natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Transformation towards a greener European economy will ensure the long-term environmental sustainability of Europe and its neighbourhood. In this context, shifts in attitudes will be important.
Познавање наменског управљања природним капиталом и услугама екосистема нужно је за интегрисање притисака на животну средину из више сектора.
Together, regulators, businesses and citizens could participate more widely in managing natural capital and ecosystem services, creating new and innovative ways to use resources efficiently and designing equitable fiscal reforms.
Просторно планирање, вођење евиденције о ресурсима и кохерентност међу секторским
Using education and various social media, citizens can be engaged in tackling global issues such as meeting the 2 °C climate target.
Семе за будуће активности је посејано: наш задатак је да му помогнемо да ухвати корене и процвета.
The seeds for future actions exist: the task ahead is to help them take root and flourish.
Животна средина у Европи _BAR_ Cтање и изгледи у 2010. години
The European environment _BAR_ State and outlook 2010
Стање животне средине у Европи
The state of the environment in Europe
Стање животне средине у Европи
The Europe addressed in this report is home to around 600 million
600 милиона људи и обухвата око 5,85 милиона к м
With an average of 100 people per km2, Europe is one of the most densely populated regions of the world; some 75 % of the total population lives in urban
Са 100 људи по квадратном километру, Европаје један од најгушће насељених региона
Europeans depend heavily on the stocks of natural capital and flows of ecosystem services that lie within and beyond Europe's borders. Two fundamental questions arise from this dependency.
Европљани умногоме зависе од залиха природног капитала и услуга екосистема који се налазе како унутар европских граница тако и ван Европе.
Are the stocks and flows today being used sustainably to supply essential benefits, such as food, water, energy, materials, as well as climate and flood regulation?
Из ове зависности произилазе два основна питања: да ли се залихе и услуге екосистема користе на одржив начин, у циљу снабдевања основним средствима за живот, храном, водом, енергијом, материјалима, као и ради регулисања климе и поплава?
Are today's environmental resources, i.e. air, water, soil, forests, biodiversity, secure enough to be able to sustain people and economies in good health in the future?
Да ли су данашњи природни ресурси, нпр. ваздух, вода, земљиште, шуме, биодиверзитет довољно сигурни да могу да одрже добро здравље људи и добро стање економија и у будућности?
Access to reliable up-to-date information about the environment provides a basis for action
Приступ најновијим и поузданим информацијама о животној средини представља основ за акцију
To answer such questions, citizens and policymakers require accessible, relevant, credible, and legitimate information.
Да би одговорили на ова питања, грађанима и доносиоцима одлука потребне су приступачне, одговарајуће, поуздане и правно ваљане информације.
According to various polls, people concerned about the state of the environment see that providing more information on environmental trends and pressures is one of the most effective ways of tackling environmental problems, along with fines and strong enforcement (3).
Анкете показују да људи који су заинтересовани за стање животне средине увиђају даје пружање више информација о трендовима и притисцима на животну средину, заједно са казнама и строгим законима, један од најефикаснијих начина да се решавају проблеми у области животне средине (3).
The aim of the European Environment Agency (EEA) is to provide such timely, targeted, relevant and reliable information on the environment to support sustainable development and help achieve significant and measurable improvements in Europe's environment (4).
Циљ Европске агенције за заштиту животне средине (EEA) је да пружа правовремене, циљане, одговарајуће и поуздане информације о животној средини у циљу подржавања одрживог развоја и доприношења значајним и мерљивим побољшањима европске животне средине (4).
A further requirement is that the EEA publishes
Још један захтев који се поставља пред EEA је
Structure of The European environment — State and
СЛИКА 1.1 Структура животне средине у Европи: стање и
Understanding climate change
Процене земаља
SOER 2010— Synthesis —
Профили земаља
Climate change mitigation
Прилагођавање на климатске промене
Marine and coastal environment
Начин коришћења земљишта
Consumption and environment
Начин коришћења земљишта
Air pollution
Земљиште
Material resources and waste
Заштита природе и биодиверзитет
Each of the above are assessed by each EEA member country (32) and EEA cooperating country (6)
Процена глобалних мегатрендова
Air pollution
Загађење ваздуха
For additional information, please visit ww.eea.europa.eu/soer.
Количина водних ресурса и водени токови
The he state of t state of the environment in Europe he environment in Europe regular assessments of the state and outlook for the environment in
Сваку од наведених категорија процењују све државе чланице EEA (32) и државе сараднице EEA (6)
Being a European-level report, it complements national-level 'state of the environment' reports across Europe (B).
У неким областима нису постигнути циљеви који се односе на животну средину.
Its aim is to provide analyses and insights into the state of, trends in and prospects for Europe, plus an indication of where gaps in knowledge and uncertainties exist, in order to enhance discussions and decisions about critical policies and societal issues.
Примера ради, циљ заустављања губитка биодиверзитета у Европи до 2010, неће бити достигнут, иако су неке веће области широм Европе обележене као заштићене зоне
In some areas, environmental targets have not been achieved. The target of halting biodiversity loss in Europe by 2010, for example, will not be reached, although large areas across Europe have been designated as protected areas under the EU Habitats and Birds
За више информација молимо посетите вебсајт www.eea.europa.eu/soer.
Also, the overarching target to limit climate change
према Директиви о стаништима и Директиви о птицама ЕУ (
) ( to temperature increases below 2 °C globally during this century is unlikely to be met, in part because of greenhouse gas emissions from other parts of the world.
Исто тако, мало је вероватно даће бити постигнут општи циљ ограничавања климатских промена на пораст глобалне температуре од највише 2 °C у току овог века, делимично због емисија гасова са ефектом стаклене баште у другим деловима света.
An indicative summary table of the main trends and progress over the past ten years where EU policy targets have been established shows a mixed picture.
У табели је дато само неколико индикатора који илуструју кључне трендове. У наставку
Only a few indicators are included to highlight key
Животна средина у Европи _BAR_ Cтање и изгледи у 2010. години
Which countries and regions does this report address?
Табела 1.1 На које земље и регионе се односи овај извештај?
Sub-group EU-15
Подрегиони ЕУ–27
EEA member countries (EEA-32)
Државе чланице EEA (EEA-32)
EU candidate countries
Државе кандидати за EУ
European Free Trade Association (EFTA) countries
Државе чланице Европског удружења за слободну трговину (ЕФТА)
Croatia, the former Yugoslav Republic of Macedonia
Државе кандидати за EУ
The he state of t state of the environment in Europe he environment in Europe trends here; the more detailed analyses that follow show that in some instances, such as waste and greenhouse gas emissions, there are substantial differences by economic sector and country.
Овакво стање такође илуструју недавни Годишњи прегледи политике животне средине Европске комисије, у којима две трећине од 30 изабраних индикатора животне средине показују лоше резултате или забрињавајући тренд, док остатак указује или на добре резултате или макар на неуједначен напредак у
Such issues include, for example, noise, chemicals and hazardous substances, natural and technological hazards.
Државе потенцијални кандидати за EУ
Links between environmental pressures point to environmental systemic risks
Везе између притисака на животну средину указују на системске ризике по животну средину
This report describes the state of and trends in the environment in Europe as well as prospects for the future along a central thread of four environmental issues: climate change; nature and biodiversity; natural resources and waste; and environment, health and quality of life.
Из практичних разлога подела на групе се заснива на утврђеним политичким групацијама (важећим у 2010. години), а не на разматрањима везаним за животну средину.
These four issues have been chosen as entry points as they are the priorities of current European strategic policies in the
Тако међу самим групама постоје разлике у учинку оствареном на плану заштите животне средине и знатна преклапања.
EU 6th Environment Action Programme (J) (12) and the EU Strategy for Sustainable Development (13), and thereby help to create a direct link with the European policy framework.
Ова четири питања изабрана су као одреднице, јер она представљају приоритете актуелне европске стратешке политике Шестог акционог програма ЕУ за животну средину (J) (12) и Стратегије ЕУ одрживог развоја (13), и тиме доприносе стварању директне везе са европским политичким оквирима.
The analyses point to the fact that today's understanding and perception of environmental challenges are changing: no longer can they be seen as independent, simple and specific issues.
Урађене анализе указују на чињеницу да се данашње разумевање и перцепција изазова у области животне средине мењају: они се више не могу сматрати независним, једноставним и специфичним проблемима.
Rather, the challenges are increasingly broad-ranging and complex, part of a web
Напротив, изазови су све различитији и сложенији,
Indicative summary table of progress towards meeting environmental targets or objectives, and highlights of
Табела 1.1 Сажета табела приказује напредак у остваривању циљева у области животне средине и илуструје
C related trends over the past 10 years (
) сродне трендове у току последњих 10 година (
EEA-38 — trend?
EEA-38 — тренд?
EU-27 — on track?
EEA-38 — тренд?
Global mean temperature change
Промена просечне глобалне температуре
Greenhouse gas emissions þ ( î
Емисије гасова са ефектом стаклене баште
To reduce greenhouse gas emissions; by 20 % by b
20% до 2020. године (b
To reduce primary energy use; by 20 % by 2020 vs.
Прекогранично загађење
b business-as-usual (
¨ î ваздуха (NO
Renewable energy sources
, примарне честице)
To increase energy consumption from renewables; by 20 % by 2020 (b)
Извори обновљиве енергије енергије за 20% до 2020 (b
Pressure on ecosystems (from air pollution, e.g. eutrophication) c) substances (
Притисак на екосистеме (од загађења ваздуха, нпр. еутрофикација)
To achieve favourable conservation status, set up Natura 2000 network (d)
Достићи повољан статус очуваности, основати мрежу
Conservation status(safeguard EU's most important habitats and species) ý (terrestrial)
Статус очуваности (сачувати најважнија станишта и врсте ЕУ)
To halt the loss of biodiversity ( e) ( f ) ý (marine)
Зауставити губитак ý (копнене)
Biodiversity (terrestrial and marine species and habitats)
Негативан развој(î) Тренд смањења (ì) Тренд повећања
To prevent further soil degradation and preserve
Спречити даље пропадање земљишта и очувати његове
Soil degradation(soil erosion) g ) its functions (
Пропадање земљишта (ерозија тла) функције (g
To decouple resource use from economic growth (
Раздвојити коришћење ресурса од економског h
Decoupling(resource use from economic growth)
Раздвајање (раздвајање ресурса од економског раста) раста (
Waste generation
Генерисање отпада
To substantially reduce ý (
Знатно смањење степена
(ì) h waste generation (
(ì) h генерисања отпада (
Waste management (recycling)
Управљање отпадом (рециклирање)
Water stress (water exploitation) i ) water bodies (
Достићи добар квантитативни статус водених токова (i
A number of underlying developments in Europe's environment display key characteristics of systemic risk:
Табела 1.3 Еволуција питања и изазова из области животне средине
• many of Europe's environmental issues, such as climate change or biodiversity loss, are linked and have a complex and often global character;
Климатске промене
The he state of t state of the environment in Europe he environment in Europe
Животна средина и здравље
Evolution of environmental issues and challenges
1970–их / 1980–их (и данас)
1970s/1980s(until today)
1990–их (и данас)
Reduce emissions of specific pollutants into air, water, soil;improve wastewater
Системски ризици могу се изазвати изненадним догађајима или се с временом развијати, а последице су велике и могу бити катастрофалне (14).
Increasingdegreeofcomplexity reduce impact treatment.from waste disposal;reduce impacts from landfills and spills.
Смањити eмисије загађујућих материја из уобичајених извора (као што су загађење буком и загађење ваздуха због саобраћаја) у ваздух, воду, земљиште; унапредити прописе о хемикалијама.
1990s (until today)
2000–их (и данас)
Reduce greenhouse gas emissions from industry, transport and agriculture;increase share of renewable energy.
за климатске промене, коришћење ресурса и коришћења ресурса (као што су материјали,
Establish ecological networks; manage invasive species; reduce pressure from agriculture, forestry, fisheries and transport.
Смањити комбиновано изглагање људи штетним материјама и остале
Reduce emissions of pollutants from common sources (such as transportrelated noise and air pollution) into air, water, soil; improve regulation of chemical substances.
• здравље у одлуке храна, енергија, узрочнике привредним гранама, пружити бихејвиоралне подстицаје и подстицати о управљању на
Establish economy-wide approaches, provide behavioural incentives and balance drivers of consumption;share global burdens of mitigation and adaptation.
Како изазови на плану животне средине постају сложенији и дубље повезани са другим друштвеним проблемима, неизвесности и ризици с тим у вези се повећавају.
Improve efficiency of resource use (such as materials, food, energy, water) and consumption in the face of increasing demand, reduced resources and competition; cleaner production.
образложити употребу природног капитала (тј. воде, земљишта, биодиверзитета, се заснива на равнотежи; узети учешће у глобалној обавези ублажавања и вода) и стреса за потрошње с организам; обзиром на све боље увиђати већу потражњу, везе између смањене здравља људи ресурсе и и екосистема.конкуренцију; чистија производња.
Integrate ecosystem services linked to climate change, resource use and health; account for use of natural capital (i.e. water, land, biodiversity, soil) in decisions on sectoral management.
прилагођавања. тла).
Source: EEA.
Извор:
The report does not present any warnings of imminent environmental collapse.
Стање животне средине у Европи
However, it does note that some local and global thresholds are being crossed, and that negative environmental trends could lead to dramatic and irreversible damage to some of the ecosystems and services that we take for granted.
• боље интегрисане акције у области политике могу допринети позитивном исходу у области животне средине и повољно утицати на читаву економију;
In other words, the current insufficient rate of progress observed over the past few decades in addressing environmental issues may severely undermine our ability to deal with potential future negative impacts.
• пажљиво и одрживо управљање природним капиталом захтева прелаз на зелену економију, која подразумева ефикаснију употребу ресурса.
Looking at the state of the environment and future challenges from different perspectives
Овај извештај не представља упозорење на неизбежни колапс у области животне средине.
Subsequent chapters assess, in more detail, key trends in the four environmental priority issues already mentioned.
Поглед на стање животне средине и будуће изазове из различитих перспектива
Chapters 2 to 5 provide an assessment of the state of, trends in and prospects for each of these issues.
У поглављима од 2 дo 5 дата је процена стања, трендова и будућих изгледа за свако од ових питања.
Chapter 6 reflects on the many direct and indirect connections across issues from the perspectives of natural capital and ecosystem services, focusing on land, soil and water resources.
Поглавље 6 говори о многим директним и индиректним везама међу питањима из области животне средине из перспективе услуга које пружа природни капитал и екосистеми, са акцентом на земљиште, тло и водне ресурсе.
Chapter 7 uses another lens by looking out to the rest of the world in terms of key socioeconomic and environmental megatrends that can be expected to affect Europe's environment.
Поглавље 7 користи другачију оптику и посматра остатак света у смислу друштвено-економских и мегатрендова животне средине за које се може очекивати даће угрозити животну средину Европе.
The final chapter, Chapter 8, reflects on the findings of the previous chapters and their implications for future environmental priorities.
У последњем поглављу, Поглављу 8, анализирали смо налазе претходних поглавља и последице тих налаза за будуће приоритете у области животне средине.
It does this through an additional series of lenses; the lens of managing natural capital and ecosystem services, the lens of a green economy, the lens of strengthened integrated policies and the lens of state-of-the-art information systems, and concludes that:
То смо урадили користећи још неколико углова гледања: угао управљања природним капиталом и услугама екосистема, угао зелене економије, угао чвршће интегрисаних политика и угао најновијих информационих система, и закључили само да:
• better implementation and further strengthening of environmental protection provide multiple benefits;
• боље спровођење и даље јачање заштите животне средине доноси многе користи;
• dedicated management of natural capital and ecosystem services increases resilience;
• наменско управљање природним капиталом и услугама екосистема повећава отпорност;
Climate change could lead to catastrophic impacts if unchecked
Ако нису под контролом, климатске промене могу довести до катастрофалних последица
While the global climate has been remarkably stable for the past 10 000 years, providing a backdrop for the development of human
Иакојеклимаусветубилаприличностабилнаупоследњих 10000година,ипредстављалапогодноокружењезаразвојљудске
This is widely recognised as one of the most prominent challenges facing humankind.
Опште је прихваћено даје ово један од најочигледнијих изазова са којим се човечанство суочава.
Measurements of the global atmospheric
Мерења глобалних атмосферских
A concentrations of greenhouse gases (GHG) (
А концентрација гасова са ефектом стаклене баште (GHG) (
) show marked increases since pre-industrial times, with levels of carbon dioxide
) показују знатно повећање концентрација гасова од времена пре индустријске револуције, а нивои угљен-диоксида (C O
) far exceeding the natural range of the past 650 000 years. The
2 природне количине у последњих 650 000 година.
2 concentration of atmospheric CO has increased from a pre-industrial
Концентрација атмосферског CO повећала се у индустријском добу од око 280 ppm
Increases in GHG emissions are largely due to the use of fossil fuels, although deforestation, land-use change and agriculture also provide significant but smaller contributions.
Повећања емисија гасова са ефектом стаклене баште се већином дешавају због употребе фосилних горива, иако обешумљавање (дефорестација), промена начина коришћења земљишта и пољопривреда такође знатно доприносе томе, премда у мањој мери.
As a consequence, the average global air temperature in 2009 had risen by 0.7 to 0.8 °C since pre-industrial times (3).
Као последица тога, просечна глобална температура ваздуха у 2009. години повећала се за 0,7 дo 0,8 °C у поређењу са периодом пре индустријске револуције (3).
Indeed, the Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC) concluded that global warming since the middle of the 20th century is very likely to have been due to human
Међувладин панел за климатске промене (IPCC) закључио је да почевши од средине 20. века
In addition, best estimates of current projections suggest global mean temperatures could rise by as much as 1.8 to 4.0 °C — or 1.1 to 6.4 °C taking into account the full uncertainty range — over the course of this century if global action to limit GHG emissions proves unsuccessful (4).
Осим тога, према најбољим проценама актуелних пројекција, просечне глобалне температуре могле би током овог века да се повећају и од 1,8 дo 4,0 °C – или од 1,1 дo 6,4 °C узимајући у обзир целокупан опсег неизвесности – ако се глобално ангажовање на плану ограничавања емисија гасова са ефектом стаклене баште покаже неуспешним (4).
Recent observations give reason to believe that the rate of growth of GHG emissions and many climate impacts are approaching the upper boundary of the IPCC range of projections
Недавна запажања пружају основ за веровање да се стопа раста емисија гасова са ефектом стаклене баште и многи климатски утицаји приближавају пре горњој граници опсега пројекција IPCC-а него
Changes in climate and temperature increases of such magnitude are associated with a wide range of potential impacts.
Климатске промене и толико велики пораст температуре повезују се са широким спектром потенцијалних утицаја.
Already over the last three decades, warming has had a discernible influence at the global scale on observed changes in many human and natural systems
Већу протекле три деценије, загревање је имало приметан утицај на глобалном нивоу
— including shifts in precipitation patterns, rising global mean sea level, the retreat of glaciers and decline in the extent of Arctic sea ice coverage.
Очекује се даће се утицаји климатских промена осећати у свим деловима наше планете, па и у Европи.
Furthermore, in many instances river run-off has changed, especially in snow- or glacier-fed rivers (6).
Поред тога, у многим случајевима изменио се и протицај у рекама, нарочито код река које се напајају снегом или из отопљених глечера (6).
Other consequences of changing climatic conditions include increases in global mean ocean temperatures, widespread melting of snow and ice sheets, increased flood risk for urban areas and ecosystems, ocean acidification, and extreme climatic events including heat waves.
Уз то, са све већим глобалним температурама ваздуха, постоји и све већи ризик даће клима достићи критичну тачку у којој може доћи до нелинеарних промена великих размера (види Поглавље 7).
Past and projected global surface temperature change (relative to 1980–19), based on multiaverages for selected IPCC scenarios
Да би се постигао овај циљ биће потребна знатна смањења глобалних емисија гасова са ефектом стаклене баште.
2100Year 2000 constant concentrations
2100Сталне концентрације у 2000. години
Note:
Напомена:
The bars on the right of the figure indicate the best estimate (solid line within each bar) and the likely range asesed for all six IPCC marker scenarios at 2090–2099 (relative to 1980–1999).
Вертикале на десној страни слике показују најбоље процене (подебљана хоризонтална линија у оквиру сваке вертикале) и вероватан опсег који се процењује за свих шест IPCC маркер сценарија у периоду од 2090. до 2099 (у односу на период 1980–1999).
The horizontal black line has been added by EEA to indicate the EU Council conclusion and UNFCC Copenhagen Accord objective of 2 °C maximum temperature increase above pre-industrial (1.4 °C above 1990 because of about 0.6 °C temperature increase from the pre-industrial period to 1990).
Хоризонталну црну линију додала је EEA да истакне закључак Савета ЕУ и циљ Копенхашког споразума о ОКПК о максималном повећању температуре за 2 °C у односу на време пре индустријске револуције (1,4 °C изнад лимита 1990. године услед пораста температуре за око 0,6 °C од прединдустријског периода до 1990).
Source: Intergovernmental Panel on Climate Change (IPC) (
Међувладин панел за климатске промене (IPCC) (