natgillin/translations-raw huggingface dataset:
May cause damage to organs (state all organs affected, if known) through prolonged or repeated exposure (state route of exposure if it is conclusively proven that no other routes of exposure cause the hazard)
H373: Kan orsaka organskador (eller ange vilka organ som påverkas, om detta är känt) genom lång eller upprepad exponering (ange exponeringsväg om det är definitivt bevisat att faran inte kan orsakas av några andra exponeringsvägar).
Aspiration hazard
Fara vid aspiration
These criteria provide a means of classifying substances or mixtures that may pose an aspiration toxicity hazard to humans.
Dessa kriterier utgör ett sätt att klassificera ämnen eller blandningar som kan medföra en fara för aspirationstoxicitet hos människor.
‘Aspiration’ means the entry of a liquid or solid substance or mixture directly through the oral or nasal cavity, or indirectly from vomiting, into the trachea and lower respiratory system.
Med aspiration avses att ett flytande eller fast ämne eller en blandning kommer ner i luftstrupen och de nedre luftvägarna, antingen direkt via munnen eller näsan eller indirekt genom kräkning.
Aspiration toxicity includes severe acute effects such as chemical pneumonia, varying degrees of pulmonary injury or death following aspiration.
Aspirationstoxicitet omfattar allvarliga akuta tillstånd, t.ex. kemisk lunginflammation, olika grader av lungskador eller dödsfall på grund av aspiration.
Aspiration is initiated at the moment of inspiration, in the time required to take one breath, as the causative material lodges at the crossroad of the upper respiratory and digestive tracts in the laryngopharyngeal region.
Aspiration sker vid inandning (under ett andetag) då det farliga materialet befinner sig i nedre delen av svalget (laryngofarynx) där luftstrupe och matstrupe står i förbindelse med varandra.
Aspiration of a substance or mixture can occur as it is vomited following ingestion.
Aspiration av ämnen eller blandningar kan inträffa vid kräkning om man tidigare intagit dessa ämnen eller blandningar.
This has consequences for labelling, particularly where, due to acute toxicity, a recommendation may be considered to induce vomiting after ingestion.
Detta påverkar märkningen, särskilt när det vid fara för akut toxicitet kan finnas rekommendationer om att framkalla kräkning efter förtäring.
However, if the substance/mixture also presents an aspiration toxicity hazard, the recommendation to induce vomiting shall be modified.
Om ämnet/blandningen också innebär en fara vid aspiration ska rekommendationen om att framkalla kräkning ändras.
A review of the medical literature on chemical aspiration revealed that some hydrocarbons (petroleum distillates) and certain chlorinated hydrocarbons have been shown to pose an aspiration hazard in humans.
Enligt den medicinska litteraturen om kemisk lunginflammation kan en del kolväten (petroleumdestillat) och vissa klorerade kolväten utgöra en aspirationsfara för människor.
The classification criteria refer to kinematic viscosity.
Kriterierna för klassificering hänvisar till kinematisk viskositet.
The following provides the conversion between dynamic and kinematic viscosity:
Följande ekvation visar hur dynamisk och kinematisk viskositet förhåller sig till varandra:
Dynamic viscosity mPa s
Dynamisk viskositet mPa s
Density g/cm3
Densitet g/cm3
=Kinematic viscosity mm2
=Kinematisk viskositet mm2
Classification of aerosol/mist products
Klassificering av aerosoler/produkter i dimform
Aerosol and mist forms of a substance or a mixture (product) are usually dispensed in containers such as self-pressurised containers, trigger and pump sprayers.
Aerosoler och ämnen eller blandningar (produkter) i dimform levereras i regel i tryckbehållare, sprejflaskor och pumpsprej.
The key to classifying these products is whether a pool of product is formed in the mouth, which then may be aspirated.
Dessa produkter ska klassificeras om det bildas en ansamling av produkten i munnen, som sedan kan aspireras.
If the mist or aerosol from a pressurised container is fine, a pool may not be formed.
Om dimman eller aerosolen från en tryckbehållare är finfördelad bildas ingen ansamling.
On the other hand, if a pressurised container dispenses product in a stream, a pool may be formed that may then be aspirated.
Om däremot tryckbehållaren fördelar produkten i en stråle kan en ansamling bildas som sedan kan aspireras.
Usually, the mist produced by trigger and pump sprayers is coarse and therefore, a pool may be formed that then may be aspirated.
I regel är den dimma som bildas av sprejflaskor och pumpsprejer i större droppar och en ansamling kan bildas som sedan kan aspireras.
When the pump mechanism may be removed, and the contents are available to be swallowed then the classification of the substance or mixture shall be considered.
Om pumpmekanismen kan tas av och innehållet sväljas ned bör man överväga att klassificera ämnet eller blandningen.
Table 3.10.1
Tabell 3.10.1
Hazard category for aspiration toxicity
Farokategorier för aspirationstoxicitet
Substances known to cause human aspiration toxicity hazards or to be regarded as if they cause human aspiration toxicity hazard
Ämnen som säkert medför en fara för aspirationstoxicitet hos människor eller som kan anses medföra en fara för aspirationstoxicitet hos människor
A substance is classified in Category 1:
Ett ämne ska klassificeras i kategori 1
based on reliable and good quality human evidence
på grundval av tillförlitliga humandata av god kvalitet
if it is a hydrocarbon and has a kinematic viscosity of 20,5 mm2/s or less, measured at 40 oC.
om det är ett kolväte med kinematisk viskositet på högst 20,5 mm2/s vid 40 oC.
Substances in Category 1 include but are not limited to certain hydrocarbons, turpentine and pine oil.
Exempel på ämnen som ingår i kategori 1 är vissa kolväten, terpentin och tallolja.
Classification when data are available for the complete mixture
Klassificering om det finns data om blandningen som helhet
A mixture is classified in Category 1 based on reliable and good quality human evidence.
En blandning ska klassificeras i kategori 1 på grundval av tillförlitliga humandata av god kvalitet.
Classification when data are not available for the complete mixture: bridging principles
Klassificering om det inte finns data om blandningen som helhet: överbryggningsprinciper
Where the mixture itself has not been tested to determine its aspiration toxicity, but there are sufficient data on the individual ingredients and similar tested mixtures to adequately characterise the hazard of the mixture, these data shall be used in accordance with the bridging principles set out in section 1.1.3.
Om blandningen i sig inte har testats med avseende på aspirationstoxicitet men det finns tillräckligt med data om de enskilda beståndsdelarna och liknande testade blandningar för att korrekt definiera farorna med blandningen, ska dessa data användas i enlighet med de överbryggningsprinciper som beskrivs i avsnitt 1.1.3.
However, in the case of application of the dilution bridging principle, the concentration of aspiration toxicant(s) shall be 10 % or more.
När det gäller överbryggningsprinciper för utspädning ska emellertid koncentrationen av de farliga ämnena vara minst 10 %.
Classification when data are available for all components or only some components of the mixture
Klassificering om det finns data om alla beståndsdelar eller om endast en del beståndsdelar i blandningen
A mixture which contains a total of 10 % or more of a substance or substances classified in Category 1, and has a kinematic viscosity of 20,5 mm2 /s or less, measured at 40 oC, shall be classified in Category 1.
Blandningar som innehåller sammanlagt 10 % eller mer av ett ämne eller ämnen som klassificerats i kategori 1 och har en kinematisk viskositet på högst 20,5 mm2 /s uppmätt vid 40 oC ska klassificeras i kategori 1.
In the case of a mixture which separates into two or more distinct layers, one of which contains 10 % or more of a substance or substances classified in Category 1 and has a kinematic viscosity of 20,5 mmo /s or less, measured at 40 oC, then the entire mixture is classified in Category 1.
Blandningar som skiktar sig i två eller fler separata skikt, av vilka det ena innehåller minst 10 % av ett eller flera ämnen som klassificerats i kategori 1 och har en kinematisk viskositet på högst 20,5 mm2 /s uppmätt vid 40 oC, ska klassificeras i kategori 1.
Label elements shall be used for substances or mixtures meeting the criteria for classification in this hazard class in accordance with Table 3.10.2.
Ämnen och blandningar som uppfyller kriterierna för klassificering i denna faroklass ska märkas i enlighet med tabell 3.10.2.
Table 3.10.2
Tabell 3.10.2
Aspiration toxicity label elements
Märkning för aspirationstoxicitet
May be fatal if swallowed and enters airways
H304: Kan vara dödligt vid förtäring om det kommer ner i luftvägarna
PART 4: ENVIRONMENTAL HAZARDS
DEL 4: MILJÖFAROR
Hazardous to the aquatic environment
Farligt för vattenmiljön
Definitions and General Considerations
Definitioner och allmänna överväganden
Acute aquatic toxicity means the intrinsic property of a substance to be injurious to an organism in a short-term exposure to that substance.
akut toxicitet i vattenmiljön: ett ämnes inneboende förmåga att skada en organism vid en kortvarig exponering för ämnet.
Availability of a substance means the extent to which this substance becomes a soluble or disaggregate species.
tillgänglighet: den omfattning i vilken detta ämne kan bli lösligt eller obundet.
For metal availability, the extent to which the metal ion portion of a metal (Mo) compound can disaggregate from the rest of the compound (molecule).
När det gäller metaller är tillgängligheten beroende på i vilken grad metalljoner kan frigöras från resten av ämnet (molekylen).
Bioavailability (or biological availability) means the extent to which a substance is taken up by an organism, and distributed to an area within the organism.
biotillgänglighet (eller biologisk tillgänglighet): den omfattning i vilken ett ämne tas upp av en organism och sprids till ett visst område i organismen.
It is dependent upon physico-chemical properties of the substance, anatomy and physiology of the organism, pharmacokinetics, and route of exposure.
Biotillgängligheten beror på ämnets fysikalisk-kemiska egenskaper, organismens anatomi och fysiologi, farmakokinetik samt exponeringsväg.
Availability is not a prerequisite for bioavailability.
Tillgänglighet är ingen förutsättning för biotillgänglighet.
Bioaccumulation means the net result of uptake, transformation and elimination of a substance in an organism due to all routes of exposure (i.e. air, water, sediment/soil and food).
bioackumulering: nettoresultatet vad gäller upptag, omvandling och eliminering av ett ämne i en organism där alla exponeringsvägar är medräknade (t.ex. luft, vatten, sediment/mark och livsmedel).
Bioconcentration means the net result of uptake, transformation and elimination of a substance in an organism due to waterborne exposure.
biokoncentration: nettoresultatet vad gäller upptag, omvandling och eliminering av ett ämne i en organism genom exponering via vatten.
Chronic aquatic toxicity means the intrinsic property of a substance to cause adverse effects to aquatic organisms during exposures which are determined in relation to the life-cycle of the organism.
kronisk toxicitet i vattenmiljön: ett ämnes inneboende förmåga att orsaka skadliga effekter på vattenlevande organismer i samband med exponering som bestäms i förhållande till organismens livscykel.
Degradation means the decomposition of organic molecules to smaller molecules and eventually to carbon dioxide, water and salts.
nedbrytning: organiska molekylers sönderdelning i mindre molekyler och slutligen till koldioxid, vatten och salter.
Basic elements
Grundläggande faktorer
Hazardous to the Aquatic Environment is differentiated into:
Farligt för vattenmiljön delas in i
Acute aquatic hazard;
akut fara (för vattenmiljön),
Chronic (long term) aquatic hazard.
fara för skadliga långtidseffekter (för vattenmiljön).
The basic elements used for classification for aquatic environmental hazards are:
De Grundelementen för klassificering med avseende på effekter på vattenmiljön är
Acute aquatic toxicity;
akut toxicitet i vattenmiljön,
Potential for or actual bioaccumulation;
potentiell bioackumulerbarhet eller faktisk bioackumulering,
Degradation (biotic or abiotic) for organic chemicals; and
nedbrytning (biotisk eller kemisk) av organiska kemikalier, och
Chronic aquatic toxicity.
kronisk toxicitet i vattenmiljön.
Preferably data shall be derived using the standardised test methods referred to in Article 8(3).
Data ska helst härledas med hjälp av de standardiserade testmetoderna i artikel 8.3.
In practice data from other standardised test methods such as national methods shall also be used where they are considered as equivalent.
I praktiken ska data från andra testmetoder, som nationella metoder, också användas om de kan betraktas som likvärdiga.
Where valid data are available from non-standard testing and from non-testing methods, these shall be considered in classification provided they fulfil the requirements specified in section 1 of Annex XI to Regulation (EC) No 1907/2006.
Om det finns giltiga data från icke-standardiserade test eller från metoder utan testning ska dessa övervägas vid klassificeringen förutsatt att de uppfyller kraven i avsnitt 1 i bilaga XI till förordning (EG) nr 1907/2006.
In general, both freshwater and marine species toxicity data are considered suitable for use in classification provided the test method used are equivalent.
Toxicitetsdata för både marina arter och sötvattensarter betraktas i regel som lämpliga för klassificeringsändamål, förutsatt att de testmetoder som använts är likvärdiga.
Where such data are not available classification shall be based on the best available data.
Om det inte föreligger några sådana uppgifter ska klassificeringen baseras på bästa föreliggande data.
See also Part 1.
Se även del 1.
Classification of substances and mixtures for environmental hazards requires the identification of the hazards they present to the aquatic environment.
När ämnen och blandningar klassificeras med avseende på miljöeffekter är det nödvändigt att kartlägga deras fara för vattenmiljön.
The aquatic environment is considered in terms of the aquatic organisms that live in the water, and the aquatic ecosystem of which they are part.
Med vattenmiljön avses här både de vattenlevande organismerna och det akvatiska ekosystem som de är en del av.
The basis, therefore, of the identification of hazard is the aquatic toxicity of the substance or mixture, although this shall be modified by taking account of further information on the degradation and bioaccumulation behaviour, if appropriate.
Faran identifieras därför utifrån ämnets eller blandningens toxicitet i vattenmiljön, även om denna vid behov ska ändras genom att ytterligare information om nedbrytning och bioackumulering beaktas.
While the classification system applies to all substances and mixtures, it is recognised that for special cases the Agency will issue guidance.
Även om klassificeringssystemet gäller alla ämnen och blandningar kommer kemikaliemyndigheten att utarbeta en vägledning för särskilda fall.
The core classification system for substances consists of one acute classification category and three chronic classification categories.
Klassificeringssystemet för ämnen utgörs i princip av en kategori för akut fara och tre kategorier för fara för skadliga långtidseffekter.
The acute and the chronic classification categories are applied independently.
Klassificeringskategorierna för akut fara respektive fara för skadliga långtidseffekter tillämpas oberoende av varandra.
The criteria for classification of a substance in acute Category 1 are defined on the basis of acute aquatic toxicity data only (EC50 or LC50).
Kriterierna för att klassificera ett ämne akut 1 baseras enbart på data om akut toxicitet i vattenmiljön (EC50 eller LC50).
The criteria for classification of a substance into the chronic categories combine two types of information, i.e. acute aquatic toxicity data and environmental fate data (degradability and bioaccumulation data).
Kriterierna för att klassificera ett ämne i någon av kategorierna för fara för skadliga långtidseffekter kombinerar två typer av information, nämligen dels data om akut toxicitet i vattenmiljön och dels data om nedbrytbarhet och bioackumulering.
The system also introduces a ‘safety net’ classification (referred to as Chronic Category 4) for use when the data available do not allow classification under the formal criteria but there are nevertheless some grounds for concern (see example in table 4.1.0).
Systemet innehåller också en kategori som utgör ett slags skyddsnät (kronisk 4) att användas när tillgängliga uppgifter inte medger en klassificering enligt de formella kriterierna men det ändå finns viss anledning till oro (se exempel i tabell 4.1.0).
The system for classification recognises that the core intrinsic hazard to aquatic organisms is represented by both the acute and chronic toxicity of a substance.
Genom klassificeringssystemet klargörs det att ett ämnes inneboende fara för vattenlevande organismer utgörs av både den akuta faran och faran för skadliga långtidseffekter.
Separate hazard categories are defined for both properties representing a gradation in the level of hazard identified.
För båda egenskaperna definieras separata farokategorier som representerar en gradering av den identifierade faronivån.
The lowest of the available toxicity values shall normally be used to define the appropriate hazard category(ies).
Normalt sett ska det lägsta av de föreliggande toxicitetsvärdena användas för att definiera lämplig farokategori.
There are circumstances, however, when a weight of evidence approach is appropriate.
Under vissa omständigheter bör emellertid en sammanvägd bedömning användas.
The principal hazard of a ‘hazardous to the aquatic environment’ substance is defined by chronic toxicity, although acute toxicity at L(E)C50 levels ≤ 1 mg/l are also considered hazardous.
Den viktigaste faran med ett ämne som är farligt för vattenmiljön är faran för skadliga långtidseffekter, men akut toxicitet vid L(E)C50-nivåer ≤ 1 mg/l också betraktas som farlig.
The intrinsic properties of a lack of rapid degradability and/or a potential to bioconcentrate in combination with acute toxicity are used to assign a substance to a chronic (long term) hazard category.
De inneboende egenskaper som bedöms för att tillskriva ett ämnes fara för skadliga långtidseffekter är akut toxicitet i kombination med brist på förmåga att brytas ner snabbt och/eller en potential att biokoncentrera.
Substances with acute toxicities well below 1 mg/l contribute as components of a mixture to the toxicity of the mixture even at a low concentration and shall normally be given increased weight in applying the summation of classification approach (see note 1 of Table 4.1.0 and 4.1.3.5.5).
Ämnen som orsakar akut toxicitet vid halter klart under 1 mg/l bidrar, som komponenter i en blandning, till blandningens toxicitet även vid låga koncentrationer och ska normalt sett ges ökad betydelse då sammanräkningsmetoden används (se anmärkning 1 till tabell 4.1.0 och punkt 4.1.3.5.5).
The criteria for classifying and categorising substances as ‘hazardous to the aquatic environment’ are summarised in Table 4.1.0.
I tabell 4.1.0 nedan sammanfattas kriterierna för att klassificera och kategorisera ämnen som farliga för vattenmiljön.
Classification categories for hazardous to the aquatic environment
Klassificeringskategorier för klassen ”farligt för vattenmiljön”
Acute (short-term) aquatic hazard
Akut fara (för vattenmiljön)
96 hr LC50 (for fish)
96 h LC50 (för fisk)
≤ 1 mg/l and/or
≤1 mg/l och/eller
48 hr EC50 (for crustacea)
48 h EC50 (för kräftdjur)
72 or 96 hr ErC50 (for algae or other aquatic plants)
72 eller 96 h ErC50 (för alger eller andra vattenväxter)
≤ 1 mg/l.
≤1 mg/l. (anm.
Chronic (long-term) aquatic hazard
Fara för skadliga långtidseffekter (för vattenmiljön)
≤ 1 mg/l
≤ 1 mg/l (anm.
and the substance is not rapidly degradable and/or the experimentally determined BCF ≥ 500 (or, if absent, the log Kow ≥ 4).
och ämnet är inte snabbt nedbrytbart och/eller den experimentellt fastställda BCF ≥ 500 (eller, om värdet på BCF saknas, används log Kow ≥ 4).
Chronic Category 2
Kategori: kronisk 2
> 1 to ≤ 10 mg/l and/or
>1 to ≤10 mg/l och/eller
> 1 to ≤ 10 mg/l
>1 to ≤10 mg/l (anm.
and the substance is not rapidly degradable and/or the experimentally determined BCF ≥ 500 (or, if absent, the log Kow ≥ 4), unless the chronic toxicity NOECs are > 1 mg/l.
och ämnet är inte snabbt nedbrytbart och/eller den experimentellt fastställda BCF ≥ 500 (eller, om värdet på BCF saknas, används log Kow ≥ 4), såvida inte NOEC-värden för kronisk toxicitet är > 1 mg/l.
Chronic Category 3
Kategori: kronisk 3
> 10 to ≤ 100 mg/l and/or
>10 to ≤100 mg/l och/eller
> 10 to ≤ 100 mg/l
>10 to ≤100 mg/l (anm.
and the substance is not rapidly degradable and/or the experimentally determined BCF ≥ 500 (or, if absent, the log Kow ≥ 4) unless the chronic toxicity NOECs are > 1 mg/l.
och ämnet är inte snabbt nedbrytbart och/eller den experimentellt fastställda BCF ≥ 500 (eller, om värdet på BCF saknas, används log Kow ≥ 4), såvida inte NOEC-värden för kronisk toxicitet är > 1 mg/l.
‘Safety net’ classification
”Skyddsnät”
Chronic Category 4
Kategori: kronisk 4
Cases when data do not allow classification under the above criteria but there are nevertheless some grounds for concern.
Används när det inte är möjligt att klassificera enligt ovanstående kriterier, men det ändå finns viss anledning till oro.
This includes, for example, poorly soluble substances for which no acute toxicity is recorded at levels up to the water solubility (note 3), and which are not rapidly degradable and have an experimentally determined BCF ≥ 500 (or, if absent, a log Kow ≥ 4), indicating a potential to bioaccumulate, will be classified in this category unless other scientific evidence exists showing classification to be unnecessary.
Hit hör exempelvis svårlösliga ämnen för vilka ingen akut toxicitet registrerats vid nivåer upp till vattenlöslighet (anm. 3), och som inte är snabbt nedbrytbara och vars experimentellt fastställda BCF ≥ 500 (eller, om det inte finns något värde, log Kow ≥ 4), vilket tyder på en potential att bioackumulera. Sådana ämnen kommer att klassificeras i denna kategori såvida det inte finns andra vetenskapliga belägg som visar att det inte behövs någon klassificering.
Such evidence includes chronic toxicity NOECs > water solubility or > 1 mg/l, or evidence of rapid degradation in the environment.
Dessa belägg är t.ex. NOEC-värden för kronisk toxicitet > vattenlöslighet eller > 1 mg/l, eller belägg för att ämnet är snabbt nedbrytbart i miljön.
When classifying substances as Acute Category 1 and/or Chronic Category 1 it is necessary at the same time to indicate an appropriate M-factor (see table 4.1.3).
När ett ämne klassificeras akut 1 och/eller kronisk 1 är det samtidigt nödvändigt att ange lämplig multiplikationsfaktor (M-faktor) (se tabell 4.1.3).
Classification shall be based on the ErC50 [= EC50 (growth rate)].
Klassificeringen ska baseras på värdet för ErC50 [= EC50 (tillväxthastighet)].
In circumstances where the basis of the EC50 is not specified or no ErC50 is recorded, classification shall be based on the lowest EC50 available.
Om grunden till EC50-värdet inte anges eller inget ErC50-värde registrerats ska klassificeringen baseras på de lägsta tillgängliga EC50-värdet.
‘No acute toxicity’ is taken to mean that the L(E)C50(s) is/are above the water solubility.
”Ingen akut toxicitet” betyder att L(E)C50-värdet/värdena ligger över vattenlösligheten.
Also for poorly soluble substances, (water solubility < 1 mg/l), where there is evidence that the acute test does not provide a true measure of the intrinsic toxicity.
Detta gäller också svårlösliga ämnen (vattenlöslighet < 1 mg/l) där det finns belägg för att testet avseende akut toxicitet inte ger ett riktigt mått på den inneboende toxiciteten.
Aquatic toxicity
Toxicitet i vattenmiljön