natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This means that all available information that bears on the determination of reproductive toxicity is considered together, such as epidemiological studies and case reports in humans and specific reproduction studies along with sub-chronic, chronic and special study results in animals that provide relevant information regarding toxicity to reproductive and related endocrine organs.
Detta innebär att all tillgänglig information som kan användas för att fastställa reproduktionstoxiciteten beaktas, t.ex. epidemiologiska studier och fallrapporter om människor samt specifika reproduktionsstudier tillsammans med resultat från studier avseende subkroniska, kroniska och specifika effekter hos djur som ger relevant information om toxiciteten för reproduktionsorganen och andra endokrina organ som är av betydelse i sammanhanget.
Evaluation of substances chemically related to the substance under study may also be included, particularly when information on the substance is scarce.
En utvärdering av ämnen som är kemiskt besläktade med de ämnen som studeras kan också ingå, särskilt när informationen om ämnet i övrigt är otillräcklig.
The weight given to the available evidence will be influenced by factors such as the quality of the studies, consistency of results, nature and severity of effects, the presence of maternal toxicity in experimental animal studies, level of statistical significance for inter-group differences, number of endpoints affected, relevance of route of administration to humans and freedom from bias.
Styrkan hos de föreliggande beläggen kommer att påverkas av faktorer som studiernas kvalitet, om resultaten är konsekventa, effektens art och hur allvarlig den är, förekomsten av maternell toxicitet vid experimentella djurstudier, grad av statistisk signifikans för skillnader mellan grupper, antal resultatmått som påverkas, betydelsen av administreringsväg och avsaknad av systematiska fel.
Both positive and negative results are assembled together into a weight of evidence determination.
Både positiva och negativa resultat sammanställs i en sammanvägd bedömning.
A single, positive study performed according to good scientific principles and with statistically or biologically significant positive results may justify classification (see also 3.7.2.2.3).
En enstaka positiv studie som genomförts i enlighet med goda vetenskapliga principer och med statistiskt och biologiskt signifikanta positiva resultat kan motivera en klassificering (se även 3.7.2.2.3).
Toxicokinetic studies in animals and humans, site of action and mechanism or mode of action study results may provide relevant information which reduces or increases concerns about the hazard to human health.
Toxikokinetiska studier på djur och människa samt resultat från studier avseende verkningsställe och verkningsmekanism eller verkningssätt kan ge relevant information som antingen minskar eller ökar oron när det gäller faran för människors hälsa.
If it is conclusively demonstrated that the clearly identified mechanism or mode of action has no relevance for humans or when the toxicokinetic differences are so marked that it is certain that the hazardous property will not be expressed in humans then a substance which produces an adverse effect on reproduction in experimental animals should not be classified.
Om det slutgiltigt bevisats att den verkningsmekanism eller det verkningssätt som tydligt klarlagts inte har någon relevans för människor, eller när de toxikokinetiska skillnaderna är så markanta att det är säkert att den farliga egenskapen inte kommer att påverka människor, så bör ett ämne som verkar reproduktionsstörande på försöksdjur inte klassificeras.
If, in some reproductive toxicity studies in experimental animals the only effects recorded are considered to be of low or minimal toxicological significance, classification may not necessarily be the outcome.
Effekter som observeras i en del djurförsök för reproduktionstoxicitet och som anses ha liten eller minimal toxikologisk betydelse behöver inte leda till en klassificering.
These effects include small changes in semen parameters or in the incidence of spontaneous defects in the foetus, small changes in the proportions of common foetal variants such as are observed in skeletal examinations, or in foetal weights, or small differences in postnatal developmental assessments.
Det kan till exempel gälla små förändringar när det gäller sädesceller, förekomst av spontant uppkomna defekter hos fostret, fostrets proportioner inom normal variation som kan ses vid skelettundersökningar eller fostrets vikt, eller små skillnader i den postnatala utvecklingen.
Data from animal studies ideally shall provide clear evidence of specific reproductive toxicity in the absence of other systemic toxic effects.
Data från djurstudier ska idealiskt sett utgöra tydliga belägg för specifik reproduktionstoxicitet då inga andra systemiska toxiska effekter förekommer.
However, if developmental toxicity occurs together with other toxic effects in the dam, the potential influence of the generalised adverse effects shall be assessed to the extent possible.
Om utvecklingstoxicitet förekommer tillsammans med andra toxiska effekter hos moderdjuret ska emellertid den eventuella inverkan av de generella negativa effekterna bedömas så långt som möjligt.
The preferred approach is to consider adverse effects in the embryo/foetus first, and then evaluate maternal toxicity, along with any other factors which are likely to have influenced these effects, as part of the weight of evidence.
Detta görs bäst genom att man först studerar de negativa effekterna på embryot/fostret och sedan utvärderar den maternella toxiciteten tillsammans med eventuella andra faktorer som kan ha bidragit till dessa effekter, som en del av en sammanvägd bedömning.
In general, developmental effects that are observed at maternally toxic doses shall not be automatically discounted.
I allmänhet ska man inte automatiskt bortse från effekter på utvecklingen som observerats vid doser som kan orsaka maternell toxicitet.
Discounting developmental effects that are observed at maternally toxic doses can only be done on a case-by-case basis when a causal relationship is established or refuted.
Detta kan göras först när ett orsakssamband antingen har påvisats eller uteslutits i varje enskilt fall.
If appropriate information is available it is important to try to determine whether developmental toxicity is due to a specific maternally mediated mechanism or to a non-specific secondary mechanism, like maternal stress and the disruption of homeostasis.
Om det föreligger relevant information är det viktigt att fastställa om utvecklingstoxiciteten beror på en specifik mekanism som är maternellt medierad eller en icke-specifik sekundär mekanism, t.ex. maternell stress och rubbad homeostas.
Generally, the presence of maternal toxicity shall not be used to negate findings of embryo/foetal effects, unless it can be clearly demonstrated that the effects are secondary non-specific effects.
Förekomst av maternell toxicitet ska i regel inte användas för att utesluta tecken på effekter på embryot/fostret, såvida det inte tydligt kan visas att det rör sig om sekundära icke-specifika effekter.
This is especially the case when the effects in the offspring are significant, e.g. irreversible effects such as structural malformations.
Detta gäller särskilt när effekterna på avkomman är signifikanta, t.ex. irreversibla effekter som strukturella missbildningar.
In some situations it can be assumed that reproductive toxicity is due to a secondary consequence of maternal toxicity and discount the effects, if the substance is so toxic that dams fail to thrive and there is severe inanition, they are incapable of nursing pups; or they are prostrate or dying.
I en del fall kan man anta att reproduktionstoxiciteten är en sekundäreffekt till följd av maternell toxicitet och således bortse från effekterna om ämnet är så toxiskt att moderdjuret inte mår bra och är kraftigt utmattat, oförmöget att ge di, ligger ner eller är döende.
Maternal toxicity
Maternell toxicitet
Development of the offspring throughout gestation and during the early postnatal stages can be influenced by toxic effects in the mother either through non-specific mechanisms related to stress and the disruption of maternal homeostasis, or by specific maternally-mediated mechanisms.
Avkommans utveckling under hela dräktigheten och den första tiden efter födseln kan påverkas av toxiska effekter hos modern antingen genom icke-specifika mekanismer som beror på stress och rubbad homeostas, eller genom specifika mekanismer som är maternellt medierade.
In the interpretation of the developmental outcome to decide classification for developmental effects it is important to consider the possible influence of maternal toxicity.
När effekterna på utvecklingen ska tolkas inför en eventuell klassificering avseende utvecklingstoxicitet är det viktigt att beakta eventuell påverkan av maternell toxicitet.
This is a complex issue because of uncertainties surrounding the relationship between maternal toxicity and developmental outcome.
Detta är en komplex fråga eftersom det inte finns något säkert samband mellan maternell toxicitet och effekter på utvecklingen.
Expert judgement and a weight of evidence approach, using all available studies, shall be used to determine the degree of influence that shall be attributed to maternal toxicity when interpreting the criteria for classification for developmental effects.
Då klassificeringskriterierna för utvecklingstoxicitet tolkas ska det göras en expertbedömning och sammanvägd bedömning, där alla föreliggande studier beaktas, för att fastställa graden av påverkan som ska tillskrivas maternell toxicitet.
The adverse effects in the embryo/foetus shall be first considered, and then maternal toxicity, along with any other factors which are likely to have influenced these effects, as weight of evidence, to help reach a conclusion about classification.
Detta görs så att de negativa effekterna på embryot/fostret först beaktas och sedan utvärderas den maternella toxiciteten tillsammans med eventuella andra faktorer som kan ha bidragit till dessa effekter, som en del av den sammanvägda bedömningen.
Based on pragmatic observation, maternal toxicity may, depending on severity, influence development via non-specific secondary mechanisms, producing effects such as depressed foetal weight, retarded ossification, and possibly resorptions and certain malformations in some strains of certain species.
På grundval av praktiska observationer kan maternell toxicitet, beroende på hur allvarlig den är, påverka utvecklingen via icke-specifika sekundära mekanismer och leda till bland annat minskad fostervikt, försenad benbildning och eventuell resorption samt vissa missbildningar hos en del raser av vissa arter.
However, the limited number of studies which have investigated the relationship between developmental effects and general maternal toxicity have failed to demonstrate a consistent, reproducible relationship across species.
Det begränsade antal studier som undersökt sambandet mellan effekter på utvecklingen och allmän maternell toxicitet har inte kunnat visa på ett konsekvent och reproducerbart samband som är giltigt för flera arter.
Developmental effects which occur even in the presence of maternal toxicity are considered to be evidence of developmental toxicity, unless it can be unequivocally demonstrated on a case-by-case basis that the developmental effects are secondary to maternal toxicity.
Utvecklingseffekter som inträffar samtidigt med maternell toxicitet betraktas som belägg för utvecklingstoxicitet, såvida det inte i det enskilda fallet otvetydigt kan visas att utvecklingseffekterna är sekundära till maternell toxicitet.
Moreover, classification shall be considered where there is a significant toxic effect in the offspring, e.g. irreversible effects such as structural malformations, embryo/foetal lethality, significant post-natal functional deficiencies.
En klassificering ska dessutom övervägas om det finns signifikanta toxiska effekter på avkomman, t.ex. irreversibla effekter som strukturella missbildningar, embryo-/fosterdödlighet och betydande funktionsstörningar efter födseln.
Classification shall not automatically be discounted for substances that produce developmental toxicity only in association with maternal toxicity, even if a specific maternally-mediated mechanism has been demonstrated.
Ämnen som endast orsakar utvecklingstoxicitet samtidigt med maternell toxicitet ska inte automatiskt undantas från klassificering även om en specifik maternellt medierad mekanism har påvisats.
In such a case, classification in Category 2 may be considered more appropriate than Category 1.
I sådana fall kan det vara lämpligare att klassificera ämnet i kategori 2 i stället för i kategori 1.
However, when a substance is so toxic that maternal death or severe inanition results, or the dams are prostrate and incapable of nursing the pups, it is reasonable to assume that developmental toxicity is produced solely as a secondary consequence of maternal toxicity and discount the developmental effects.
Om ett ämne är så toxiskt att moderdjuret dör eller är kraftigt utmattat, eller ligger ner och inte kan ge di, kan man rimligen anta att utvecklingstoxiciteten endast är en sekundär effekt av maternell toxicitet och således bortse från utvecklingseffekterna.
Classification is not necessarily the outcome in the case of minor developmental changes, when there is only a small reduction in foetal/pup body weight or retardation of ossification when seen in association with maternal toxicity.
Mindre förändringar i utvecklingen, t.ex. liten minskning av foster/-födelsevikt och något försenad benbildning, i samband med maternell toxicitet behöver inte leda till en klassificering.
Some of the end points used to assess maternal effects are provided below.
Nedan anges några av de resultatmått som använts för att bedöma maternella effekter.
Data on these end points, if available, need to be evaluated in light of their statistical or biological significance and dose response relationship.
Uppgifter om dessa resultatmått, om sådana finns, måste utvärderas mot bakgrund av deras statistiska eller biologiska signifikans och dos-responssamband.
Maternal mortality:
Mödradödlighet:
an increased incidence of mortality among the treated dams over the controls shall be considered evidence of maternal toxicity if the increase occurs in a dose-related manner and can be attributed to the systemic toxicity of the test material.
en ökad dödlighet hos behandlade moderdjur i förhållande till kontrolldjuren ska betraktas som belägg för maternell toxicitet om ökningen är dosrelaterad och kan hänföras till testmaterialets systemiska toxicitet.
Maternal mortality greater than 10 % is considered excessive and the data for that dose level shall not normally be considered for further evaluation.
En mödradödlighet över 10 % anses som för hög och data som rör den dosnivån ska normalt sett inte behöva utvärderas vidare.
Mating index
Parningsindex
(no. animals with seminal plugs or sperm/no. mated × 100)
(antal djur med spermapropp eller sperma/antal parade djur x 100)
Fertility index
Fertilitetsindex
(no. animals with implants/no. of matings × 100)
(antal djur med implantat/antal parningar x 100).
Gestation length
Dräktighetens längd
(if allowed to deliver)
(om djuret nedkommer).
Body weight and body weight change:
Kroppsvikt och förändring i kroppsvikt:
Consideration of the maternal body weight change and/or adjusted (corrected) maternal body weight shall be included in the evaluation of maternal toxicity whenever such data are available.
Förändringar i moderns kroppsvikt och/eller justerad (korrigerad) kroppsvikt ska ingå i utvärderingen av maternell toxicitet om det finns sådana uppgifter.
The calculation of an adjusted (corrected) mean maternal body weight change, which is the difference between the initial and terminal body weight minus the gravid uterine weight (or alternatively, the sum of the weights of the foetuses), may indicate whether the effect is maternal or intrauterine.
Beräkningen av en justerad (korrigerad) genomsnittlig förändring i moderns kroppsvikt, som är skillnaden mellan initial och slutlig kroppsvikt minus vikten för en dräktig livmoder (eller summan av fostrens vikt), kan ge svar på om effekten är maternell eller intrauterin.
In rabbits, the body weight gain may not be useful indicators of maternal toxicity because of normal fluctuations in body weight during pregnancy.
Hos kaniner kan ökningen i kroppsvikt inte alltid användas som indikator på maternell toxicitet på grund av normala variationer i kroppsvikt under dräktigheten.
Food and water consumption (if relevant):
Intag av föda och vatten
The observation of a significant decrease in the average food or water consumption in treated dams compared to the control group is useful in evaluating maternal toxicity, particularly when the test material is administered in the diet or drinking water.
(om relevant): En betydande minskning i det genomsnittliga intaget av föda eller vatten för behandlade moderdjur jämfört med kontrollgruppen är en användbar faktor vid utvärdering av den maternella toxiciteten, särskilt när testmaterialet administreras i födan eller dricksvattnet.
Changes in food or water consumption need to be evaluated in conjunction with maternal body weights when determining if the effects noted are reflective of maternal toxicity or more simply, unpalatability of the test material in feed or water.
Förändringar i intaget måste relateras till moderns kroppsvikt för att det ska gå att avgöra om de observerade effekterna är ett uttryck för maternell toxicitet eller helt enkelt beror på att testmaterialet i födan eller vattnet smakar illa.
Clinical evaluations (including clinical signs, markers, haematology and clinical chemistry studies):
Kliniska utvärderingar (inklusive kliniska fynd, markörer, studier avseende hematologi och klinisk kemi):
The observation of increased incidence of significant clinical signs of toxicity in treated dams relative to the control group is useful in evaluating maternal toxicity.
Uppgifter om ökad förekomst av signifikanta kliniska tecken på toxicitet hos behandlade moderdjur i förhållande till kontrollgruppen kan användas för att utvärdera maternell toxicitet.
If this is to be used as the basis for the assessment of maternal toxicity, the types, incidence, degree and duration of clinical signs shall be reported in the study.
Typ, förekomst, grad och varaktighet när det gäller de kliniska fynden ska i så fall rapporteras i studien.
Clinical signs of maternal intoxication include: coma, prostration, hyperactivity, loss of righting reflex, ataxia, or laboured breathing.
Kliniska tecken på maternell toxicitet omfattar bland annat koma, utmattning, hyperaktivitet, avsaknad av upprätningsreaktion, ataxi eller andningssvårigheter.
Post-mortem data:
Post mortem-fynd:
Increased incidence and/or severity of post-mortem findings may be indicative of maternal toxicity.
Ökad förekomst och/eller allvarlighetsgrad av post mortem-fynd kan tyda på maternell toxicitet.
This can include gross or microscopic pathological findings or organ weight data, including absolute organ weight, organ-to-body weight ratio, or organ-to-brain weight ratio.
Hit hör bl.a. makro- eller mikroskopiska patologiska fynd eller uppgifter om organvikt, t.ex. absolut organvikt, organvikt i förhållande till kroppsvikt eller organvikt i förhållande till hjärnans vikt.
When supported by findings of adverse histopathological effects in the affected organ(s), the observation of a significant change in the average weight of suspected target organ(s) of treated dams, compared to those in the control group, may be considered evidence of maternal toxicity.
En signifikant förändring i medelvikten för misstänkta målorgan hos behandlade moderdjur jämfört med kontrollgruppen kan, om det bekräftas genom fynd av negativa histopatologiska effekter i det drabbade organet eller organen, betraktas som belägg för maternell toxicitet.
Animal and experimental data
Djurdata och försöksdata
A number of internationally accepted test methods are available; these include methods for developmental toxicity testing (e.g. OECD Test Guideline 414), and methods for one or two-generation toxicity testing (e.g. OECD Test Guidelines 415, 416).
Det finns ett antal internationellt godkända testmetoder. Det rör sig bland annat om metoder för att testa utvecklingstoxicitet (t.ex. OECD:s riktlinjer för tester nr 414) och metoder för en- eller tvågenerationstester avseende toxicitet (t.ex. OECD:s riktlinjer nr 415 och 416).
Results obtained from Screening Tests (e.g. OECD Guidelines 421 — Reproduction/Developmental Toxicity Screening Test, and 422 — Combined Repeated Dose Toxicity Study with Reproduction/Development Toxicity Screening Test) can also be used to justify classification, although it is recognised that the quality of this evidence is less reliable than that obtained through full studies.
Resultat från screeningtest (t.ex. OECD:s riktlinjer nr 421 – screeningtest avseende reproduktions-/utvecklingstoxicitet – och nr 422 – kombinerade toxicitetsstudier med upprepade doser med screeningtest avseende reproduktions-/utvecklingstoxicitet) kan också användas som grund för klassificering, även om kvaliteten på dessa belägg är mindre tillförlitlig än kvaliteten på de belägg som inhämtas genom fullständiga studier.
Adverse effects or changes, seen in short- or long-term repeated dose toxicity studies, which are judged likely to impair reproductive function and which occur in the absence of significant generalised toxicity, may be used as a basis for classification, e.g. histopathological changes in the gonads.
Negativa effekter eller förändringar som setts i kort- eller långsiktiga toxicitetsstudier med upprepade doser, t.ex. histopatologiska förändringar i gonaderna, som sannolikt kan hämma reproduktionsfunktionen men som inte medför någon signifikant allmän toxicitet, kan ligga till grund för en klassificering.
Evidence from in vitro assays, or non-mammalian tests, and from analogous substances using structure-activity relationship (SAR), can contribute to the procedure for classification.
Belägg från in vitro-studier eller test som utförs på andra djur än däggdjur samt belägg som härleds från uppgifter om analoga ämnen med hjälp av strukturaktivitetssamband kan också användas vid klassificeringen.
In all cases of this nature, expert judgement must be used to assess the adequacy of the data.
I alla ovanstående fall måste uppgifternas giltighet avgöras genom en expertbedömning.
Inadequate data shall not be used as a primary support for classification.
Bristfälliga uppgifter ska inte användas som huvudsakligt underlag för klassificering.
It is preferable that animal studies are conducted using appropriate routes of administration which relate to the potential route of human exposure.
Den administreringsväg som används vid djurförsöken bör vara relevant för människors exponering.
However, in practice, reproductive toxicity studies are commonly conducted using the oral route, and such studies will normally be suitable for evaluating the hazardous properties of the substance with respect to reproductive toxicity.
I praktiken genomförs reproduktionstoxicitetsstudier vanligen genom oral tillförsel, och sådana studier kan därför i regel användas för att bedöma ämnets reproduktionstoxiska egenskaper.
However, if it can be conclusively demonstrated that the clearly identified mechanism or mode of action has no relevance for humans or when the toxicokinetic differences are so marked that it is certain that the hazardous property will not be expressed in humans then a substance which produces an adverse effect on reproduction in experimental animals shall not be classified.
Om det emellertid med säkerhet kan bevisas att verkningsmekanismen eller verkningssättet, som tydligt klarlagts, inte har någon relevans för människor, eller när de toxikokinetiska skillnaderna är så markanta att det är säkert att den farliga egenskapen inte kommer att påverka människor, så ska ett ämne som orsakar en negativ effekt på reproduktionen hos försöksdjur inte klassificeras.