåtgärder som genomfördes 1999 respektive 2001 utgör två separata åtgärder med avseende på artikel 87.1 i EG-fördraget.
Three main reasons motivate this assessment:
Det är framför allt tre omständigheter som ligger till grund för denna bedömning:
The 2001 capital injection was not foreseen at the time the 1999 capital injection was decided.
2001 års kapitaltillskott var inte planerat vid den tidpunkt då beslutet om 1999 års kapitaltillskott fattades.
On the contrary: the Danish authorities assumed that the 1999 capital injection was sufficient.
De danska myndigheterna utgick tvärtom från att 1999 års kapitaltillskott var tillräckligt.
There has been a period of one year and six months between the decision to proceed with the first capital injection and the decision to proceed with the second capital injection.
Det gick 18 månader mellan beslutet att genomföra det första kapitaltillskottet och beslutet att genomföra det andra kapitaltillskottet.
The purpose of the first capital injection was to avoid the imminent bankruptcy of Combus, whereas the purpose of the second capital injection was to render the privatisation for a symbolic positive value possible.
Syftet med det första kapitaltillskottet var att undvika den överhängande risken för att Combus skulle gå i konkurs, medan syftet med det andra kapitaltillskottet var att möjliggöra privatiseringen till ett symboliskt positivt värde.
Accordingly, they will be analysed as two different measures in the reminder of the legal assessment.
I resten av den rättsliga bedömningen kommer åtgärderna därför att analyseras som två separata åtgärder.
STATE RESOURCES AND SPECIFICITY
STATLIGA MEDEL OCH SPECIFICITET
Denmark financed both measures from its budget.
Danmark finansierade båda åtgärderna genom sin budget.
The measures were thus financed from State resources.
Åtgärderna finansierades således med statliga medel.
The measures concern one single undertaking, Combus, and are thus specific.
Åtgärderna gäller ett enda företag, Combus, och är därmed specifika.
EXISTENCE OF AN ADVANTAGE FOR THE BENEFICIARY UNDERTAKING
FÖREKOMST AV EN FÖRDEL FÖR DET STÖDMOTTAGANDE FÖRETAGET
In order to be qualified as State aid, the measures must confer an advantage on the firm.
För att betraktas som statligt stöd måste åtgärderna innebära en fördel för företaget.
In this connection, two questions arise:
I samband med detta måste man utgå från två kriterier:
The measures do not confer an advantage to Combus if the Danish government behaved as a private investor in a market economy.
Åtgärderna innebär inte någon fördel för Combus om den danska regeringen agerade som en privat investerare i en marknadsekonomi.
The measures do not confer an advantage for Combus, if they serve only to compensate the company for obligations of public service and respect the four Altmark criteria.
Åtgärderna innebär inte någon fördel för Combus om de endast syftar till att ersätta företaget för skyldigheter som ingår i den allmänna trafikplikten och som uppfyller de fyra Altmarkkriterierna.
Applicability of the Market Economy Investor Principle
Tillämplighet av den marknadsekonomiska investerarprincipen
The essence of the market economy investor principle was established by the Commission in its Communication to the Member States on the application of Articles 92 and 93 of the EU Treaty and Article 5 of Commission Directive 80/723/EEC concerning public companies in the manufacturing sector, (hereinafter referred to as ‘the Communication’) [42].
Kärnan i den marknadsekonomiska investerarprincipen fastställdes av kommissionen i dess meddelande till medlemsstaterna om tillämpningen av artiklarna 92 och 93 i EG-fördraget och av artikel 5 i kommissionens direktiv 80/723/EEG på offentliga företag inom tillverkningsindustrin (nedan kallat meddelandet) [42].
In addition hereto, judgments by the ECJ and the CFI have given the notion further precision [43].
EG-domstolen och förstainstansrätten hade dessutom preciserat begreppet ytterligare i sina domar [43].
According to these texts and judgments, the Commission shall take into account the genuine possibilities for a beneficiary undertaking to obtain equivalent financial resources by having recourse to the normal capital market.
Enligt dessa texter och domar ska kommissionen ta hänsyn till om det stödmottagande företaget har faktiska möjligheter att få fram motsvarande finansiella resurser på den normala kapitalmarknaden.
State aid is not involved where it is a question of new capital being contributed in conditions which would be acceptable for a private investor operating under the normal conditions of a market economy [44].
Det rör sig inte om statligt stöd om nytt kapital tillförs enligt villkor som skulle vara godtagbara för en privat investerare som agerade under normala marknadsvillkor [44].
Paragraph 35 of the Communication applies to capital injections.
Punkt 35 i meddelandet är tillämpligt på kapitaltillskott.
It states that aid is present where the financial position of the company, and particularly the structure and volume of its debt, is such that a normal return on investment (in dividends or capital gains) cannot be expected within a reasonable timeframe from the capital invested.
Här fastställs att det rör sig om statligt stöd när företagets finansiella ställning och i synnerhet dess struktur och skuldvolym är av en sådan karaktär att en normal avkastning på det investerade kapitalet (i form av utdelning eller kapitalvinster) inte är att förvänta inom en rimlig tidsram.
Paragraph 39 of the Communication sets out similar criteria for loans stating that where an unsecured loan is given to a company which under normal circumstances would be unable to obtain finance (for example because its prospects of repaying the loan are poor) then the loan effectively equates a grant payment and the Commission would evaluate it as such.
I punkt 39 i meddelandet fastställs liknande kriterier för lån. Här anges att om ett lån utan säkerhet beviljas ett företag, som under normala omständigheter inte skulle kunna få finansiering (t.ex. för att det har begränsade möjligheter att betala tillbaka lånet), skulle lånet rent faktiskt motsvara ett tillskott och kommissionen skulle bedöma det så.
The conduct of the public investor should therefore be compared with the hypothetical conduct of a private investor, such as a private holding company or a private group of undertakings pursuing a structural, global or sectoral policy and attracted by prospects of longer-term profitability [45].
Den offentliga investerarens agerande bör alltså jämföras med hur en privat investerare (t.ex. ett privat holdingbolag eller en privat koncern) hypotetiskt agerar i en situation där även denne har en allomfattande eller sektoriell strukturpolitik som ska ge lönsamhet på längre sikt [45].
A capital contribution necessary in order to ensure the survival of an undertaking experiencing temporary difficulties but which, where appropriate, following the implementation of the necessary measures would be in a position to return to profitability does not necessarily constitute aid if a private investor would have made the same analysis.
Ett kapitaltillskott som krävs för att garantera överlevnad för ett företag som drabbats av tillfälliga svårigheter, men som i förekommande fall efter genomförandet av nödvändiga åtgärder skulle ha möjlighet att åter bli lönsamt, utgör inte nödvändigtvis ett stöd om en privat investerare har dragit samma slutsats.
Accordingly, the Commission needs to assess whether a private investor and owner of a company similar to Combus would have acted as the Danish government did when granting the measures under assessment.
Kommissionen måste därför bedöma om en privat investerare och en ägare till ett företag som Combus skulle ha agerat på samma sätt som den danska regeringen gjorde när den beviljade de aktuella stödåtgärderna.
If the Commission finds that the Danish government did act in accordance with the market economy investor principle for one or for both of the measures, the measure, respectively the measures, do not constitute State aid within the meaning of Article 87(1) EC.
Om kommissionen anser att den danska regeringen agerade i enlighet med den marknadsekonomiska investerarprincipen när det gäller den ena eller båda åtgärderna utgör detta inte statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 EG.
In recitals 82 to 89 of the decision to initiate the procedure, the Commission raised doubts as to whether a private investor would have acted as the Danish government did in a similar situation.
I skälen 82–89 i beslutet att inleda förfarandet uttryckte kommissionen tvivel om huruvida en privat investerare skulle ha agerat på samma sätt som den danska regeringen gjorde i en motsvarande situation.
Assessment of the 1999 measure against the Market Economy Investor Principle
Bedömning av 1999 års åtgärd i förhållande till den marknadsekonomiska investerarprincipen
The Danish government argues that the 1999 measure respects the private investor principle.
Den danska regeringen hävdar att 1999 års åtgärd följer principen om hur en privat investerare skulle ha agerat.
This is also the reason why it had not been notified to the Commission prior to its realisation.
Detta är också anledningen till att åtgärden inte anmäldes till kommissionen innan den genomfördes.
The Commission notes that Denmark has at no point in time presented an economic analysis which would demonstrate that it could reasonably expect on this measure a return on investment comparable to the return on investment a private investor in the bus sector would expect.
Kommissionen konstaterar att Danmark inte vid något tillfälle har presenterat en ekonomisk analys som har kunnat visa att det fanns rimliga skäl att förvänta sig att denna åtgärd skulle ge en avkastning på investeringen motsvarande den avkastning som en privat investerare i bussektorn skulle förvänta sig.
The Commission furthermore observes that the financial adviser of the Danish government, Alfred Berg, has expressed both in its memo of November 1998 and in its memo of April 1999 its concern that there was ‘no guarantee for a positive return on investment’ if Denmark decided to continue its ownership of Combus with a view of restructuring it following a capital injection.
Kommissionen konstaterar dessutom att den danska regeringens finansiella rådgivare Alfred Berg både i sitt PM från november 1998 och i sitt PM från april 1999 hade uttryckt betänkligheter om att ”det inte fanns någon garanti för en positiv avkastning på investeringen” om den danska staten bestämde sig för att behålla sitt ägande i Combus inför en omstrukturering efter ett kapitaltillskott.
Also the bill adopted by the Danish Parliament in May 1999, authorising the capital increase, sets out that it was unlikely that the State would be able to recoup the capital it was about to invest in Combus.
Även i lagförslaget om godkännande av kapitaltillskottet, som antogs av Folketinget i maj 1999, fastställs att sannolikheten var liten för att staten skulle få tillbaka det kapital som det var på väg att investera i Combus.
The Commission concludes that Denmark has not provided convincing evidence that the State could reasonably expect a return on its investment comparable to the return a private investor would have requested.
Kommissionen drar slutsatsen att Danmark inte på ett övertygande sätt har kunnat styrka att staten rimligtvis kunde förvänta sig att få en avkastning på sin investering på samma nivå som en privat investerare skulle ha krävt.
As regards the ‘group assessment’ reasoning, in accordance with the jurisprudence cited above (Case 303/88), the Commission does not exclude that the State or public companies may bear the losses of one of their subsidiaries in order to enable it to close down its operations under the best possible conditions, if they can prove that the associated cost they bear is lower than the economic damage they would have suffered in other scenarios.
När det gäller argumentationen utifrån en ”koncernbedömning”, se ovannämnda rättspraxis (domen i mål 303/88), utesluter inte kommissionen att staten eller offentliga företag kan ta på sig att täcka förlusterna i ett av sina dotterbolag för att göra det möjligt att lägga ned verksamheten under bästa tänkbara förhållanden, om de kan dokumentera att de kostnader som de måste bära i samband med detta är lägre än den ekonomiska skada som de skulle ha lidit under andra omständigheter.