natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Improved policies and stricter law enforcement are needed for ish stock recovery — especially to stop illegal ishing, but also to reduce the impacts of isheries on the whole marine ecosystem.
Za obnovo ribjih staležev so potrebne izboljšane politike in strožji kazenski pregon — zlasti za ustavitev nedovoljenega ribolova, pa tudi za zmanjšanje vpliva ribolova na celoten morski ekosistem.
Land-cover change within the 10 km coastal zone in 17 of 22 coastal EU Member States (1990–2000)
Sprememba pokrovnosti tal v 10 km obalnem pasu v 17 izmed 22 obalnih držav članic EU (1990–2000)
Net change in land cover % of initial year
Neto sprememba pokrovnosti tal v % glede na izhodiščno leto
Semi-natural vegetation
Umetna o b mo č ja Po l n ar av na vegetacija
Open spaces/bare soils
Orna zemlja in trajni Odprta območja/gola tlanasadi
Arable land and permanent crops
Pašniki in mešane Mokriščakmetijske površine
Pastures and mixed farmland
Gozdnate po v r š in e V od na telesa
Accidental oil tanker spills in European seas
Nenamerna izlitja nafte iz tankerjev v evropska morja
No of accidents > 7 tonnes Source: Figure 5.8 of The fourth assessment.
Število nesreč > 7 ton Vir:
Climate change is likely to affect seas and coasts, including marine organisms.
Podnebne spremembe po vsej verjetnosti vplivajo na morja in obale, pa tudi na morske organizme.
Adaptation policies should include measures to reduce other, non-climatic pressures in order to increase the resilience of marine ecosystems and the coastal zone to climate change.
Politike za prilagoditev morajo vključevati ukrepe zazmanjšanje drugih, neklimatskih pritiskov, s čimer bi se povečala odpornost morskih ekosistemov in obalnega območja na podnebne spremembe.
Actions under regional sea conventions and EU policies have improved water quality in the western seas, for example with regard to some hazardous substances.
Ukrepi v skladu s konvencijami o regionalnih morjih in politikami EU so izboljšali kakovost vode v zahodnih morjih, na primer z vidika nekaterih nevarnih snovi.
Policies geared towards improving the generally poor state of Europe's marine and coastal environment should be based on an ecosystem approach.
Politike, usmerjene k izboljšanju splošno slabega stanja evropskega morskega in obalnega okolja, morajo temeljiti na ekosistemskem pristopu.
The concept of sustainable consumption and production has become more prominent on the policy agenda since the Kiev Conference.
Koncept trajnostne potrošnje in proizvodnje je po konferenci v Kijevu pridobil večjo vlogo na dnevnem redu politike.
However, few concrete outcomes have emerged, and implementation strategies and tools to measure environmental impacts need to be put in place.
Vendar pa je bilo opaženih le nekaj konkretnih rezultatov, poleg tega pa je treba sprejeti strategije izvajanja in orodja za merjenje okoljskih vplivov.
Per capita resource use levels have remained stable in all regions over recent years, and some decoupling has been achieved between resource use and economic growth.
Ravni rabe virov na prebivalca so v preteklih letih ostale stabilne v vseh regijah, doseženo pa je bilo tudi manjše zmanjšanje povezanosti med rabo virov in gospodarsko rastjo. Učinkovitost rabe virov se med državami bistveno razlikuje.
Patterns of consumption are changing rapidly, driven by socio-economic changes.
Vzorci potrošnje se hitro spreminjajo v odvisnosti od družbenoekonomskih sprememb.
The consumption categories causing the highest life-cycle environmental impacts are food and beverages, private transport, and housing.
Kategorije potrošnje, ki v življenjskem ciklu najbolj vplivajo na okolje, so hrana in pijača, zasebni transport in stanovanja.
In the EU, tourism and air travel are emerging as key areas of future impacts.
V EU postajata turizem in letalski promet ključni področji prihodnjega vpliva.
The pan-European region is generating ever more waste. Landill, environmentally the least preferred option, is still the most common method of waste management across the pan‑European region.
V vseevropski regiji se proizvede vse več odpadkov.Odlagališča, ki so okoljsko najmanj zaželena rešitev, so še vedno najobičajnejša metoda upravljanja z odpadki v vseevropski regiji.
EU Member States have made some progress in limiting the share of municipal waste going to landill.
Države članice EU so dosegle določen napredek pri omejevanju deleža komunalnih odpadkov, ki se odlagajo na odlagališčih.
Many EECCA and SEE countries have developed waste strategies and legislation for waste, but these still need to be implemented effectively.
Mnoge države VEKSA in JVE so oblikovale strategije in zakonodajo za ravnanje z odpadki, ki pa jih bo treba še učinkovito izvajati.
Proper waste collection and safe landilling remain a challenge.
Ustrezno zbiranje odpadkov in varno odlaganje na odlagališča še vedno ostajata izziv.
In some EECCA countries an even bigger challenge is ensuring the environmental safety and clean-up of hazardous waste sites inherited from the past.
V nekaterih državah VEKSA predstavlja še večji izziv zagotavljanje okoljske varnosti in čiščenje nevarnih odlagališč odpadkov, ki so ostala iz preteklosti.
Modern, intensive agriculture often has a negative impact through its use and pollution of air, water and soil.
Sodobno, intenzivno kmetijstvo ima pogosto negativen vpliv zaradi uporabe in onesnaževanja zraka, vode in tal.
On the other hand, farming still plays a positive role in preserving Europe's landscapes and biodiversity.
Po drugi strani pa ima kmetovanje še vedno pozitivno vlogo pri ohranjanju evropskih krajin in biotske raznovrstnosti.
The area of irrigated land in the southern EU‑15 and SEE has increased, showing a continuing trend of agricultural intensiication.
Območje namakanih površin v južnih državah EU‑15 in državah JVE se je povečalo, kar kaže na nadaljevanje trenda intenziviranja kmetijstva.
Irrigation has ofte n caused declines in water resources and quality, salinisation and land degradation — especially in southern and eastern EECCA.
Namakanje je pogosto povzročilo upad vodnih virov in kakovosti, slanost in degradacijo tal — zlasti vjužnih in vzhodnih državah VEKSA.
Most of SEE and EECCA will require continued international support to achieve better environmental management of the agricultural sector.
Da bi dosegle boljše upravljanje okolja v kmetijskem sektorju, bo večina držav JVE in VEKSA potrebovala stalno mednarodno podporo.
Fertiliser input per hectare of agricultural land
Uporaba gnojil na hektar kmetijske površine
Mean fertiliser consumption (kg/ha)
Povprečna poraba gnojil (kg/ha)
International tourist arrivals in the pan-European region continue to grow.
Mednarodni prihodi turistov v vseevropsko regijo seše naprej povečujejo.
Tourism is one of the main drivers of increased demand for the most environmentally damaging transport modes: private cars and, more critically, air transport.
Turizem je eno glavnih gonil za povečevanje povpraševanja po vrsti transporta, ki najbolj škodujejo okolju: osebnih vozilih in, ka r je še bolj kritično, letalskem prometu.
Coasts, islands and mountains remain particularly sensitive to tourism development.
Obale, otoki in gore ostajajo posebej občutljivi na razvoj turizma.
Degradation, sometimes irreversible, has already occurred in some popular mass-tourism destinations.
V nekaterih priljubljenih destinacijah množičnega turizma je že prišlo do degradacije, ki je včasih nepopravljiva.
The impacts of tourism are projected to grow as a result of increasing afluence and lifestyle and demographic changes.
Vplivi turizma naj bi se po pričakovanjih povečeval i zaradi vse večje blaginje, življenjskega sloga in demografskih sprememb.
Tourist behaviour remains a crucial factor for the sustainability of the sector.
Obnašanje turistov ostaja ključni dejavnik za trajnostnost sektorja.
International tourist arrivals and percentage change
Mednarodni prihodi turistov in sprememba v odstotkih
% change 2000–2005
Sprememba v % med 2000–2005
Energy consumption and greenhouse gas emissions from transport in SEE and WCE are growing rapidly along with the general growth in transport.
Poraba energije in emisije toplogrednih plinov iz prometa v JVE in ZSE hitro rastejo, skupaj s splošno rastjo prometa.
Transport energy consumption and the resulting
Poraba energije za promet in iz nje izhajajoče emisije CO na prebivalca so v
Developing competitive urban transport solutions is away of ighting trafic congestion and air quality problems as well as improving transport safety.
Oblikovanje konkurenčnih rešitev za mestni promet predstavlja način za preprečevanje prometnih zastojev in težav s kakovostjo zraka, pa tudi za izboljšanje varnosti v prometu.
For public transport to become competitive, cities need to be planned and developed with public transport in mind.
Če želimo doseči konkurenčnost javnega prevoza, ga je treba upoštevati pri načrtovanju in oblikovanju mest.
Car ownership in Europe
Lastništvo avtomobilov v Evropi
Cars/1 000 people
Avtomobili/1 000 ljudi
Sectors: Energy
Sektorji: energetika
Energy consumption and resulting greenhouse gas emissions have been increasing in the pan‑European region since the Kiev Conference, despite energy eficiency improvements and an increased use of renewable energy in some areas.
Raba energije in iz nje izhajajoče emisije toplogrednih plinov so se v vseevropski regiji v obdobju po konferenci v Kijevu povečevale kljub izboljšavam energetske učinkovitosti in povečani uporabi obnovljivih virov energije na nekaterih področjih.
This trend is expected to continue if no additional policies and measures are implemented.
Ta trend naj bi se po pričakovanjih nadaljeval, v kolikor ne bodo uveljavljene dodatne politike in ukrepi.
Energy markets in the three pan-European sub‑regions are closely linked.
Energetski trgi v treh vseevropskih subregijah so tesno povezani.
A signiicant share of natural gas and oil imports into WCE and SEE come from EECCA and this share is projected to rise substantially to 2030.
Precejšen delež uvoza zemeljskega plina in nafte v ZSE in JVE prihaja iz držav VEKSA,po pričakovanjih pa bi se naj ta delež do leta 2030stalno povečeval.
Total energy consumption by fuel source
Celotna poraba energije po energentih
Oil and petrolium products
Jedrska en er g ija P re mo g in premogovi izdelki
'Environment for Europe' highlights
Ključni dogodki procesa „Okolje za Evropo“
First Ministerial Conference in Dobris
Prva ministrska konferenca v Dobrišu
Signature: Convention on Environmental Impact Assessment in a Transboundary Context (EIA Convention); VOC Protocol to Convention on Long-range Transboundary Air Pollution (CLRTAP)
Podpisano: Konvencija o presoji čezmejnih vplivov na okolje (konvencija EIA); Protokol VOC h Konvenciji o čezmejnem onesnaževanju zraka na velikerazdalje (CLRTAP)
Protocol to CLRTAP
Začetek veljavnosti: Protokol o NO k CLRTAP
Signature: Transboundary Water Convention (TWC); Convention on Transboundary Effects of Industrial Accidents (CTEIA)
Podpisano: Konvencija o čezmejnih vodotokih (TWC); Konvencija o čezmejnih učinkih industrijskih nesreč (CTEIA)
Second Ministerial Conference in Lucern
Druga ministrska konferenca v Luzernu
Signature: Sulphur Emissions Protocol to CLRTAP
Podpisano: Protokol o zmanjšanju emisij žvepla k CLRTAP
Third Ministerial Conference in Sofia
Tretja ministrska konferenca v Sofiji
Entry into force: Transboundary Water Convention (TWC)
Začetek veljavnosti: Konvencija o čezmejnih vodotokih (TWC)
Entry into force: Convention on Environmental Impact Assessment in a Transboundary Context (EIA Convention); VOC Protocol to CLRTAP
Začetek veljavnosti: Konvencija o presoji čezmejnih vplivov na okolje (konvencija EIA); Protokol VOC k CLRTAP
Fourth Ministerial Conference in Aarhus
Četrta ministrska konferenca v Aarhusu
Signature: Aarhus Convention (AC); POPs Protocol to CLRTAP; Heavy Metal Protocol to CLRTAP
Podpisano: Aarhuška konvencija (AC); Protokol POP k CLRTAP; Protokol o težkih kovinah k CLRTAP
Entry into force: Sulphur Emissions Protocol to CLRTAP
Začetek veljavnosti: Protokol o zmanjšanju emisij žvepla k CLRTAP
Signature: Water and Health Protocol to TWC; Ground-level Ozone Protocol to CLRTAP
Podpis: Protokol o vodi in zdravju k TWC; Protokol o zmanjševanju zakisljevanja, evtrofikacije in prizemnega ozona k CLRTAP
Entry into force: Convention on Transboundary Effects of Industrial Accidents (CTEIA)
Začetek veljavnosti: Konvencija o čezmejnih učinkih industrijskih nesreč (CTEIA)
Entry into force: Aarhus Convention (AC)
Začetek veljavnosti: Aarhuška konvencija (AC)
Fifth Ministerial Conference in Kiev
Peta ministrska konferenca v Kijevu
Adoption of EECCA Strategy Kiev Resolution on Biodiversity Signed, but not in force (Status June 2007): PRTR Protocol to AC; Civil Liability Protocol to TWC; SEA Protocol to EIA
Sprejetje strategije VECSA Kijevska resolucija o biotski raznovrstnosti Podpisani, vendar še niso začeli veljati (stanje iz junija 2007):Protokol PRTR k AC; Protokol o civilni odgovornosti k TWC; Protokol SEA k EIA
Signature: Convention on Environment Protection and Sustainable Development of the Carpathians (Carpathian Convention)
Podpisano: Konvencija o zaščiti okolja in trajnostnem razvoju Karpatov (Karpatska konvencija)
Entry into force: POPs Protocol to CLRTAP; Heavy Metal Protocol to CLRTAP
Začetek veljavnosti: Protokol POP k CLRTAP; Protokol o težkih kovinah k CLRTAP
Entry into force: Water and Health Protocol to TWC; Ground-level Ozone Protocol to CLRTAP
Začetek veljavnosti: Protokol o vodi in zdravju k TWC; Protokol o zmanjševanju zakisljevanja, evtrofikacije in prizemnega ozona k CLRTAP
Entry into force: Carpathian Convention
Začetek veljavnosti: Karpatska konvencija
Seventh Ministerial Conference in Astana
Sedma ministrska konferenca v Astani
'Environment for Europe' countries
Države v procesu „Okolje za Evropo“
Republic of Moldova
Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija
Georgia
H rvaška
The Dobris assessment
Dobriška presoja8‑0
Europe's environment
0 Okolje za Evropo8‑
Europe's environment
Okolje za Evropo
For more information and to download these reports, please visit: www.eea.europa.eu/pan-european
Za več informacij in prenos teh poročil obiščite spletno str an: w w w . e e a . eu r o p a . eu / p an ‑ eu r o pe an
Web: eea.europa.eu Enquiries: eea.europa.eu/enquiries
Spletna stran: eea.europa.eu Poizvedbe: eea.europa.eu/enquiries
Legal notice The contents of this publication do not necessarily reflect the official opinions of the European Commission or other institutions of the European Communities.
Pravno obvestilo Vsebina te publikacije ne izraža nujno uradnih stališč Evropske komisije ali drugih institucij Evropskih skupnosti.
Neither the European Environment Agency nor any person or company acting on behalf of the Agency is responsible for the use that may be made of the information contained in this report.
Niti Evropska agencija za okolje niti osebe ali podjetja, ki delujejo v njenem imenu, niso odgovorni za uporabo podatkov iz te publikacije.
Copyright notice© EEA, Copenhagen, 2009Reproduction is authorised, provided the source is acknowledged, save where otherwise stated.
Vse pravice pridržane© EEA, København, 2009Reprodukcija je dovoljena z navedbo vira, če ni navedeno drugače.
Information about the European Union is available on the Internet.
Informacije o Evropski uniji so na voljo na spletu.
It can be accessed through the Europa server (www.europa.eu).
Dostop je mogoč na strežniku Europa (www.europa.eu).
Environmental production This publication is printed according to high environmental standards.
Do okolja prijazna izdelava Ta publikacija je natisnjena v skladu z visokimi okoljskimi standardi.
Printed by Schultz Grafisk— Environmental Management Certificate: ISO 14001 — IQNet — The International Certification Network DS/EN ISO 14001:2004
Natisnil: Schultz Grafisk— Okoljski certifikat: ISO 14001 — IQNet — Mednarodna certifikacijska mreža DS/EN ISO 14001:2004
Paper RePrint — 90 gsm. CyclusOffset — 250 gsm.
Ponovni tisk — 90 g/m2. CyclusOffset — 250 g/m2.
Both paper qualities are recycled paper and have obtained the ecolabel Nordic Swan.
Oba papirja sta reciklirana in sta prejela znak za okolje Nordic Swan.
The EEA is an important source and custodian of environmentrelated data and indicators and a key provider of environmental knowledge and information services.
Kratka predstavitev EEA podatkov in kazalcev o okolju, pa tudi ključni ponudnik okoljskega znanja in informacijskih storitev.
The European Environment Agency (EEA) is a European public body dedicated to providing objective, reliable and comparable information on the environment.
Evropska agencija za okolje (EEA) je evropski javni organ, ki se zavzema za zagotavljanje objektivnih, zanesljivih in primerljivih informacij o okolju.
The aim of the EEA is to ensure that decision-makers and the general public are kept informed about the state and outlook of the environment.
Cilj EEA je zagotoviti obveščenost nosilcev odločanja in splošne javnosti o stanju in razvoju okolja.
The EEA also provides the necessary independent scientific knowledge and technical support to enable the Community and member countries take appropriate measures to protect and improve the environment as laid down by the Treaty and by successive Community action programmes on the environment and sustainable development.
EEA nudi tudi potrebno neodvisno strokovno znanje in tehnično podporo, ki Skupnosti in državam članicam omogoča, da uvedejo ustrezne ukrepe za varstvo in izboljšanje okolja, kot opredeljuje Pogodba in posamezni akcijski programi Skupnosti o okolju in trajnostnem razvoju.
The EEA works in partnership with government departments and agencies, international conventions and UN bodies, the scientific community, private sector and civil society.
EEA deluje v partnerstvu z vladnimi ministrstvi in službami, mednarodnimi konvencijami in organi ZN, znanstveno skupnostjo, zasebnim sektorjem in civilno družbo.
The European Environment Agency (EEA) and the European environment information and observation network (Eionet) were established by EEC Regulation 1210/90 on 7 May 1990 (as amended by EC Regulation 933/1999 of 29 April 1999 and EC Regulation 1641/2003 of the European Parliament and Council of 22 July 2003).
Evropska agencija za okolje (EEA) in Evropsko okoljsko informacijsko in opazovalno omrežje (Eionet) sta bila ustanovljena z Uredbo EGS št. 1210/90 z dne 7. maja 1990 (kakor je bila spremenjena z Uredbo ES št. 933/1999 z dne 29. aprila 1999 in Uredbo (ES) št. 1641/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. julija 2003).
The decision to locate the Agency in Copenhagen was taken in 1993 and the EEA became operational in 1994.
Odločitev, da bo sedež Agencije v Københavnu, je bila sprejeta leta 1993, EEA pa je začela delovati leta 1994.
The founding regulation sets out a number of tasks (Article 2) and priority areas (Article 3) for the EEA; these are addressed through its multi-annual and annual work programmes.
Ustanovni predpis EEA določa veliko nalog (člen 2) in prednostnih področij (člen 3); te EEA obravnava v sklopu svojih večletnih in letnih programov dela.
These include a five-yearly state and outlook of the environment report, thematic and sectoral assessments, analyses of the effectiveness of policy measures, forward studies and the impacts of globalisation on Europe's
Strategija EEA 2009–2013 je četrti večletni program dela Agencije; njen upravni odbor jo je sprejel prek pisnega postopka na 52. seji 26. novembra 2008.
The EEA strategy 2009–2013 is the fourth Multi-annual Work Programme of the Agency; it was adopted by the EEA Management Board through written procedure following its 52nd meeting on 26 November 2008.
Med njimi so petletno poročilo o stanju in razvoju okolja, tematske in sektorske presoje, analize učinkovitosti ukrepov politike, projekcijske študije ter vplivi globalizacije na okolje in vire Evrope. EEA je pomemben vir ter skrbnik
To become recognised as the world's leading body for the provision of timely, relevant and accessible European enviromental data, information, knowledge and assessments.
Uveljaviti se kot vodilni organ na svetu za zagotavljanje pravočasnih, pomembnih in dostopnih podatkov, informacij, znanja in presoj o evropskem okolju.
Chairman of the EEA Management Board
Predsednik upravnega odbora EEA
Integrated environmental assessments and anticipating new thinking, especially about ecosystem services, eco-efficiency and emerging technologies and innovations will play a key role in shaping European environmental policies.
Celovite presoje vplivov na okolje in pričakovan nov način razmišljanja, zlasti o ekosistemskih storitvah, ekološki učinkovitosti ter nastajajočih tehnologijah in inovacijah, bodo imeli ključno vlogo pri oblikovanju evropskih okoljskih politik.
Well designed environmental policies are necessary and positive for our society and economy.
Dobro zasnovane okoljske politike so nujne in pozitivne za našo družbo in gospodarstvo.
The EEA will continue to work closely with neighbouring countries, in particular the West Balkan region.
EEA bo še naprej tesno sodelovala s sosednjimi državami, posebno z državami zahodnega Balkana.
Importantly, our early and close cooperation not only improves the quality and coverage of environmental information, but also has a part to play in stabilising the environment in these countries.
Pomembno je, da naše zgodnje in tesno sodelovanje ne le izboljšuje kakovost in obseg okoljskih informacij, temveč prispeva tudi k uravnoteženju okolja v teh državah.
The wider world — the EEA report 'Europe's environment — the fourth assessment', launched in 2007 and known as the Belgrade report, provided policy-relevant, up-to-date and reliable information on the interactions between the environment and society at the pan-European level, by working with 56 countries.
Širši svet — poročilo EEA „Evropsko okolje — četrta ocena“, objavljeno leta 2007 v sodelovanju s 56 državami in znano kot Beograjsko poročilo, je vsebovalo ažurne in zanesljive informacije, povezane s politiko, o medsebojnem delovanju okolja in družbe na vseevropski ravni.
It also illustrated that for successful implementation of environmental policies we need to engage at a global and regional level with all actors.
Ponazarjalo je tudi, da je za uspešno izvajanje okoljskih politik potrebno delovanje vseh akterjev na svetovni in regionalni ravni.
On behalf of the Board I would like to thank the outgoing Chairman, Lars-Erik Liljelund, for his dedicated and effective leadership of the Management Board.
V imenu upravnega odbora se zahvaljujem dosedanjemu predsedniku Larsu-Eriku Liljelundu za predano in učinkovito vodenje upravnega odbora.
Over the last few years environment policy questions have again moved up the political agenda, which is lasting proof of the EEA's work, and that its contribution is now more relevant than ever.
V zadnjih nekaj letih so vprašanja o okoljski politiki spet v ospredju političnih načrtov, kar predstavlja trajen dokaz o delu EEA in potrjuje, da je njen prispevek zdaj pomembnejši kot kadar koli.
The EEA is well placed to further develop its role as a provider of independent and assured environmental information. In addition, and looking to the next five years, I would like to highlight some of the EEA's strategic issues.
Javnost, oblikovalci politik, znanstvena skupnost in politiki pripomorejo k delu, ki ga opravlja Agencija, ta trend pa naj bi se povečeval; podnebne spremembe, izginjanje biotske raznovrstnosti, kakovost vode in zraka — o vseh teh vprašanjih se vneto razpravlja.
The public, policy-makers, the scientific community and politicians are all benefactors of work carried out by the Agency, and this trend is set to increase; climate change, biodiversity loss, water and air quality are all issues that invoke heated debate.
EEA je dobro uveljavljena in lahko še naprej razvija svojo vlogo ponudnika neodvisnih in preverjenih okoljskih informacij. Poleg tega bi rad poudaril še nekatere druge strateške teme, ki jih bo EEA obravnavala v naslednjih petih letih.