natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It has four wholly-owned subsidiaries.
Företaget har fyra helägda dotterbolag.
The ownership of the company is spread over some 1264 shareholders of which 9 investment companies or other legal persons hold 60 % and the remaining 40 % are split between 1255 shareholders, none of which holds more than 1 % [4].
Företagets ägs av cirka 1264 aktieägare; nio investeringsföretag eller andra juridiska personer äger 60 % av aktierna och de återstående 40 % är fördelade mellan 1255 aktieägare av vilka ingen innehar mer än 1 % [4].
In the years leading up to the granting of aid, Javor Pivka experienced financial difficulties.
Under åren innan stödet beviljades drabbades Javor Pivka av ekonomiska svårigheter.
The main financial and operating indicators are given in the table below:
De viktigaste finansiella och driftsmässiga indikatorerna anges i tabellen nedan:
Financial indicators for Javor Pivka
Finansiella indikatorer för Javor Pivka
Indicator (in SIT thousands) [5]
Indikator (i tusen tolar) [5]
Inventories finished goods, work in progress
Lager (färdiga varor och varor under arbete)
Cumulative profit/loss
Kumulativ vinst/förlust
To overcome its difficulties, Javor Pivka submitted a restructuring plan for the period 2004-2008 to the Ministry of Economy in April 2004.
I syfte att åtgärda svårigheterna lämnade Javor Pivka i april 2004 en omstruktureringsplan för perioden 2004–2008 till finansministeriet.
The company stated that its difficulties were due to a lack of competitiveness in the face of imports from low-cost producers in developing countries on its traditional export markets (in particular Germany and USA).
Företaget konstaterade att svårigheterna beror på bristande konkurrenskraft på företagets traditionella exportmarknader (särskilt Tyskland och Förenta staterna) mot importen från lågkostnadsproducenter i utvecklingsländerna.
In order to meet this competition and return to viability, Javor Pivka identified a need to increase productivity through technological modernisation and reduction of costs, and to reposition itself in more high-margin niches and on new geographical markets.
Javor Pivka konstaterade att företaget, för att kunna bemöta denna konkurrens och återfå lönsamheten, måste öka produktiviteten genom teknisk modernisering och kostnadsminskning och ompositionering i lönsammare nischer och på nya geografiska marknader.
To this end, the restructuring programme provided for the following measures:
Med detta som mål omfattade omstruktureringsprogrammet följande åtgärder:
Technological restructuring: This entailed a full modernisation of outdated equipment and production programmes.
Teknisk omstrukturering: Denna omfattade en fullständig modernisering av föråldrad utrustning och föråldrade produktionsmetoder.
The objective was not to increase capacity but to increase productivity and to meet the demands of customers by introducing new products and adapting to ecological manufacturing standards.
Syftet var inte bara att öka kapaciteten utan även att öka produktiviteten och bemöta kundernas krav genom att införa nya produkter och ekologiska tillverkningsnormer.
New production facilities would also allow the company to move away from intermediate products to more highly processed goods with a higher added value (in particular in the plywood programme).
Med hjälp av de nya produktionsresurserna skulle företaget också kunna frångå halvfabrikat och inrikta sig på produkter som är förädlade i högre grad och som har ett högre mervärde (särskilt inom området plywood).
The cost for this part of the restructuring plan were to be met to 50 % by bank credits backed up by a guarantee provided by the Slovenian state, and for the remaining 50 % by Javor Pivka's own funds.
Kostnaderna för denna del av omstruktureringsplanen skulle täckas enligt följande: 50 % genom ett banklån med statlig garanti och återstående 50 % från Javor Pivkas egna medel.
Restructuring of the workforce: This part of the plan provided for the reduction of the workforce by some 100 redundancies (entitled to severance pay) and for training of the remaining 700 to adapt their skills to the new demands of the restructuring programme.
Omstrukturering av personalen: Denna del av planen omfattade en minskning av personalen genom cirka 100 uppsägningar (med rätt till avgångsvederlag) och utbildning för de återstående 700 anställda för att anpassa deras färdigheter till de nya kraven enligt omstruktureringsprogrammet.
Review of commercial strategy: Another element of the restructuring plan was to adapt to changes in demand and competition on the company's old markets by repositioning itself on new, more lucrative niche markets and by entering new markets (Russia, particularly targeted for furniture, and South-East Europe).
Översyn av affärsstrategin: Ett annat inslag i omstruktureringsplanen var att anpassa företaget till förändringar i efterfrågan och konkurrensen på företagets tidigare marknader genom en ompositionering på nya och lönsammare nischmarknader och inträde på nya marknader (Ryssland, särskilt i fråga om möbler, och sydöstra Europa).
As regards the products, the company intended to shift its focus towards more finished plywood, special plywood for the building industry and, in the furniture sector, specialist chairs for hospitals, retirement homes and other such facilities.
I fråga om produkter avsåg företaget att byta inriktning mot plywood som är förädlad i högre grad, specialplywood för byggnadsindustrin och, inom möbelsektorn, specialstolar för sjukhus, ålderdomshem och liknande köpare.
Re-organisation of company structures: The return to viability will also require some re-organisation of the company (e.g. merging subsidiaries and improving the supervision of costs by centralizing the business functions sales, purchasing and finance).
Omorganisering av företagets strukturer: För återställning av lönsamheten krävdes också en viss omorganisering av företaget (t.ex. fusion av dotterbolag och förbättring av kostnadskontrollen genom centralisering av försäljning, inköp och ekonomiska funktioner).
Costs for these measures were to be covered entirely from Javor Pivka's own resources.
Kostnaderna för dessa åtgärder skulle täckas helt med Javor Pivkas egna medel.
Financial restructuring: Insufficient liquidity led to mounting liabilities and rising financial charges.
Finansiell omstrukturering: Den bristande likviditeten ledde till växande skulder och ökande finansieringskostnader.
The purpose of the financial restructuring was to adapt the company’s sources of financing and its repayment schedules to secure its current and long-term payment capability.
Syftet med den finansiella omstruktureringen var att anpassa företagets finansieringskällor och återbetalningsprogram så att den löpande och långsiktiga betalningsförmågan kunde återställas.
The activities were to focus on rescheduling debt, reducing interest rates, extending repayment deadlines and obtaining a moratorium on repayment of principal.
Åtgärderna skulle inrikta sig på skuldsanering, lägre räntesatser, förlängda återbetalningsfrister och uppskov med återbetalning av kapitalbeloppet.
Restructuring costs
Omstruktureringskostnader och deras finansiering
The table below gives an overview of the costs of the restructuring and its financing [6]:
I tabell 2 finns en översikt av hur omstruktureringskostnaderna ska finansieras. [6]
Restructuring costs and financing
Omstruktureringskostnader och deras finansiering
Funds required (in thousand SIT)
Nödvändiga medel (i tusen tolar)
Market restructuring
Omstrukturering av marknaden
Restructuring of workforce
Omstrukturering av personalen
Organisational restructuring
Organisatorisk omstrukturering
The main element of support from state resources is public guarantees covering loans in the amount of SIT 1100000000 intended to finance Javor Pivka's technological restructuring.
Stödet från staten består i huvudsak av statliga garantier för lån som uppgår till 1100000000 tolar som tagits i syfte att finansiera Javor Pivkas tekniska omstrukturering.
As collateral for the guarantees, the Slovenian authorities received a mortgage on assets belonging to Javor Pivka to a value corresponding to the amount covered by the guarantees, i.e. SIT 1100000000 (approx. EUR 4584000).
Som säkerhet för garantierna fick de slovenska myndigheterna en inteckning på Javor Pivkas tillgångar till ett värde som motsvarar det belopp som täcks av garantierna, dvs. 1100000000 tolar (cirka 4584000 euro).
In addition, aid was given in the form of a grant of SIT 382250000 (approx. EUR 1592000) for the costs of the restructuring of the workforce.
Dessutom beviljades stöd i form av ett bidrag på 382250000 tolar (cirka 1592000 euro) för kostnaderna för omstrukturering av personalen.
This aid will contribute to both the severance pays for the redundant workers and for the training costs of those workers who are kept on.
Detta stöd ska täcka avgångsvederlag för uppsägningar och kostnaderna för utbildning av de anställda som blir kvar.
Slovenia submitted that Javor Pivka would contribute SIT 2119650000 (approx. EUR 8832000) towards the restructuring, corresponding to 53,7 % of the total costs.
Slovenien uppgav att Javor Pivka skulle bidra med 2119650000 tolar (cirka 8832000 euro) för omstruktureringen, vilket motsvarar 53,7 % av totalkostnaderna.
Market situation
Marknadssituation
Javor Pivka is producing the following products, for which it has the indicated market shares at EU level (figures refer to 2003, and the CN numbers refer to the Combined Nomenclature):
Javor Pivka tillverkar följande produkter, med de marknadsandelar i EU som anges nedan (uppgifterna gäller 2003 och KN-numret är en varukod enligt kombinerade nomenklaturen):
Shuttering panels (CN 441840): 3,91 %
Paneler (KN 441840): 3,91 %
Plywood panels (CN 4412): 0,18 %
Plywood (KN 4412): 0,18 %
Veneer (CN 4408): 0,22 %
Faner (KN 4408): 0,22 %
Wood chairs (CN 940161 + 940169 + 94019030): 0,08 %
Stolar av trä (KN 940161 + 940169 + 94019030): 0,08 %
The aggregated Javor Pivka market share in its product range on the EU-25 market was 0,21 % in 2003.
Javor Pivkas sammanlagda marknadsandel på sitt produktområde inom EU-25 uppgick 2003 till 0,21 %.
REASONS FOR OPENING THE PROCEDURE UNDER ARTICLE 88(2) EC
SKÄL TILL ATT INLEDA FÖRFARANDET ENLIGT ARTIKEL 88.2 I EG-FÖRDRAGET
As indicated above, the Slovenian authorities did not notify the measures in favour of Javor Pivka.
Som konstateras ovan anmälde de slovenska myndigheterna inte de stöd som beviljades till förmån för Javor Pivka.
In its letter of 16 May 2006 opening the procedure under Article 88(2) EC, the Commission explained in detail why the measures in question would constitute new aid which should be notified on the basis of Article 88 EC and assessed under Article 87 EC.
I sin skrivelse av den 16 maj 2006 om att inleda förfarandet enligt artikel 88.2 i EG-fördraget redogjorde kommissionen närmare för varför åtgärderna i fråga utgör nytt stöd som ska anmälas enligt artikel 88 i EG-fördraget och bedömas enligt artikel 87 i EG-fördraget.
In addition, the Commission expressed doubts on the aid's compatibility with the common market, and in particular with the Community Guidelines on aid for rescue and restructuring of firms in difficulty of 1999 [7] (hereinafter ‘the guidelines’) on the following grounds:
Kommissionen betvivlade också att stödet är förenligt med den gemensamma marknaden, särskilt när det gäller gemenskapens riktlinjer om stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter 1999 [7] (nedan kallade riktlinjerna) på grund av följande:
The Commission had doubts whether Javor Pivka was eligible for restructuring aid under the guidelines.
Kommissionen hyste tvivel om huruvida Javor Pivka var berättigat till omstruktureringsstöd enligt riktlinjerna.
In particular, the Commission, questioned whether it was ‘in difficulty’ within the meaning of the guidelines as its poor performance in 2003 could be an exceptional occurrence rather than part of a trend.
Kommissionen ifrågasatte särskilt huruvida företaget var ”i svårigheter” i den mening som avses i riktlinjerna, eftersom det dåliga resultatet för 2003 kunde vara en tillfällighet och inte del av en trend.
In addition, the Commission questioned whether Javor Pivka belonged to a larger business group and whether it could not obtain the necessary funds from its owners.
Kommissionen var inte heller säker på om Javor Pivka tillhörde en större affärsgrupp och om företaget inte kunde få de nödvändiga medlen från ägarna.
It was not clear how the company was to restore its long term viability since the Commission had not been provided with sufficient data to assess the assumptions of future performance under the restructuring plan.
Det stod inte klart hur företaget kunde återställa sin lönsamhet på lång sikt, eftersom kommissionen inte hade fått tillräckliga uppgifter för bedömning av framtida resultat genom omstruktureringsplanen.
No market analysis was provided to justify the absence of compensatory measures.
Kommissionen hade inte mottagit någon marknadsanalys som kunde motivera avsaknaden av kompenserande åtgärder.
The Commission also had doubts whether the aid was limited to the minimum necessary because it was unclear whether Javor Pivka had provided a significant own contribution to its restructuring costs as it was unclear how the own funds were to be sourced.
Kommissionen hyste också tvivel om huruvida stödet var begränsat till vad som är nödvändigt, eftersom kommissionen inte var säker på huruvida Javor Pivka hade tillhandahållit ett betydande eget bidrag till omstruktureringskostnaderna, då det var oklart var de egna medlen skulle komma från.
Finally, the Commission requested information on all other aids granted to Javor Pivka in 2004 in order to ensure that it had not received any previous rescue and restructuring aid, in which case the ‘one time, last time’ condition set out in point 48-51 of the guidelines might bar it from receiving such aid again.
Kommissionen begärde upplysningar om allt annat stöd som 2004 hade beviljats Javor Pivka, för att kunna slå fast att företaget inte tidigare hade mottagit stöd till undsättning och omstrukturering, i vilket fall engångsvillkoret som beskrivs i punkterna 48–51 i riktlinjerna kunde utgöra hinder för att företaget kan få sådant stöd på nytt.
In the course of the formal proceedings, Slovenia has made in substance the following comments.
Under det formella förfarandets gång inkom Slovenien med följande synpunkter.
New aid, or aid granted before accession
Nytt stöd eller stöd som beviljats före anslutningen
Slovenia insisted that the favourable opinion of the inter-ministerial expert commission amounted, for all practical purposes, to a decision to grant the aid which was binding on the Slovenian state.
Slovenien hävdade att beslutet om att bevilja stöd, som var bindande för den slovenska staten, antogs på grundval av ett gynnsamt yttrande från den slovenska expertkommittén.
Since this decision was adopted on 6 April 2004, i.e. before Slovenia’s accession to the European Union, and since the aid no longer applied after the accession, Slovenia considered that it was aid granted before accession to which the provisions of Articles 87 and 88(3) EC do not apply.
Eftersom beslutet fattades den 6 april 2004, dvs. innan Slovenien anslöt sig till EU och eftersom stödet inte längre tillämpades efter anslutningen, ansåg Slovenien att det gällde stöd som beviljades före anslutningen och som inte omfattades av bestämmelserna i artikel 87 och artikel 88.3 i EG-fördraget.
The notion of company ‘in difficulty’
Begreppet ”företag i svårigheter”
Slovenia showed, submitting i.a. the performance indicators in table 1 above, that Javor Pivka featured several of the characteristics of a company in difficulty, and that this was not only an isolated occurrence in 2003 but a trend which could be distinguished over four years (2000-2003).
Slovenien påvisade, bl.a. genom att tillhandahålla de resultatindikatorer som anges i tabell 1, att Javor Pivka uppvisade flera egenskaper hos ett företag i svårigheter och att detta inte enbart var en isolerad företeelse under 2003 utan en trend som kunde ses över fyra år (2000–2003).
In this respect, Slovenia pointed out that Javor Pivka failed to increase its net sales revenue over the period in question.
I detta hänseende påpekade Slovenien att Javor Pivka inte lyckades öka sina nettointäkter under den berörda perioden.
The operating result was negative throughout the period, except for 2000, and the losses increased between 2001 and 2003.
Rörelseresultatet var negativt under hela perioden, utom för 2000, och förlusterna ökade mellan 2001 och 2003.
The current losses in 2003 were close to half the company’s share capital.
Förlusterna för 2003 var nära hälften av företagets aktiekapital.
The return on sales, equity and assets was negative and deteriorated continuously 2001-2003.
Avkastningen från försäljning, kapital och tillgångar var negativ och försämrades kontinuerligt mellan 2001 och 2003.
Free cash flow from operations fell over the period and was negative in 2003.
Det fria kassaflödet från verksamheten minskade under perioden och var negativt för 2003.
This negative trend culminated in Javor Pivka being under a large threat of bankruptcy in 2003.
Denna negativa trend kulminerade i att Javor Pivka 2003 var allvarligt konkurshotat.
Javor Pivka’s ownership
Javor Pivkas ägare
Slovenia clarified the ownership structure of Javor Pivka with reference to the particularities of the privatisation model applied by Slovenia after the end of the Communist regime.
Slovenien redogjorde för Javor Pivkas ägandestruktur med hänvisning till särdragen hos den privatiseringsmodell som Slovenien tillämpade efter kommunistregimens slut.
Slovenia applied the peculiar notion that the capital of companies had no identifiable owners, neither private nor public, but was ‘social capital’ which belonged to the population at large.
Under kommunistregimen tillämpade Slovenien ett särskilt koncept som gick ut på att företagens kapital inte innehades av identifierbara ägare, varken privata eller offentliga, utan att kapitalen ägdes av allmänheten i form av ett ”socialt kapital”.
The privatisation process sought to transform this abstract concept into clearer ownership structures by means of ownership certificates which were distributed to the population.
Genom privatiseringsprocessen ville man omvandla detta abstrakta koncept till klarare ägandestrukturer med hjälp av ägarcertifikat som delades ut bland befolkningen.
These certificates could be exchanged against shares in formerly ‘social’ companies.
Dessa certifikat kunde sedan bytas ut mot aktier i de tidigare ”socialt ägda” företagen.
In this process, an important role was played by so-called authorised investment companies (known under the acronym ‘PID’) and administration companies (‘DZU’) which were set up to allow private investors to pool their certificates.
Under denna process hade så kallade auktoriserade investeringsföretag (kända under akronymen ”PID”) och förvaltningsföretag (”DZU”) en viktig roll. Dessa företag instiftades för att privata investerare skulle kunna samla sina certifikat i en gemensam fond.
These were then transformed by the PIDs into shares in various privatised companies, whereas the individual investors in return received shares in the PID, rather than in the privatised companies directly (the PID acting somewhat in the manner of an investment fund).
Därefter omvandlade PID-företagen certifikaten till aktier i olika privatiserade företag samtidigt som de enskilda investerarna i sin tur fick aktier i PID-företaget i stället för direkta aktier i de privatiserade företagen (dvs. PID-företagen fungerade till viss del som investeringsfonder).
However, the PIDs had no freely available funds (the currency of their investments being the certificates) and lacked the professional skills and experience to take an active part in corporate governance.
PID-företagen hade dock inga fritt tillgängliga medel (investeringens ”valuta” bestod av ägarcertifikaten) och de saknade kompetens och erfarenhet av aktivt deltagande i företagsledning.
As a result, they have been passive owners who take little or no part in the management of the companies they own.
Företagen har därför fungerat som passiva ägare som knappt eller inte alls deltar i ledningen av de företag som de äger.
Such passive investors make up a large part of the ownership of Javor Pivka (some 44 % of share capital).
En stor del av Javor Pivkas ägare (cirka 44 % av aktiekapitalet) utgörs av sådana passiva ägare.
They have no fresh capital to invest in the company.
De har inget nytt kapital att investera i företaget.
Indeed, when the restructuring programme was established, all institutional owners were invited to participate in the refinancing but none responded.
När omstruktureringsprogrammet fastställdes inbjöds alla institutionella ägare att delta i omfinansieringen men det fanns inget intresse.
Another 40 % of the share capital is split amongst 1255 small shareholders making it at least 80 % of Javor Pivka’s ownership which is not actively managed.
En andel på 40 % är fördelad mellan 1255 små aktieägare, vilket innebär att minst 80 % av Javor Pivkas ägare inte aktivt deltar i ledningen.
On this point, Slovenia explained that the projections on Javor Pivka's performance under the restructuring plan and its consequent return to viability had been based on market analyses incorporated in the restructuring plan, sales forecasts in the company’s various segments and market research.
På denna punkt förklarade Slovenien att prognoserna för Javor Pivkas resultat inom ramen för omstruktureringsplanen och den efterföljande återställningen av lönsamheten baserade sig på marknadsanalyserna i omstruktureringsplanen, försäljningsprognoser för företagets olika segment och marknadsundersökningar.
To show the reliability of these forecasts, Slovenia submitted complementary additional information.
Som bevis på prognosernas tillförlitlighet lämnade Slovenien ytterligare kompletterande upplysningar.
In particular, Slovenia accounted for the sources of the data on which the projections were based and submitted sales projections for the years 2004-2006 broken down by specific articles within the company's product range.
Slovenien redogjorde särskilt för källorna till de uppgifter som prognoserna baserade sig på och lämnade försäljningsprognoser för 2004–2006 uppdelade efter specifika produkter inom företagets produkturval.
On this point, Slovenia argued that no compensatory measures were necessary since, in view of Javor Pivka’s negligible market share, there is no undue distortion of competition.
På denna punkt hävdade Slovenien att det inte behövdes några kompenserande åtgärder eftersom det med hänvisning till Javor Pivkas försumbara marknadsandel inte förekommer någon otillbörlig snedvridning av konkurrensen.
In addition, Slovenia argued that the need for compensatory measures must be assessed with due account to the fact that Javor Pivka is located in an area eligible for regional aid pursuant to Article 87(3)(a) EC (see point 54 of the guidelines).
Slovenien hävdade dessutom att behovet av kompenserande åtgärder måste utvärderas med tillräcklig hänsyn till det faktum att Javor Pivka är beläget i ett område som är berättigat till regionstöd enligt artikel 87.3 a i EG-fördraget (se punkt 54 i riktlinjerna).
Own contribution
Eget bidrag
Slovenia specified the sources of Javor Pivka’s own contributions as set out in the table in paragraph 18 above.
Slovenien redogjorde för källorna till Javor Pivkas eget bidrag som det läggs fram i tabellen i punkt 18.
Finally, on this point, Slovenia advised the Commission that Javor Pivka had received state aid for energy saving measures.
På denna punkt underrättade Slovenien kommissionen om att Javor Pivka hade fått statligt stöd för energibesparande åtgärder.
The aid was given under a scheme to promote renewable sources of energy, effective use of energy and co-generation of heat and electricity.
Detta stöd beviljades inom ramen för ett program för att främja förnybara energikällor, effektiv energianvändning och kraftvärmeproduktion.
The aid was granted on 1 September 2003 and paid out on 19 February 2004.
Stödet beviljades den 1 september 2003 och betalades ut den 19 februari 2004.