natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Commission takes the view that, in the light of French tax rules, restricting the tax credit to undertakings thus defined is inherent in the condition of being a taxable person in France for the purposes of corporation tax and is, therefore, justified by the tax nature of the aid measure.
Kommissionen anser att skatteavdragets begränsning till att gälla de företag som definieras på detta sätt är en följd av de franska reglerna om skatteplikt i Frankrike i fråga om bolagsskatt och därmed är berättigad på grund av stödåtgärdens skattemässiga utformning.
The Commission can conclude, therefore, that the aid measure does not infringe the provisions of the Treaty in areas other than State Aid.
Kommissionen konstaterar alltså att stödåtgärden inte innebär någon överträdelse av EG-fördraget i fråga om andra områden än statligt stöd.
Second, regarding the compatibility of the measure with the Community State Aid rules, the Commission notes that the French authorities notified the measure under Article 87(3)(d) of the Treaty.
När det gäller åtgärdens förenlighet med gemenskapsbestämmelserna för statligt stöd konstaterar kommissionen att de franska myndigheterna anmälde åtgärden i enlighet med artikel 87.3 d i EG-fördraget.
As the Commission indicated in its decision to initiate the procedure, the compatibility of this measure with that Article should be examined on the basis of the following questions:
Precis som kommissionen angav i sitt beslut om att inleda förfarandet måste åtgärdens förenlighet med den artikeln analyseras med utgångspunkt i följande frågor:
Is the measure geared to achieving a genuine objective of promoting culture?
Är åtgärdens syfte verkligen att främja kulturen?
Is the measure designed in such a way as to achieve its cultural objective?
Är åtgärden utformad på ett sådant sätt att det kulturella målet kan uppfyllas?
In particular:
Framför allt måste följande frågor besvaras:
Is it an appropriate instrument or are there other, more appropriate instruments?
Är åtgärden ett lämpligt instrument eller finns det andra, mer ändamålsenliga instrument?
Does it have a sufficient incentive effect?
Är åtgärden tillräckligt stimulerande?
Is it proportional?
Är åtgärden proportionerlig?
Could the same result not be achieved with less aid?
Går det att uppnå samma resultat med mindre stöd?
Are the distortions of competition and the effects on trade limited in such a way that the overall aid assessment is positive?
Är snedvridningen av konkurrensen och inverkan på handeln begränsad, så att stödets effekt som helhet är positivt?
Existence of a cultural objective
Förekomsten av ett kulturellt mål
On the general question as to whether video games can be regarded as cultural products, the Commission would note that Unesco recognises the video game industry as a cultural industry and the role it plays in the field of cultural diversity [14].
När det gäller den övergripande frågan om huruvida videospel kan betraktas som kulturella produkter konstaterar kommissionen att Unesco erkänner videospelsbranschens kulturella karaktär, liksom dess betydelse för den kulturella mångfalden [14].
It also takes note of the arguments put forward by certain third parties and by the French authorities, and in particular those according to which video games can act as a vehicle for images, values and themes that reflect the cultural environment in which they are created and may act on the ways of thinking and the cultural references of users, especially among young people.
Kommissionen har också tagit del av de argument som vissa tredje parter och de franska myndigheterna har fört fram, nämligen att videospel kan förmedla bilder, värderingar och teman som avspeglar den kulturella miljö där de utvecklas och kan ha ett inflytande på användarnas tankesätt och kulturella referenser, framför allt på de yngre åldersgrupperna.
It would also note in this connection that Unesco has adopted the Convention on the Protection and Promotion of the Diversity of Cultural Expressions [15].
Kommissionen konstaterar också i sammanhanget att Unesco har antagit en konvention om främjande av och skydd för mångfalden av kulturella uttryck [15].
In addition, the Commission takes note of the increasingly wide dissemination of video games among the different age categories and socio-professional categories as well as among men and women.
Dessutom noterar kommissionen att videospel får en allt större spridning i olika åldersgrupper, sociala grupper och yrkeskategorier och även bland kvinnor och män.
It transpires that the main objective of video games is to provide interactive entertainment, as stressed by the ISFE.
Det verkar som om videospelens främsta syfte är att ge interaktiv underhållning, vilket påpekas av ISFE.
However, this does not prevent certain video games from also having a cultural dimension, as in the case of certain theatrical forms where interaction with the public also takes place.
Detta hindrar emellertid inte att vissa videospel också kan ha en kulturell dimension, så som är fallet med vissa teaterformer där det också förekommer samspel med publiken.
Similarly, the fact that video games can be regarded as software rather than as audiovisual products in no way affects the fact that some of them can also be regarded as cultural products within the meaning of Article 87(3)(d) of the Treaty.
Det faktum att videospel kan betraktas som programvaror snarare än audiovisuella produkter utesluter inte heller att vissa spel också kan betraktas som kulturella produkter i enlighet med artikel 87.3 d i EG-fördraget.
It has to be concluded, therefore, that certain video games may constitute cultural products [16].
Vissa videospel kan alltså vara kulturella produkter [16].
In any event, this was explicitly recognised in the decision to initiate the procedure [17].
Detta erkändes för övrigt tydligt i beslutet om att inleda förfarandet [17].
The Commission would also note that, like any derogation from the general rule spelt out in Article 87(1), the derogation in Article 87(3)(d), must be interpreted in a restrictive fashion.
Kommissionen konstaterar också att den möjlighet till undantag som medges genom artikel 87.3 d måste tolkas restriktivt, precis som alla undantag till den generella regel som fastställs i artikel 87.1.
And so for the production of cinematographic and audiovisual works, the Commission communication to the Council, the European Parliament, the Economic and Social Committee and the Committee of the Regions on certain legal aspects relating to cinematographic and other audiovisual works states that, for this derogation to apply, ‘Each Member State must ensure that the content of the aided production is cultural according to verifiable national criteria (in compliance with the application of the subsidiarity principle)’ [18].
För att detta undantag ska tillämpas för sektorerna för produktion av biofilm och audiovisuella verk fastställs därför i kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om vissa rättsliga aspekter på biofilm och annan audiovisuell produktion att ”[v]arje medlemsstat måste säkerställa att innehållet i den produktion som beviljas stöd är kulturellt i enlighet med kontrollerbara nationella kriterier (enligt tillämpning av subsidiaritetsprincipen)” [18].
This principle must be applied in the present case and it should, therefore, be ascertained that the French authorities have drawn up verifiable national criteria for ensuring that the video games eligible for the tax credit have a cultural content.
Denna princip bör tillämpas i det här fallet och det måste kontrolleras att de franska myndigheterna har utarbetat nationella principer som går att kontrollera och som gör det möjligt att garantera att videospel som är berättigade till skatteavdraget har ett kulturellt innehåll.
It is precisely because it had doubts about the criteria initially applied by the French authorities that the Commission initiated the investigation procedure in respect of the tax credit.
Det var för att kommissionen tvivlade på att de villkor som de franska myndigheterna ursprungligen tillämpade uppfyllde dessa krav som den inledde undersökningsförfarandet i fråga om detta skatteavdrag.
The new selection test should, therefore, be examined in order to check whether it is consistent with the principle set out in recital 65.
Det nya urvalstestet bör analyseras för att kontrollera om det uppfyller kravet i skäl 65.
To be eligible, a video game must obtain at least 14 out of 22 points.
För att berättiga till stöd måste ett videospel få minst 14 poäng av 22.
In line with the reasoning applied by the Commission in its Decision of 22 November 2006 concerning State Aid N 461/2005 (the UK Film Tax Incentive decision) [19], it is necessary to identify among the different criteria involved in the selection test those that can be regarded as relevant when it comes to assessing the cultural content of video games and to ensure that the number of points attached to these criteria is sufficient to ensure that the content of eligible video games can be regarded as cultural within the meaning of Article 87(3)(d) of the Treaty.
I enlighet med kommissionens resonemang i sitt beslut av den 22 november 2006 om statligt stöd N 461/2005 (i fortsättningen kallat ”UK Film Tax Incentive”) [19], måste man identifiera vilka av de olika kriterierna i urvalstestet som är relevanta för att bedöma det kulturella innehållet i videospelen och säkerställa att det antal poäng som tilldelas för dessa kriterier är tillräckliga för att garantera att innehållet i stödberättigande videospel kan betraktas som kulturellt i enlighet med artikel 87.3 d i EG-fördraget.
The first part of the test contains two criteria relating to heritage and may be regarded as having a cultural content.
Den första delen av testet innehåller två kriterier i fråga om kulturarv och kan betraktas som relevant för det kulturella innehållet.
This is clearly the case with the criterion for which four points are awarded if the game is an adaptation of a recognised work of Europe’s historical, artistic or scientific heritage.
Detta är uppenbart fallet för det kriterium som ger 4 poäng när spelet är en adaptation av ett erkänt verk inom det europeiska historiska, konstnärliga och vetenskapliga kulturarvet.
The criterion for which two points are awarded if the game takes its inspiration from a film, an audiovisual, literary or artistic work or a European cartoon strip has a less pronounced cultural content since it depends on the cultural level of the work on which the video game draws.
Det kriterium som ger 2 poäng när spelet är inspirerat av en film, ett audiovisuellt, litterärt eller konstnärligt verk eller en europeisk tecknad serie har ett mindre starkt kulturellt innehåll eftersom det är beroende av den kulturella nivån på det verk som inspirerat videospelet.
This is, however, reflected in the smaller number of points attached to this criterion, which is therefore proportional and can consequently be accepted.
Detta avspeglas dock i att detta kriterium ger färre poäng och alltså är proportionerligt. Detta kriterium kan alltså vara kvar.
The second part of the test awards up to two points depending on the originality of the video game.
Den andra delen av testet kan ge upp till 2 poäng för originalitet.
Account is taken of the scenario and of the creativity of the graphic and sound environment.
Här tas hänsyn till originaliteten i scenario och kreativiteten i fråga om den grafiska och ljudmässiga utformningen.
It transpires that the creativity in audiovisual products is generally regarded as an important aspect of products with a cultural content.
Kreativitet i audiovisuella produkter tycks i allmänhet betraktas som en viktig del av kulturella produkter.
Moreover, creativity is an essential part of the definition of cultural expressions given in the Unesco Convention on the Protection and Promotion of the Diversity of Cultural Expressions [20].
Dessutom är kreativitet ett avgörande inslag i definitionen av kulturella uttryck i Unescos konvention om främjande av och skydd för mångfalden av kulturella uttryck [20].
Furthermore, use of the criterion of ‘original creation’ is advocated by the Conseil supérieur de la propriété littéraire et artistique (CSPLA) in France in order to distinguish a multimedia work from software [21].
För övrigt rekommenderar det franska rådet för litterära och konstnärliga rättigheter (Conseil supérieur de la propriété littéraire et artistique) att kriteriet ”originellt verk” ska användas för att skilja ett multimedieverk från ett dataprogram [21].
Lastly, the simulation carried out by the French authorities also shows that this is a genuinely selective criterion since only 13 video games out of the 74 manufactured in France in 2005 and 2006 were awarded one or two points.
Slutligen visade de franska myndigheternas simulering att detta kriterium verkligen är selektivt, eftersom endast 13 videospel av de 74 produkterna i Frankrike 2005 och 2006 fick 1–2 poäng.
This is a reflection of the effectiveness of this criterion in achieving the cultural objective being pursued.
Detta visar att kriteriet är effektivt när det gäller att uppfylla det kulturella målet.
The third part of the test is entitled ‘cultural content’.
Den tredje delen av testet kallas ”kulturellt innehåll”.
The criterion which awards three points to video games based on a narration can be regarded as a cultural criterion: it requires the video game to be based on a scenario and a story, thereby excluding pure simulation games (e.g. sport or combat games), the cultural nature of which would be debatable.
Kriteriet som ger 3 poäng till videospel som bygger på en berättelse kan betraktas som kulturellt: det innebär att videospelet ska bygga på ett scenario och en historia, vilket utesluter rena simuleringsspel (idrott eller strider, t.ex.) där det kulturella innehållet kan ifrågasättas.
Preference can thus be given here to video games which are closer to films and the cultural content of which thus seems more evident.
Detta gör det möjligt att gynna videospel som mera liknar film och där det kulturella innehållet är mer uppenbart.
The criterion that awards two points to video games with a production budget 50 % of which is devoted to artistic expenditure may also be regarded as a relevant cultural criterion in that it is an indication of the special importance attached in the production of a video game to the design, scenario, dialogue and music, which are important aspects of any conclusion to the effect that, overall, a video game has a cultural content.
Det kriterium som ger 2 poäng till videospel där 50 % av produktionsbudgeten går till konstnärliga kostnader kan också betraktas som ett relevant kulturellt kriterium: detta visar att videospelsproduktionen lägger särskild vikt vid design, scenario, dialog och musik, som är viktiga inslag för att avgöra att ett videospel som helhet har ett kulturellt innehåll.
With such a criterion, therefore, preference can be give to such games as opposed to those that are more technical, such as sports games or games of pure simulation, where the cultural aspect is less evident.
Detta kriterium gör det alltså möjligt att gynna dessa spel jämfört med spel som är mer tekniska, t.ex. idrottsspel eller rena simuleringsspel där det kulturella innehållet inte är lika framträdande.
The aforementioned Unesco Convention also refers to the artistic dimension when defining cultural content [22].
I Unescos konvention om främjande av och skydd för mångfalden av kulturella uttryck hänvisas också till den konstnärliga aspekten för att definiera ett kulturellt innehåll [22].
ISFE has expressed doubts that 50 % of a game’s production expenditure can be artistic in nature, stressing that software expenditure generally accounts for 70 % of production costs.
ISFE ifrågasatte att 50 % av produktionskostnaderna skulle kunna bestå av konstnärliga kostnader och underströk att programvarukostnader i allmänhet utgör 70 % av produktionskostnaderna.
This argument does not call into question but, on the contrary, would reinforce the validity of the criterion in so far as it would provide confirmation that this criterion makes for a stricter selection of video games.
Detta argument påverkar inte giltigheten i detta kriterium, utan stärker det snarare, eftersom det bekräftar att kriteriet gör det möjligt att göra ett strängare urval av videospel.
In any event, the Commission would note that the difference between the figures provided by ISFE and the assertion by the French authorities that certain games can be characterised by artistic expenditure that accounts for more than 50 % of production costs can be explained by the different types of expenditure included.
Kommissionen noterar emellertid att skillnaden i de siffror som ISFE har lämnat och de franska myndigheternas påstående att vissa spel utmärks av att de har konstnärliga kostnader som utgör mer än 50 % av produktionskostnaderna kan förklaras genom de olika kostnadstyper som tas med i beräkningen.
For instance, expenditure eligible for the tax credit corresponds only to the expenditure on conception and creation.
Kostnader som berättigar till skatteavdrag motsvarar alltså enbart utformnings- och utvecklingskostnaderna.
It does not include all the production expenditure and excludes, for example, expenditure on debugging and downstream testing, and this might have the effect of increasing the share of artistic expenditure.
De tar inte hänsyn till de totala produktionskostnaderna och utesluter t.ex. kostnader för felsökning och tester, vilket kan innebära att de konstnärliga kostnadernas andel ökar.
It should also be pointed out that the French authorities provided precise examples of detailed budgets for video game manufacturing which show clearly that artistic expenditure may account for the bulk of expenditure.
Dessutom bör det påpekas att de franska myndigheterna har lämnat specifika exempel med detaljerade budgetar för videospelsproduktioner som tydligt visar att de konstnärliga kostnaderna kan utgöra den största andelen.
This is also corroborated by the comments from certain third parties, including APOM, which stresses that the creative features of a video game nowadays play a preponderant and substantial part in the works concerned and that the technological and software features are simply tools at the service of these creative features and, on average, account for only a small proportion of the cost price.
Detta bekräftas också av synpunkterna från vissa tredje parter, t.ex. APOM, som understryker att de kreativa delarna i ett videospel i dag är dominerande och viktiga delar av verken, att de tekniska och programvarumässiga delarna endast är verktyg för skapandet och i genomsnitt endast utgör en begränsad andel av självkostnadspriset.
Lastly, the Commission notes that so-called software expenditure can fluctuate with the console cycles and may indeed be higher at the beginning of a cycle.
Kommissionen konstaterar slutligen att de s.k. programvarukostnaderna kan variera beroende på de olika spelkonsolernas livscykler och att de kan vara högre i början av livscykeln.
For the reasons set out above, the criterion based on the share of artistic expenditure in the budget appears as a relevant criterion for assessing the cultural content of video games in the case under review.
Av de anledningar som beskrivs ovan kan kriteriet som bygger på de konstnärliga kostnadernas andel av budgeten i det här fallet betraktas som relevant för att bedöma ett videospels kulturella innehåll.
The criterion awarding one point if the game deals with political, social or cultural issues of relevance to European citizens and/or reflects values specific to European societies is itself also relevant in so far as those values are the expression of Europe’s cultural identities.
Kriteriet som kan ge 1 poäng om ett spel handlar politiska, sociala eller kulturella problemställningar som är relevanta för EU-medborgarna och/eller avspeglar de europeiska samhällenas särskilda värderingar är också relevant i den utsträckning dessa problemställningar är ett uttryck för de kulturella identiteterna i EU.
As regards the two language criteria (original version of the scenario in French, and original version of the game published in at least three languages of the European Union, including French), which award two points in total, it should first be noted that they are virtually always met in the case of the games covered by the simulation presented by the French authorities and that, in this respect, they are relatively non-discriminatory.
När det gäller de båda språkliga kriterierna (spelbibelns originalversion på franska, och originalversionen av spelet utgiven på minst tre EU-språk, inklusive franska), som kan ge högst två poäng, måste det först och främst påpekas att dessa kriterier nästan alltid uppfylldes av de spel som ingick i den simulering som de franska myndigheterna gjorde och att de i detta sammanhang alltså är förhållandevis lite diskriminerande.
Second, certain reservations can be expressed regarding their actual relevance when it comes to assessing the cultural content of a video game.
För det andra går det att göra vissa reservationer i fråga om deras relevans när det gäller att bedöma ett videospels kulturella innehåll.
Without in any way challenging the fundamental cultural importance of language, it would seem that this plays a less essential role in the cultural nature of a video game than, for example, in the case of a film or a book.
Utan att på något sätt ifrågasätta språkets grundläggande kulturella betydelse verkar det som om detta är mindre viktigt för ett videospels kulturella egenskaper än t.ex. för film eller böcker.
It would seem that the language of a video game can be changed without affecting the integrity of the work, something which is not the case with the dubbing of a film or the translation of a book.
Det tycks i själva verket vara möjligt att ändra språket i ett videospel utan att påverka verkets integritet, vilket inte är fallet när det gäller dubbning av en film eller översättning av en bok.
The fourth part of the selection test comprises the criteria linked to the location of expenditure and the nationality of the creative collaborators.
Den fjärde delen av testet omfattar kriterier som handlar om kostnadernas lokalisering och medarbetarnas nationalitet.
Although the contribution made by European creative collaborators may have an indirect effect on the European cultural nature of a video game, the location- and nationality-related criteria still have no direct link to the cultural content of eligible video games given the characteristics peculiar to the video game sector.
Även om europeiska upphovsmän indirekt kan ha betydelse för ett videospels europeiska kulturella karaktär har dessa lokaliserings- och nationalitetskriterier ingen direkt koppling till det kulturella innehållet i de stödberättigande videospelen med hänsyn till videospelssektorns särskilda egenskaper.
In its ‘UK Film Tax Incentive’ decision, the Commission came to the same conclusions regarding similar criteria applied by the UK authorities in connection with a tax credit scheme.
Kommissionen drog samma slutsatser i sitt beslut ”UK Film Tax Incentive” i fråga om liknande kriterier som tillämpades av de brittiska myndigheterna i samband med en bestämmelse om skatteavdrag.
The fifth part of the test comprises the criteria related to editorial and technological innovation, which are more directly concerned with the software components of video games, the non-cultural nature of which has, in any case, been underscored by ISFE.
Den femte delen av testet omfattar kriterier som har att göra med redaktionella och tekniska innovationer. Detta är mer direkt kopplat till de programvarumässiga komponenterna i videospel, vilket ISFE för övrigt betonar inte är en kulturell egenskap.
This argument can be accepted and there is no reason to regard these criteria as being relevant when it comes to assessing the cultural content of eligible video games.
Detta argument är giltigt och dessa kriterier bör inte betraktas som relevanta för att bedöma stödberättigande videospels kulturella innehåll.