natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Court also found that the municipality would be hurt if it would have to stop all activities related to GNA, while UPC would not significantly suffer from the preparatory activities undertaken by Amsterdam.
Enligt domstolen skulle kommunens intressen skadas om allt arbete stoppades i samband med GNA, medan UPC inte skulle uppleva någon betydande nackdel av kommunens förberedande arbeten.
By letter of 5 March 2007, UPC asked the Commission for access to confidential information submitted by the Dutch authorities and to set up a ‘data room’ [11] procedure for the measure at hand, in order to be able to assess the Dutch authorities’ claims to substantiate their complaint further.
Genom en skrivelse av den 5 mars 2007 begärde UPC i syfte att motivera sitt klagomål ytterligare hos kommissionen att få tillgång till konfidentiell information som inlämnats av de nederländska myndigheterna samt att ett ”data room” [11]-förfarande skulle anordnas för att företaget skulle kunna undersöka de nederländska myndigheternas påståenden.
By letter of 26 March 2007, the Commission informed UPC that the State aid procedures do not foresee access for third parties to the requested confidential information or for setting up a ‘data room’ procedure.
Genom en skrivelse av den 26 mars 2007 meddelade kommissionen UPC att statsstödsförfarandenas bestämmelser inte medger berörda parter tillgång till den efterfrågade konfidentiella informationen eller ”data room”-förfaranden.
The Dutch authorities responded by letter registered on 16 March 2007 to the Commission’s decision to open the formal investigation procedure.
De nederländska myndigheterna bemötte genom en skrivelse, som registrerades den 16 mars 2007, kommissionens beslut om att inleda ett formellt granskningsförfarande (nedan kallat beslutet om att inleda ett förfarande).
After several exchanges of correspondence between the Commission and the Dutch authorities on confidentiality issues, the public version of the opening decision was sent to the complainants on 23 April 2007 and published in the Official Journal of the European Union [12].
Efter någon skriftväxling mellan kommissionen och de nederländska myndigheterna i fråga om konfidentialitetsfrågan sändes den offentliga versionen av beslutet om att inleda ett förfarande den 23 april 2007 till de klagande och offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning [12].
Following the opening of procedure, the Commission received comments from five interested parties, namely from Liberty Global/UPC [13], Com Hem [14], Ono [15], France Telecom [16] and another party which requested anonymity [17].
Efter det att förfarandet inletts mottog kommissionen synpunkter från fem berörda parter, nämligen Liberty Global/UPC [13], Com Hem [14], Ono [15], France Telecom [16] och ytterligare en part som önskar förbli anonym [17].
By letter registered on 30 July 2007, the Commission forwarded the third party comments to the Dutch authorities.
Genom en skrivelse, registrerad den 30 juli 2007, sände kommissionen dessa berörda parters synpunkter till de nederländska myndigheterna.
The authorities submitted their observations by letter dated on 17 September 2007.
De nederländska myndigheterna svarade genom en skrivelse av den 17 september 2007.
The Commission services met with representatives of Liberty Global/UPC on 5 July 2007 and with the Dutch authorities on 5 November 2007.
Kommissionens avdelningar träffade företrädare för Liberty Global/UPC den 5 juli 2007 och de nederländska myndigheterna den 5 november 2007.
The Dutch authorities submitted additional information on 9 November 2007 and on 12 November 2007.
De nederländska myndigheterna sände ytterligare upplysningar den 9 och 12 november 2007.
The municipality of Amsterdam decided in 2004 to investigate the possibility of investing in a fibre-to-the-home (FttH) electronic communications access network [18].
Amsterdams kommun beslöt 2004 att undersöka möjligheterna till en investering i ett FTTH-accessnät för elektronisk kommunikation [18] (Citynet Amsterdam).
Following reports, market analyses and preliminary contacts with potential investors, the municipality decided formally in December 2005 on the said investment and the conditions under which such an investment would take place.
Efter rapporterna, marknadsundersökningarna och de första kontakterna med potentiella investerare beslöt kommunen i december 2005 officiellt att börja med investeringen och fastställa villkoren för hur investeringen skulle kunna göras.
The planned FttH network in Amsterdam will serve 37000 households in Amsterdam in the districts of Zeeburg, Osdorp and Oost-Watergraafsmeer, which comprise together about 10 % of the city of Amsterdam.
Det planerade fiberaccessnätet i Amsterdam ska betjäna 37000 hushåll i Amsterdam och i kommundelarna Zeeburg, Osdorp och Oost-Watergraafsmeer, som tillsammans utgör ungefär 10 % av Amsterdams kommun.
The municipality of Amsterdam also expressed its long-term ambition to extend the project to other parts of Amsterdam, with up to 400000 household connections altogether.
Kommunen har även tillkännagivit att den på lång sikt vill utvidga projektet till andra delar staden, med sammanlagt upp till 400000 anslutna hushåll.
However, this potential extension is not part of the project under assessment.
Denna eventuella utvidgning ingår dock inte i det här bedömda projektet.
The three-layer model
Treskiktsmodellen
The project in Amsterdam is based on a ‘three-layer model’ as outlined below.
Amsterdamprojektet bygger på en modell med tre skikt som återges schematiskt i figur 1.
Simplified overview of the Citynet Amsterdam project
Förenklad översikt över projektet Citynet Amsterdam
The first layer is the so-called ‘passive network infrastructure’, which includes ducts, fibre and street cabinets.
Det första skiktet är den så kallade ”passiva nätinfrastrukturen” och omfattar kabelrör, fiberkablar och gatuskåp för utrustning.
This passive infrastructure is activated by means of telecommunications equipment (the second or ‘active layer’) by a wholesale operator managing and maintaining the network and providing wholesale services to retail operators.
Denna passiva infrastruktur aktiveras med telekommunikationsutrustning (det andra eller ”aktiva skiktet”) med hjälp av en operatör i grossistledet som administrerar och underhåller nätet och erbjuder grossisttjänster till operatörer i detaljistledet.
The active layer includes the management, control and maintenance systems necessary to operate the network, such as switches, routers or splitters.
Det aktiva skiktet innefattar administrations-, kontroll- och underhållssystem som är nödvändiga för att driva nätet, exempelvis växlar, router och splitter.
The wholesale operator will provide an open, non-discriminatory access to retail operators to offer television, broadband, telephony and other Internet-based services to end customers (third or ‘retail layer’).
Operatören i grossistledet ger operatörerna i detaljistledet öppen och icke-diskriminerande tillgång för deras utbud av televisions-, bredband- och telefonitjänster och andra Internettjänster riktat till slutanvändarna (det tredje skiktet eller ”tjänsteskiktet”).
In order to be able to provide these services, retail service providers will have to invest, inter alia, in equipment, procure content and operate their own service platform (maintenance, customer care, and billing).
För att kunna erbjuda dessa tjänster måste leverantörerna av detaljisttjänster bl.a. investera i utrustning, skaffa fram innehåll samt driva en egen tjänsteplattform (underhåll, kundvård och fakturering).
The stakeholders of the project
Deltagarna i projektet
The passive infrastructure will be owned and managed by the partnership Glasvezelnet Amsterdam cv (‘GNA’) [19], whose shareholders are the municipality of Amsterdam, two private investors, namely ING Real Estate (hereinafter: ‘ING RE’) [20] and Reggefiber [21], and five subsidiaries of social housing corporations [22].
Ägare och förvaltare av den passiva infrastrukturen blir partnerskapet Glasvezelnet Amsterdam CV (nedan kallat GNA) [19], vari ingår som aktieägare Amsterdams kommun, två privata investerare, ING Real Estate (nedan kallat ING RE) [20] och Reggefiber [21], liksom fem dotterföretag till kommunala bostadsbolag [22].
A cooperation agreement (‘Samenwerkingsovereenkomst’) was signed by the parties on 11 April 2006 and the investment agreement (‘CV-overeenkomst’) was signed on 26 May 2006.
Den 11 april 2006 slöt parterna ett samarbetsavtal och investeringsavtalet (”CV-overeenkomst”) undertecknades den 26 maj 2006.
The municipality of Amsterdam invests EUR 6 million, ING RE and Reggefiber invest each EUR 3 million, three social housing corporations invest each EUR 1,5 million and two housing corporations invest each EUR 750000 [23].
Amsterdams kommun investerar 6 miljoner euro, ING RE och Reggefiber vardera 3 miljoner euro, tre kommunala bostadsbolag var och en 1,5 miljoner euro och två kommunala bostadsbolag vardera 750000 euro [23].
The passive infrastructure of GNA will be activated and operated by BBned [26] on the basis of a contract between GNA and BBned of […].
GNA:s passiva nät ska aktiveras och drivas av BBned [26], på grundval av ett kontrakt mellan GNA och BBned som slöts den […].
The necessary investments to provide wholesale access will have to be undertaken by BBned.
BBned kommer att vara tvunget att göra de investeringar som behövs för att erbjuda tillgång till nätet för grossister.
BBned will lease fibre from GNA and have the — […] [27] — right to provide wholesale transport and related services to retail operators at its own risk.
BBned ska hyra fiber från GNA och ha […] [27] rätt att erbjuda överföring i grossistledet och därmed sammanhängande tjänster till operatörerna i detaljistledet på egen risk.
It will pay a fee per household connected to GNA for the use of the passive network.
För användningen av det passiva nätet ska BBned betala en ersättning per hushåll som är anslutet till GNA.
The wholesale operator will provide open, non-discriminatory access to retail operators to offer TV, telephony and broadband Internet access services.
Operatören i grossistledet ska obehindrat erbjuda icke diskriminerande tillgång till operatörer i detaljistledet som tillhandahåller tjänster på områdena television, telefoni och bredband/Internetåtkomst.
The services offered via the new network will compete with existing offers of cable and telecommunications companies such as KPN and UPC.
De tjänster som kommer att erbjudas via det nya nätet ska konkurrera med det befintliga utbudet från kabel- och telekommunikationsföretag som t.ex. KPN och UPC.
Based on publicly available information, it appears that BBNed has already contracted with several retail service providers who have started to offer ‘triple play’ services [28] on the GNA fibre network to end users.
På grundval av en offentliga källa förefaller BBned ha slutit kontrakt med olika leverantörer av detaljisttjänster som redan börjat leverera ”triple play”-tjänster [28] via GNA-nätet till slutanvändarna.
The Commission notes that BBned is also active, through its affiliated companies Pilmo and Bbeyond, at retail level.
Kommissionen noterar att BBned också är verksamt på detaljistnivå via sina dotterföretag Pilmo och Bbeyond.
GROUNDS FOR INITIATING THE FORMAL INVESTIGATION PROCEDURE
III SKÄL TILL ATT ETT FORMELLT GRANSKNINGSFÖRFARANDE INLEDDES
On 20 December 2006, the Commission decided to initiate the formal investigation procedure as the Dutch authorities did not provide sufficient evidence for the Commission to conclude on the conformity of the investment by the city of Amsterdam in GNA with the MEIP.
Den 20 december 2006 beslöt kommissionen att inleda ett formellt granskningsförfarande eftersom ofullständigt bevismaterial inkommit från de nederländska myndigheterna för bedömningen av om Amsterdams kommuns investering i GNA överensstämmer med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi.
The Commission considered it necessary to open the formal investigation procedure both for substantial and for procedural [29] reasons.
Kommissionen ansåg det såväl av materiella som av formella [29] skäl vara nödvändigt att inleda ett formellt granskningsförfarande.
In particular, the Commission was not convinced that the investment of the municipality of Amsterdam in GNA had been ‘concomitant’, i.e. it was performed at the same time with the private investments by ING RE and Reggefiber.
Kommissionen var framför allt inte övertygad om att Amsterdams kommuns investering i GNA hade ägt rum ”samtidigt”, dvs. vid samma tidpunkt som de privata investeringarna från ING RE och Reggefiber.
Moreover, the Commission was not convinced that the terms and conditions of the investment by the municipality of Amsterdam in GNA were equal to the terms and conditions under which the other parties have invested.
Dessutom var kommissionen inte säker på att villkoren för Amsterdams kommuns investering i GNA var desamma som villkoren för övriga parters investeringar.
These concerns derived primarily from the fact that the municipality of Amsterdam spent money on the Citynet project before the establishment of GNA (so-called ‘pre-investments’) [30].
Dessa betänkligheter föranleddes främst av att Amsterdams kommun bidrog med pengar till Citynet-projektet innan GNA hade bildats (de s.k. förhandsinvesteringarna) [30].
Based on the preliminary assessment, the Commission had also doubts with regard to the feasibility of GNA’s business plan.
På grundval av den preliminära undersökningen betvivlade kommissionen även om GNA:s affärsplan verkligen var genomförbar.
Thus it was not possible at that stage to exclude the presence of State aid.
Det var således vid den tidpunkten inte möjligt att utesluta inslag av statligt stöd.
Taking also into account these difficulties encountered, the impact of potential State aid on the investments of private operators, the opening of procedure was also justified because the Dutch authorities did not submit to the Commission all information necessary to assess the project.
Bortsett från dessa svårigheter och effekten av eventuellt statligt stöd på de privata parternas investeringar motiverades förfarandet likaså av att de nederländska myndigheterna inte gett kommissionen alla upplysningar som behövdes för att kunna bedöma projektet.
Finally, the Commission initiated the formal investigation procedure also in order to give the Dutch authorities and third parties the opportunity to submit their comments on its provisional assessment of the measure described and to make available to the Commission any relevant information related to the measure.
Kommissionen inledde också slutligen det formella granskningsförfarandet för att ge de nederländska myndigheterna och berörda parter tillfälle att redogöra för sina synpunkter på kommissionens preliminära bedömning av den beskrivna åtgärden och att meddela eventuell relevant information angående åtgärden.
COMMENTS SUBMITTED BY THIRD PARTIES
IV SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER
UPC submitted its comments by letter registered on 17 July 2007.
UPC sände sin synpunkter i en skrivelse som inkom den 17 juli 2007.
UPC’s submission reiterates its position expressed before the Commission decision to initiate proceedings [31] according to which the business plan of the Citynet project is based on unrealistic economic assumptions, in particular regarding penetration rates and wholesale prices, hence the business plan does not appear to be commercially viable.
Företaget vidhöll häri ståndpunkten att det redan före kommissionens beslut om att inleda ett förfarande [31] hade tillkännagett att Citynet-projektets affärsplan byggde på orealistiska ekonomiska hypoteser, framför allt i fråga om penetrationsgrad och grossistpriser, och att affärsplanen således inte föreföll kommersiellt hållbar.
To substantiate this claim, UPC submitted a report prepared by a consultancy firm, RBB Economics, which updates other reports prepared by the same consultancy on the issue [32] submitted before the opening of the formal investigation [33].
För att underbygga denna ståndpunkt lämnade UPC in en rapport från en konsultfirma, RBB Economics, som utgör en àjourförd version av andra rapporter utarbetade av samma firma i denna fråga [32]. Rapporten lades fram innan det formella granskningsförfarandet inleddes [33].
As regards the commercial viability of the project, UPC argues that the new fibre network would not enable operators to offer significantly different services from the services offered by the current operators.
När det gäller projektets kommersiella hållbarhet hävdar UPC att det nya fibernätet inte sätter operatörerna i stånd att erbjuda några betydande andra tjänster än de som redan levereras av de nuvarande operatörerna.
Consequently, and taking into account that the broadband penetration in the areas to be covered by GNA has already reached 65 % of the households, the new fibre network would fail to attract enough customers for its services to make its business plan viable.
Med hänsyn till att bredbandspenetrationen i de av GNA betjänade stadsdelarna redan uppgår till 65 % av hushållen, skulle det nya nätet inte kunna attrahera tillräckligt många användare för att göra affärsplanen lönsam.
To support this argument, UPC submitted figures concerning the overall churn rates [34] for its own cable network concerning the areas where GNA is already providing [35] triple play services.
För att understödja detta argument lade UPC fram uppgifter beträffande det totala bortfallet av kunder [34] för det egna kabelnätet i de områden där GNA redan erbjuder ”triple play”-tjänster [35].
The churn figures cover the periods from 1 January 2006 to 1 June 2007 in the areas where the GNA network is being deployed.
Detta bortfall avser perioden 1 januari 2006–1 juni 2007 i de områden där GNA-nätet ska byggas.
The maximum churn figures indicate that UPC’s penetration rates for analogue cable TV, Internet access, telephony or digital TV in the concerned areas were stable, and were even increasing for Internet access.
De maximala kundbortfallssiffrorna visar att UPC:s penetration i fråga om analog kabel-TV, Internetanslutning, telefoni och digital television var stabil i de aktuella områdena, och till och med ökade något i fråga om Internetanslutning.
Therefore, UPC observes that there are no indications that there was a marked decrease of penetration due to the presence of GNA.
UPC påpekar därför att det inte finns några tecken på att det på grund av GNA:s närvaro var fråga om någon tydlig nedgång av penetrationsgraden.
In addition, UPC argues that the successful fibre deployments in the Dutch towns of Nuenen and Hillegom [36] brought forward by the Dutch authorities cannot be considered as a proper comparison with the Amsterdam project, as these projects allegedly received significant subsidies from the Dutch Ministry of Economic Affairs, the networks are jointly owned by the inhabitants and the operators, the projects are relatively small [37], and existing broadband operators only offered basic broadband services in both towns.
Vidare påstår UPC att den framgångsrika fiberkabelutbyggnaden i de nederländska orterna Nuenen och Hillegom [36], som de nederländska myndigheterna hänvisat till, inte utan vidare kan jämföras med projektet i Amsterdam eftersom dessa projekt ska ha fått betydande stöd från det nederländska ekonomiministeriet, nätet ägs gemensamt av invånarna och operatörerna, projekten är tämligen småskaliga [37] och de redan befintliga bredbandsoperatörerna bara erbjöd allmänna bredbandstjänster på de båda orterna.
This was in contrast with the situation in Amsterdam, where high speed offers are available on the existing cable and telecommunications networks.
Detta i motsats till situationen i Amsterdam, där snabba tjänster redan erbjuds via de befintliga kabel- och telekommunikationsnäten.
According to UPC, as GNA’s business plan is unlikely to be realistic, the investment of the Amsterdam municipality in GNA is not in line with the MEIP and amounts to State aid.
Eftersom GNA:s affärsplan enligt UPC sannolikt inte är realistisk rimmar Amsterdams kommuns investering i GNA illa med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi och utgör statligt stöd.
By reference to the Commission’s decision in the Appingedam case [38], UPC also reiterates its prior position that any State aid involved in the project cannot be considered compatible with the Treaty as it would be neither necessary nor proportionate.
Under åberopande av kommissionens beslut i Appingedam-ärendet [38] upprepar UPC vidare sin tidigare ståndpunkt att något statligt stöd till projektet inte kan anses vara förenligt med fördraget eftersom det varken är nödvändigt eller proportionellt.
Furthermore, UPC also expresses doubts as to whether the public investment in GNA is made on equal terms with the investments of the other shareholders of GNA.
Vidare hyser UPC tvivel om huruvida den offentliga investeringen i GNA ägt rum på samma villkor som GNA:s övriga aktieägares investeringar.
UPC argues that the fact that the municipality of Amsterdam undertook certain pre-investments and other GNA shareholders decided to commit themselves to participate in the project after the municipality performed certain feasibility studies indicates that the investment was not pursued on equal terms by all the shareholders which would shed further doubts on the market conformity of the measure.
UPC hävdar att det faktum att Amsterdams kommun gjorde vissa förhandsinvesteringar och att andra GNA-aktieägare beslöt att delta i projektet efter det att kommunen hade låtit göra genomförbarhetsstudier, låter antyda att alla aktieägares investeringar inte skedde på samma villkor, vilket gör åtgärdens marknadskonformitet än mer tvivelaktig.
Finally, UPC also points out that if the project fails, the network might be sold cheaply to another operator, which will not have to bear the full investment costs.
Slutligen framhåller UPC att om projektet misslyckas, skulle nätet eventuellt säljas billigt till någon annan operatör, som då inte behöver bära de totala investeringskostnaderna.
This operator therefore could strengthen its competitive position by capitalizing on a publicly funded project.
Denna operatör skulle således kunna stärka sin konkurrensposition genom att profitera på ett offentligt finansierat projekt.
UPC also highlights the alleged precedent character of the measure.
UPC understryker även åtgärdens föregivna prejudicerande karaktär.
In case the Commission were to find that the measure does not constitute State aid, other municipalities might follow the example of Amsterdam in deploying FttH networks.
Om kommissionen skulle dra slutsatsen att åtgärden inte utgör statligt stöd skulle andra kommuner kunde följa Amsterdam i spåren och bygga FTTH-nät.
UPC highlights that the Dutch Ministry of Economic Affairs and an engineering firm, Arcadis [39] have already developed a freely available, on-line business model calculation [40] allegedly encouraging municipalities to develop their own FttH networks.
UPC framhåller att det nederländska ekonomiministeriet och ett teknikföretag, Arcadis [39], redan har tagit fram en gratis åtkomlig beräkningsmodell on-line [40], varigenom kommuner enligt företaget uppmuntras att anlägga egna FTTH-nät.
ONO, a Spanish cable operator offering broadcasting transmission and telecommunications services, is of the opinion that the Commission should apply the MEIP test strictly as other municipalities might follow the example and invoke the MEIP in similar projects which could give rise to the proliferation of State subsidies.
ONO, en spansk kabeloperatör som erbjuder radio-/TV-, överförings- och telekommunikationstjänster, anser att kommissionen strikt måste tillämpa testet gällande principen om privata investerare i en marknadsekonomi eftersom andra kommuner skulle kunna följa Amsterdams exempel och för liknande projekt stödja sig på denna princip, varigenom det offentliga stödet skulle kunna sprida sig.