natgillin/translations-raw huggingface dataset:
After examination of the information submitted, given the low number of exporting producers in India indicating their willingness to cooperate, it was decided that sampling was not necessary as regards exporting producers in India.
En genomgång av den information som skickades in och det lilla antal exporterande tillverkare i Indien som hade angett att de ville samarbeta ledde till beslutet att en stickprovsundersökning inte var nödvändig för exporterande tillverkare i Indien.
Having examined the information submitted by Community producers and importers, and given the relative small number of replies, it was considered that sampling for none of these categories would be warranted.
En genomgång av den information som skickades in av gemenskapstillverkarna och gemenskapsimportörerna och de relativt få svaren gjorde det inte berättigat att göra en stickprovsundersökning på någon av dessa kategorier.
Questionnaires were therefore sent to all known exporting producers in the country concerned, importers, suppliers, Community producers and users.
Frågeformulär sändes därför till samtliga kända exporterande tillverkare i det berörda landet samt till importörer, leverantörer och tillverkare och användare i gemenskapen.
Replies to the questionnaires were received from three Indian producers, from 12 Community producers, from one importer, one supplier and from 10 converters/users.
Tre indiska tillverkare, tolv gemenskapstillverkare, en importör, en leverantör och tio plastbearbetare/användare svarade på frågeformulären.
Voridian BV (the Netherlands)
Voridian BV (Nederländerna)
M & G Polimeri Italia Spa (Italy)
M & G Polimeri Italia Spa (Italien)
Equipolymers Srl (Italia)
Equipolymers Srl (Italien)
La Seda de Barcelona SA (Spain)
La Seda de Barcelona SA (Spanien)
Novapet SA (Spain)
Novapet SA (Spanien)
Selenis Italia Spa (Italy)
Selenis Itália Spa (Italien)
Community Suppliers
Leverantörer i gemenskapen
Interquisa SA (Spain)
Interquisa SA (Spanien)
Global Service International SRL (Italy)
Global Services International SRL (Italien)
Coca Cola Enterprises Europe Ltd (Belgium)
Coca Cola Enterprises Europe Ltd (Belgien)
Ministry of Commerce, New Delhi
Handelsministeriet, New Delhi
Government of Maharashtra — Directorate of Industries, Mumbai
Delstatsregeringen i Maharashtra – industridirektoratet, Mumbai
SENPET Ltd, Kolkata (formerly Elque Polyesters Limited)
SENPET Ltd, Kolkata (tidigare Elque Polyesters Limited)
Futura Polyesters Limited, Chennai (formerly Futura Polymer Limited)
Futura Polyesters Limited, Chennai (tidigare Futura Polymer Limited)
The product concerned is the same as in the original investigation, i.e. PET with a viscosity number of 78 ml/g or higher, according to ISO Standard 1628-5, originating in the country concerned.
Den berörda produkten är densamma som i den ursprungliga undersökningen, dvs. PET-plast med en viskositetskvot på minst 78 ml/g, enligt ISO-standard 1628-5, med ursprung i det berörda landet.
It is currently classifiable within CN code 39076020.
Denna produkt klassificeras för närvarande enligt KN-nummer 39076020.
As in the original investigation, it was found that the product concerned, PET produced and sold on the domestic markets in the country concerned and PET produced and sold by the Community producers have the same basic physical and chemical characteristics and uses.
Precis som var fallet i den ursprungliga undersökningen konstaterades det att den berörda produkten, dvs. PET-plast som tillverkades och såldes på den inhemska marknaden i det berörda landet samt PET-plast som gemenskapstillverkarna tillverkade och sålde hade samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper och användningsområden.
It is therefore concluded that all types of PET with a viscosity of 78 ml/g or higher are alike within the meaning of Article 1(5) of the basic Regulation.
Slutsatsen är därför att alla typer av PET-plast med en viskositetskvot på minst 78 ml/g är likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.5 i grundförordningen.
I. CONTINUATION OF SUBSIDISATION — INTRODUCTION
I. FORTSATT SUBVENTIONERING – INLEDNING
On the basis of the information contained in the review request and the replies to the Commission's questionnaire, the following schemes, which allegedly involve the granting of subsidies, were investigated.
På grundval av uppgifterna i begäran om översyn och svaren på kommissionens frågeformulär undersökte kommissionen följande system som påstods innefatta subventioner:
SUBSIDY SCHEMES ORIGINALLY INVESTIGATED
SUBVENTIONSSYSTEM SOM UNDERSÖKTES I DEN URSPRUNGLIGA UNDERSÖKNINGEN
Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPBS)
Tullkreditsystemet (DEPBS)
Income Tax Exemption Scheme (ITES)
Systemet med befrielse från inkomstskatt (ITES)
Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCGS)
Förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror (EPCGS)
Export Processing Zones (EPZ)/Special Economic Zones (SEZ)/Export Oriented Units (EOU)
Industriella frizoner för bearbetning på export (EPZ)/särskilda ekonomiska zoner (SEZ)/exportorienterade företag (EOU)
SUBSIDY SCHEMES NOT ORIGINALLY INVESTIGATED
SUBVENTIONSSYSTEM SOM INTE UNDERSÖKTES I DEN URSPRUNGLIGA UNDERSÖKNINGEN
Advance Licence Scheme (ALS)
Systemet med förhandslicenser (ALS)
Export Credit Scheme (pre-shipment and post-shipment) (ECS)
Exportkreditsystemet (före sändning och efter sändning) (ECS)
Gujarat Sales Tax Incentive Scheme (GSTIS)
Gujarats system för befrielse från försäljningsskatt (GSTIS)
Gujarat Electricity Duty Exemption Scheme (GEDES)
Gujarats system för befrielse från elektricitetsskatt (GEDES)
West Bengal Incentive Schemes (WBIS)
Västbengalens incitamentsystem (WBIS)
Package Scheme of Incentives (PSI) of the Government of Maharashtra
Det stimulanssystem (PSI) som delstatsregeringen i Maharashtra tillämpar
Schemes (a) and (c) to (e) specified above are based on the Foreign Trade (Development and Regulation) Act 1992 (No 22 of 1992) which entered into force on 7 August 1992 (Foreign Trade Act).
Systemen a och c–e grundar sig på utrikeshandelslagen (Foreign Trade [Development and Regulation] Act 1992) (nr 22/1992), som trädde i kraft den 7 augusti 1992.
The Foreign Trade Act authorises the GOI to issue notifications regarding the export and import policy.
Genom utrikeshandelslagen bemyndigas de indiska myndigheterna att göra tillkännagivanden om export- och importpolitiken.
These are summarised in Export and Import Policy documents, since 1 September 2004 named Foreign Trade Policy, and are issued by the Ministry of Commerce every five years and updated regularly.
Dessa sammanfattas i dokument om export- och importpolitiken (Export and Import Policy, EXIM-policy), från och med den 1 september 2004 kallad ”utrikeshandelspolitiken” (Foreign Trade Policy), som utfärdas av handelsministeriet vart femte år och uppdateras regelbundet.
One Export and Import Policy document is relevant to the RIP of this case; i.e. the five-year plan relating to the period 1 September 2004 to 31 March 2009 (EXIM-policy 2004-2009).
Ett dokument om export- och importpolitiken är relevant för undersökningsperioden i detta ärende, nämligen femårsplanen för perioden 1 september 2004–31 mars 2009 (nedan kallat ”dokumentet om utrikeshandelspolitiken 2004–2009”).
In addition, the GOI also sets out the procedures governing the EXIM-policy 2004-2009 in a Handbook of Procedures — 1 September 2004 to 31 March 2009, Volume I (HOP I 2004-2009).
De förfaranden som de indiska myndigheterna tillämpar för utrikeshandelspolitiken 2004–2009 beskrivs dessutom närmare i deras förfarandehandbok för perioden 1 september 2004–31 mars 2009, volym I (nedan kallad ”förfarandehandboken”).
The Handbook of Procedure (HOP) is also updated on a regular basis.
Även förfarandehandboken uppdateras regelbundet.
Scheme (b) is based on the Income Tax Act of 1961, which is amended yearly by the Finance Act.
System b grundar sig på lagen om inkomstskatt (Income Tax Act) från 1961, som ändras varje år genom skattelagen (Finance Act).
Scheme (f) is based on sections 21 and 35A of the Banking Regulation Act 1949, which allows the Reserve Bank of India (RBI) to direct commercial banks in the field of export credits.
System f grundar sig på avsnitten 21 och 35A i lagen om bankverksamhet (Banking Regulation Act) från 1949, enligt vilken Indiens centralbank får ge landets affärsbanker instruktioner i fråga om exportkrediter.
Scheme (g) is administered by the Government of Gujarat and based on its industrial incentive policy; scheme (h) is based on the Bombay Electricity Duty Act of 1958.
System g förvaltas av delstatsregeringen i Gujarat och grundar sig på delstatens politik för stimulanser till industrin. System h grundar sig på Mumbais lag om skatt på elektricitet (Bombay Electricity Duty Act) från 1958.
Scheme (j) is managed by the state of Maharashtra and is based on resolutions of the Government of Maharashtra Industries, Energy and Labour Department.
System j förvaltas av delstaten Maharashtra och grundar sig på resolutioner som delstaten Maharashtras ministerium för industri-, energi- och arbetskraftsfrågor utfärdat.
Scheme (i) is set up by the Government of West Bengal through the Commerce and Industries Department notification No 588-CI/H of 22 June 1999 (WBIS 1999) which was last replaced by notification No 134-CI/O/Incentive/17/03/I of 24 March 2004 (WBIS 2004).
System i har införts av det västbengaliska ministeriet för handel och industri genom tillkännagivande nr 588-CI/H av den 22 juni 1999. Det har senast ersatts genom tillkännagivande nr 134-CI/O/Incentive/17/03/I av den 24 mars 2004.
Following the disclosure of the findings concerning the alleged subsidisation, the GOI reiterates a number of concerns regarding the countervailability of the schemes and the calculation of the subsidy amounts.
Efter det att uppgifterna om den påstådda subventioneringen hade meddelats upprepade de indiska myndigheterna att de hade en rad betänkligheter vad gällde systemens utjämningsbarhet och beräkningen av subventionsbeloppen.
It also reiterates arguments that there was no likely continuation of subsidisation in the present case.
De påpekade också än en gång att det inte var troligt att subventioneringen skulle fortsätta i det aktuella fallet.
To this end, it should be noted that this submission does not contain any new arguments which would alter the conclusions as set out in this Regulation.
I detta sammanhang bör det noteras att dessa synpunkter inte innehåller någon ny information som skulle ändra slutsatserna i den form de framgår av denna förordning.
The detailed description of the DEPBS is contained in section 4.3 of EXIM-policy 2004-2009 and in section 4.3-4.4 of HOP I 2004-2009.
Tullkreditsystemet beskrivs närmare i avsnitt 4.3 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken 2004–2009 och i avsnitt 4.3–4.4 i förfarandehandboken.
It was found that none of the cooperating exporting producers obtained any countervailable benefits under the (DEPBS).
Ingen av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna erhöll några utjämningsbara förmåner genom tullkreditsystemet.
It was therefore not found necessary to further analyse this scheme in the scope of this investigation.
Någon tilläggsanalys av systemet behövde därför inte göras i denna undersökning.
INCOME TAX SCHEMES
SYSTEMET MED BEFRIELSE FRÅN INKOMSTSKATT
It was found that none of the cooperating exporting producers obtained any countervailable benefits under the ITES.
Ingen av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna erhöll några utjämningsbara förmåner genom systemet med befrielse från inkomstskatt.
EXPORT PROMOTION CAPITAL GOODS SCHEME (‘EPCGS’)
SYSTEMET MED FÖRMÅNSTULLAR I EXPORTFRÄMJANDE SYFTE VID IMPORT AV KAPITALVAROR
The detailed description of the EPCGS is contained in chapter 5 of EXIM-policy 2004-2009 and in Chapter 5 of HOP I 2004-2009.
Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror beskrivs närmare i kapitel 5 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken 2004–2009 och i kapitel 5 i förfarandehandboken.
Manufacturer-exporters, merchant-exporters ‘tied to’ supporting manufacturers and service providers are eligible for this scheme.
Tillverkande exportörer, exporterande handlare som ”har anknytning till” tillverkare samt tjänsteleverantörer kan komma i fråga för detta system.
Under the condition of an export obligation, a company is allowed to import capital goods (new and — since April 2003 — second-hand capital goods up to 10 years old) at a reduced or zero rate of duty.
På villkor att ett företag gör ett exportåtagande får det importera kapitalvaror (nya och, sedan april 2003, begagnade kapitalvaror som är högst tio år gamla) till en reducerad tullsats eller nolltullsats.
To this end the GOI issues upon application and payment of a fee an EPCG license.
I detta syfte utfärdar de indiska myndigheterna på ansökan och mot betalning av en avgift en licens inom ramen för detta system.
In such case, the indigenous manufacturer of capital goods may avail of the benefit for duty-free import of components required to manufacture such capital goods.
I detta fall kan den inhemska tillverkaren av kapitalvarorna ta i anspråk en rätt till tullfri import av sådana delar som behövs för att tillverka kapitalvarorna.
Alternatively, the indigenous manufacturer can claim the benefit of deemed export in respect to the supply of capital goods to an EPCGS licence holder.
Alternativt kan den inhemska tillverkaren ta i anspråk förmånen av den export som anses ha ägt rum till följd av leverans av kapitalvaror till en innehavare av en licens enligt detta system.
The EPCGS provides subsidies within the meaning of Articles 2(1)(a)(ii) and 2(2) of the basic Regulation.
Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror innebär att subventioner beviljas i den mening som avses i artikel 2.1 a ii och artikel 2.2 i grundförordningen.
The duty reduction constitutes a financial contribution by the GOI, since this concession decreases the GOI's duty revenue which would be otherwise due.
Tullsänkningen utgör ett finansiellt bidrag från de indiska myndigheterna, eftersom den innebär en minskning av de tullinkomster som de indiska myndigheterna annars skulle ha fått.
Furthermore, the EPCGS is contingent in law upon export performance, since such licences cannot be obtained without a commitment to export.
Systemet är vidare rättsligt sett knutet till exportresultat, eftersom licenserna i fråga inte kan erhållas utan ett exportåtagande.
Consequently, this scheme cannot be considered a permissible duty drawback system or substitution drawback system within the meaning of Article 2(1)(a)(ii) of the basic Regulation.
Detta system kan därför inte betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 2.1 a ii i grundförordningen.
None of the cooperating exporters had purchased any capital goods in the IP.
Ingen av de samarbetsvilliga exportörerna hade förvärvat några kapitalvaror under undersökningsperioden.
One company continued however to benefit from duty exemptions for capital goods purchased before the IP at the amount established in the original investigation.
Ett företag var dock fortsättningsvis befriat från tullar på kapitalvaror som förvärvats före undersökningsperioden till det belopp som fastställts i den ursprungliga undersökningen.
The subsidy obtained for the company that continued to benefit from the scheme was 0,38 %.
Det företag som fortsatte att få förmåner av systemet fick en subvention på 0,38 %.
EXPORT CREDIT SCHEME (ECS)
EXPORTKREDITSYSTEMET
The details of the scheme are set out in Master Circular IECD No 5/04.02.01/2002-03 (Export Credit in Foreign Currency) and Master Circular IECD No 10/04.02.01/2003-04 (Rupee Export Credit) of the Reserve Bank of India (RBI), which is addressed to all commercial banks in India.
Exportkreditsystemet beskrivs närmare i cirkulärskrivelse IECD nr 5/04.02.01/2002-03 (exportkrediter i utländsk valuta) och cirkulärskrivelse IECD nr 10/04.02.01/2003-04 (exportkrediter i rupier) som utfärdats av Indiens centralbank och riktar sig till samtliga affärsbanker i Indien.
It was found that one of the companies cooperating in the proceeding availed of benefits under the ECS.
Ett av de företag som samarbetade under förfarandet fick stöd från exportkreditsystemet.
Under this scheme, the RBI sets compulsory maximum ceiling interest rates applicable to export credits, both in Indian rupees or in foreign currency, which commercial banks can charge an exporter with a view to making credit available to exporters at internationally competitive rates.
Enligt detta system fastställer Indiens centralbank obligatoriska maximala räntesatser för exportkrediter, både i indiska rupier och i utländsk valuta, som affärsbanker får ta ut av en exportör. Syftet är att krediter skall göras tillgängliga för exportörer till internationellt konkurrenskraftiga nivåer.
The ECS consists of two sub-schemes, the Pre-Shipment Export Credit Scheme (packing credit), which covers credits provided to an exporter for financing the purchase, processing, manufacturing, packing and/or shipping of goods prior to export, and the Post-Shipment Export Credit Scheme, which provides for working capital loans with the purpose of financing export receivables.
Exportkreditsystemet består av två delsystem, dels systemet med exportkredit före sändning som omfattar krediter till en exportör för finansiering av inköp, bearbetning, tillverkning, förpackning och/eller avsändning av varor före exporten, dels systemet med exportkredit efter sändning som innebär att rörelsekapitallån kan tillhandahållas med syftet att finansiera exportfordringar.
As a result of these RBI Master Circulars, exporters can obtain export credits at preferential interest rates compared with the interest rates for ordinary commercial credits (cash credits), which are purely set under market conditions.
Dessa cirkulärskrivelser från centralbanken innebär att exportörer kan få exportkrediter till räntesatser som är mera förmånligare än de räntesatser som gäller för vanliga affärskrediter (”kontantkrediter”) och som fastställs på rent marknadsmässiga villkor.
Firstly, the preferential interest rates of an ECS credit set by the RBI Master Circulars can decrease interest costs of an exporter as compared with credit costs purely set by market conditions and confer in this case a benefit within the meaning of Article 2(2) of the basic Regulation on such an exporter.
För det första kan de förmånliga räntesatser inom ramen för exportkreditsystemet som fastställs i centralbankens cirkulärskrivelser minska räntekostnaderna för en exportör i förhållande till sådana kreditkostnader som fastställs enbart på grundval av marknadsvillkor, och de innebär i detta fall att denna exportör erhåller en förmån enligt artikel 2.2 i grundförordningen.
Only in the case of those cooperating exporters, where such interest rate differences were found to exist, it was concluded that a benefit was conferred.
Endast i fråga om de samarbetsvilliga exportörer för vilka sådana ränteskillnader konstaterats föreligga drogs slutsatsen att en förmån hade beviljats.
The differences in rates between the credits given further to the RBI Master Circulars and commercial cash credit rates cannot be explained by pure market behaviour of the commercial bank.
Skillnaderna i räntesatserna för krediter som beviljats på basis av centralbankens cirkulärskrivelser och räntesatserna för kommersiella ”kontantkrediter” kan inte enbart förklaras av affärsbankens marknadsbeteende.
Secondly, and despite the fact that the preferential credits under the ECS are granted by commercial banks, this benefit is a financial contribution by a government within the meaning of Article 2(1)(iv) of the basic Regulation.
För det andra, och trots det faktum att de förmånliga räntesatserna inom ramen för exportkreditsystemet beviljas av affärsbanker, utgör denna förmån ett finansiellt bidrag från de offentliga myndigheterna i den mening som avses i artikel 2.1 iv i grundförordningen.
The RBI is a public body and falls therefore under the definition of a government as set out in Article 1(3) of the basic Regulation.
Indiens centralbank är ett offentligt organ och omfattas därför av definitionen av ”offentliga myndigheter” i artikel 1.3 i grundförordningen.
It is 100 % government-owned, pursues public policy objectives, e.g. monetary policy, and its management is appointed by the GOI.
Den ägs till 100 % av staten, eftersträvar mål för den offentliga politiken, t.ex. penningpolitik, och dess ledning utses av de indiska myndigheterna.
The RBI directs private bodies, since the commercial banks are bound by the conditions, inter alia, the maximum ceilings for interest rates on export credits mandated in the RBI Master Circulars and the RBI provisions that commercial banks have to provide a certain amount of their net bank credit towards export finance.
Centralbanken ger instruktioner till privata organ, eftersom affärsbankerna är bundna av villkoren, bl. a. de obligatoriska maximala räntesatserna för exportkrediter enligt centralbankens cirkulärskrivelser och centralbankens bestämmelser om att en viss del av affärsbankernas nettokredit måste gå till exportfinansiering.
Such direct transfer of funds in the form of loans under certain conditions would normally be vested in the government, and the practice, in no real sense, differs from practices normally followed by governments, Article 2(1)(a)(iv) of the basic Regulation.
En sådan direkt överföring av medel i form av lån på vissa villkor skulle i normala fall vara en uppgift för myndigheterna och skiljer sig i praktiken egentligen inte från de offentliga myndigheternas normala praxis, i enlighet med artikel 2.1 a iv i grundförordningen.
This subsidy is deemed to be specific and countervailable since the preferential interest rates are only available in relation to the financing of export transactions and are therefore contingent upon export performance, pursuant to Article 3(4)(a) of the basic Regulation.
Denna subvention anses vara selektiv och utjämningsbar, eftersom de förmånliga räntesatserna bara är tillgängliga för finansiering av exporttransaktioner, och subventionen anses därför vara knuten till exportresultat enligt artikel 3.4 a i grundförordningen.
The subsidy amount has been calculated on the basis of the difference between the interest paid for export credits used during the RIP and the amount that would have been payable if the same interest rates were applicable as for ordinary commercial credits used by the particular company.
Subventionsbeloppet beräknades på grundval av skillnaden mellan den ränta som betalats för exportkrediter under översynsperioden och det räntebelopp som skulle ha betalats om samma räntesatser skulle ha tillämpats som de som gällde för normala affärskrediter till detta företag.
This subsidy amount (numerator) has been allocated over the total export turnover during the RIP as appropriate denominator in accordance with Article 7(2) basic Regulation, because the subsidy is contingent upon export performance and it was not granted by reference to the quantities manufactured, produced, exported or transported.
I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp (täljare) på den totala exportomsättningen under undersökningsperioden (nämnare), eftersom subventionen var knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter.
The company that availed of benefits under the ECS obtained a subsidy of 0,1 %.
Det företag som fick förmåner från exportkreditsystemet fick en subvention på 0,1 %.
EXPORT ORIENTED UNITS SCHEME (EOUS)/SPECIAL ECONOMIC ZONES SCHEME (SEZS)
SYSTEMET FÖR EXPORTORIENTERADE FÖRETAG/SYSTEMET FÖR SÄRSKILDA EKONOMISKA ZONER
It was found that none of the cooperating exporting producers obtained countervailable benefits under the SEZS.
Ingen av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna erhöll några utjämningsbara förmåner genom systemet för särskilda ekonomiska zoner.
However, two Indian companies had the status of an EOU and received countervailable subsidies in the RIP.
Två indiska företag hade dock status som exportorienterade företag och fick utjämningsbara subventioner under undersökningsperioden.