natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Researchers in the private sector worry that publicinvolvement could reduce a firm’s competitive position.
Raziskovalce v zasebnem sektorju skrbi,da bi lahkovključevanje javnosti poslabšalo konkurenčni položajpodjetja.
Few people take seriously the caricature of a scientist as an isolated figure with grey,unkempt hair,conducting bizarre experiments in his laboratory.
Redki jemljejo resno karikaturo znanstvenika kotsamotne postave s sivimi skuštranimi lasmi,ki v svojemlaboratoriju izvaja nenavadne poskuse.Vendar pa so biliraziskovalci in njihovo delo dolgo videti osamljeni inoddaljeni od družbe.
Nevertheless, researchers and their work have longappeared distant and remote from society.
»Znanost ima mnogo obrazov,« jerekel direktor Rathenau Instituuta(NL) Jan Staman. »Obstaja prostorza nastanek fantazij ..., ker soznanstveniki v glavnem nevidni.«
“All European enterprises are operating in an extremely tough andopen global economy.
»Vsa evropska podjetja poslujejo vizjemno teÏkem in odprtem svetovnemgospodarstvu.
[Participation]should not lead to more regulationsthat will hamper European globalbusiness competitiveness,” said Emile Carbonel of the Mouvement des Entreprises de France.
UdeleÏba ne sme imetiza posledico veã predpisov, ki bodoovirali evropsko globalno poslovnokonkurenãnost,« je dejal Emile Carbonel iz zdruÏenja Mouvement des Entreprises de France.
“Science has many faces,” said Jan Staman, director of the Rathenau Instituut (NL). “There is room forfantasies to form... largely thatscientists are invisible.”
»UdeleÏba koristi druÏbam, ker takoizvejo, kaj si ljudje Ïelijo inãesa si ne Ïelijo pri njihovihizdelkih,« je nasprotoval direktor Danskega tehnolo‰kega sveta Lars Kl ü ver.
“Participation is good for companiesso that they know what people wantand don’t want in their products,”countered Lars Klüver, director ofthe Danish Board of Technology.
Vendar je raziskovalna skupnost,tako kot družba sama,velika in raznolika.Prizadevanje raziskovalcev,da bi prišlido znanja,je lahko usmerjeno v »trde znanosti«,kot stafizika ali kemija,ali v »mehke znanosti«,med kateresodita sociologija in psihologija.Nekateri delajo v akademskih ustanovah,v javnih raziskovalnih zavodih ali zasebnih inštitutih,drugi pa izvajajo svoje raziskaveravno v osrčju družbe,na ravni lokalne skupnosti ali v industriji.
Sky’s the limit
Brez omejitev
But like society itself,the research community is largeand diverse.
Druge je strah,da bi lahko pretirana zaskrbljenost nadtveganji in stroški zadušila raziskovalnega in eksperimentalnega duha.
Others fear that excessive concern over risks andcosts could stifle the spirit of exploration and experimentation.
Tudi znanstveniki so se spoprijeli z zamislijo o premostitvi vrzeli med znanostjo in družbo ter z idejo o večjem vključevanju splošne javnosti v oblikovanjeznanstvenih programov.Čeprav s tem soglašajo mnogiznanstveniki,pa nekateri niso prepričani o koristih.
Researchers,too,have been grappling with the ideaofbridging the gap between science and society andinvolving the general public more closely in setting thescientific agenda.Although many researchers are infavour of this,others are not as certain of the benefits.
»âe bi bila vkljuãena civilna druÏba, morda ne bi bili poslaliãloveka na Luno,« se je pritoÏeval nek raziskovalec.
“Maybe if civil society had beeninvolved, we wouldn’t have sent staman to the moon,” complained oneresearcher.
»Mnogi znanstveniki menijo, da z (izvajanjem) raziskav Ïe opravijo svoje delo za druÏbo,« je nadaljeval Staman.
“Involving society doesn’t meanforcing scientists to engage in badscience but [it is meant]to helpset policy priorities,” explainedone NGO representative.
Nekateri raziskovalci so izrazili zaskrbljenost v zvezi z vstopom civilne družbe v laboratorij.Bojijo se,da bipostali raziskovalni programi,ki bi jih narekovalo javnomnenje,preveč okleščeni in protislovni.
Some researchers have voiced concerns about lettingcivil society into the lab.They fear that,if publicopinion were left to dictate the research agenda,itwould become too bogged down and incoherent.
»Previdni moramo biti, da ne bi udeleÏba upoãasnila raziskovalnihprocesov,« je dejal eden izmedraziskovalcev.
“We have to be careful that partici- pation does not slow down research processes,” said one researcher.
»Znanost ima mnogo obr rekel direktor Rathenau
Mandate for change
Mandat za spremembe
Some researchers argue that the general public is notequipped with the know-how to make an informeddecision.
Nekateri raziskovalci trdijo,da splošna javnost ne razpolaga s sposobnostmi za utemeljeno odločanje.
The European Commission has been striving to translate this commitment into concrete initiatives.As it workson consolidating European research efforts,the Commission has ensured that society will be an integralcomponent of the emerging European Research Area.
Evropska komisija si prizadeva prevesti to zavezo v konkretne pobude.Ker si prizadeva združiti evropskeraziskovalne dosežke,je Komisija zagotovila,da bodružba sestavni del nastajajočega Evropskega raziskovalnega prostora.
“It is wrong to speak of a knowledgegap [between science and society].We have more of a situation of asymmetric expertise, which is easier toaddress,” noted one civil society representative.
»Narobe je govoriti o vrzeli vznanju [med znanostjo in druÏbo]. Bolj gre za stanje asimetriãnegastrokovnega znanja, ki ga je laÏje obravnavati,« je pripomnilpredstavnik civilne druÏbe.
The Commission’s vision for creating a better interface between researchers and the general public wasoutlined in its 2001 Science and Society Action Plan.‘Science and society’has since become an importantcomponent of the Sixth Framework Programme (FP6).
Vizija Komisije o ustvarjanju boljšega stika med raziskovalci in splošno javnostjo je bila opisana v Akcijskem načrtu znanosti in družbe iz leta 2001.»Znanost in družba« je potem postal pomemben del šestega okvirnega programa (FP6).
This process is described as ‘democratising expert-ise’.The notion of knowledge has undergone considerable change in meaning.The distinction betweencivil society’s knowledge and expert knowledge nolonger holds.
Ta proces je opisan kot »demokratizirajoče strokovnoznanje«.Pojem znanja je doživel znatne spremembepomena.Razlike med znanjem civilne družbe in strokovnim znanjem ni več.
FP6 has set aside some 225 million for its ‘Citizensand governance in a knowledge-based society’the-matic priority as well as 80 million for structuringthe science and society component of the European Research Area.
FP6 je zagotovil okoli 225 milijonov evrov za svojotematsko prioriteto »Državljani in upravljanje v družbi,ki temelji na znanju« in 80 milijonov evrov za strukturiranje komponente »znanost in družba« Evropskega raziskovalnega prostora.
“We should not set benchmarks too for high for knowledge requirements of knowledge requirements of civil society as civil society as politicians make
»Civilni druÏbi ne smemo postavljati postavljati previsokih zahtev previsokih zahtev po znanju, saj politiki po znanju, saj politiki odloãajo o znanstvenih zadevah, s katerimi
Crossroads and inroads politicians make decisions about scientif ic issues decisions about scientific issues they are not fully informed about,” they are not fully informed about,” commented commented another participant.
Križišča in napadi odloãajo o znanstvenih zadevah, s katerimi niso popolnoma seznanjeni,« je niso popolnoma seznanjeni,« je pripomnil pripomnil drug udeleÏenec.
Despite these efforts,some believe that the Research Directorate-General is among the least open of all the Commission’s internal departments,and complainthat civil society is not sufficiently consulted duringthe planning stages of EU research programmes.
Kljub tem naporom mnogi menijo,da je Generalna direkcija za raziskovanje med najmanj odprtimi izmedvseh internih oddelkov Komisije,in tožijo,da civilnadružba v fazah načrtovanja raziskovalnih programov EU ni dovolj upoštevana.
If scientists are sometimes regarded as remote,thesame can apply to European Union institutions.Despite ever-closer integration and the upcomingexpansion of the EU,to the average citizen,Brusselscan seem as if it is a million miles away from theirdaily lives.
Če veljajo znanstveniki včasih za oddaljene,lahko enakovelja za ustanove Evropske unije.Kljub vse tesnejši integraciji in bližajoči se širitvi EU se lahko zdi Bruseljpovprečnemu državljanu milijon kilometrov daleč od njegovega vsakdanjega življenja.
“Consultation has expanded exponentially right across the Commissionin the past ten years.
»V zadnjih desetih letih je posvetovanje po vsej Komisijieksponencialno nara‰ãalo.
But this doesnot appear to have occurred as muchin the Research Directorate-General, at least not visibly,” said one NGOrepresentative.
Vendar kaÏe, da se to ni v tolik‰ni meridogajalo na generalni direkciji za raziskovanje, vsaj ne vidno,« je dejal predstavnik nevladnihorganizacij.
“The Commission should be taking thelead in building links with civilsociety,” urged ECAS’ Tony Venables,director of the EU-wide civil societygroup ECAS.
»Komisija bi morala prevzeti pobudo pri vzpostavljanju povezav s civilno druÏbo,« se je zavzeldirektor vseevropske civilno-druÏbene skupine ECAS Tony Venables.
Others argue that,although much still needs to bedone,the Research DG has made leaps and boundsalong the road to participation,citing such initiativesas its consultation website which canvasses publicopinion on issues as varied as environmental technology and the role of modern universities.
Drugi trdijo,da je Generalna direkcija za raziskovanjenaredila preskoke na poti do udeležbe,čeprav je trebaše veliko storiti,in navajajo pobude,kot je njena spletnastran,na kateri raziskujejo javno mnenje o tako različnihzadevah,kot so okoljske tehnologije in vloga sodobnihuniverz.
And the Union is determined to close the distancebetween Europeans and their common institutions. It embarked on this path in earnest with its 2001 White Paper on European Governance,which endeavours to promote, among other things,greater civil societyconsultation and participation.
Unija je odločena zmanjšati razdaljo med Evropejci in njihovimi skupnimi ustanovami.Na to pot se je resnopodala leta 2001 s svojo belo knjigo o evropskem upravljanju,v kateri si med drugim prizadeva pospeševati udeležbo civilne družbe in posvetovanje z njo.
Some point to the 2003 EU-backed conference andreport on ‘Governance of the European Research Area: the role of civil society’as another indication ofthe Research Directorate-General’s serious long-termcommitment to civil society participation.
Nekateri poudarjajo konferenco in poročilo »Upravljanje Evropskega raziskovalnega prostora – vloga civilnedružbe« s podporo EU iz leta 2003 – kot dodaten znakresne dolgoročne zavezanosti Generalne direkcije zaraziskovanje k udeležbi civilne družbe.
SOCIETY A KEY TO THE LAB
– ODPRTA VRATA DRUžBI DO LABORATORIJA
. largelyvisible.”
..., ker so
Chain
Mnenja
“How do we make Europe for its citizens and with its citizens?” – Irini Pari, member of the Economic and Social Committee (ESC).
»Kako naredimo Evropo za njene drÏavljane in z njenimi drÏavljani?« – Irini Pari, ãlanica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (ESC).
“Science needs to go to society and tell it we’re at your service and we’rehere to fulfil your needs,” – Jan Staman, director of the Rathenau Instituut (NL).
»Znanost mora priti k druÏbi in ji povedati, da ji je na voljo in da je tukaj zato, da izpolni njene potrebe.« – Jan Staman, direktor Rathenau Instituuta (NL).
We already have consultation[in Europe], but it’s a very limited type of participation,” – Clive Spash, the Macaulay Institute (UK).
[V Evropi] Ïe imamo posvetovanje, toda zelo omejene oblike udeleÏbe.« – Clive Spash, The Macaulay Institute (Velika Britanija).
“The problem is not the quality of participation but the quantity,” – Lars Klüver, the Danish Board of Technology.
»Problem ni v kakovosti udeleÏbe, temveã v njeni koliãini.« – Lars Klüver, Danski tehnolo‰ki svet.
“May be if civil society had been involved, we wouldn’t have sent a man tothe moon,” – From conference discussions.
»âe bi bila vkljuãena civilna druÏba, morda ne bi bili poslali ãlovekana Luno.« – Iz razprave na konferenci.
“Trying to read some EU documents, for the average citizen, is like tryingto read Chinese,”– From conference discussions.
»Poizkus branja nekaterih dokumentov EU je za povpreãnega drÏavljana enak poizkusu branja v kitaj‰ãini.« – Iz razprave na konferenci.
“It is wrong to speak of a knowledge gap [between science and society].
»Narobe je govoriti o vrzeli v znanju [med znanostjo in druÏbo].
We have more a situation of asymmetric expertise, which is easier to address,”
Bolj gre za stanje asimetriãnega strokovnega znanja, ki ga je laÏje obravnavati«.«
– From conference discussions.
– Iz razprave na konferenci.
“I think civil society should be involved when there is a conflict, when the normal system does not work,”
»Mislim, da bi morala biti civilna druÏba vkljuãena, ko gre za konflikt, ko obiãajni sistem ne deluje.«
“Engaging civil society is not a way of solving problems, it is a way ofanticipating them,”– From conference discussions.
– Iz razprave na konferenci.
Given the complex topography of the European political landscape, it is important to explore the rationalebehind why civil society should be treated as animportant stakeholder in the political process.
Glede na zapleteno topografijo evropskega politiãnega prizori‰ãa je pomembno raziskati osnove za obravnavo civilne druÏbe kotpomembnega dejavnika v politiãnem procesu.
“Civil society involvement helps involvement helps to raise to raise competitiveness, acceptance competitiveness, acceptance and consensus,” and consensus,” Fabio Terragni, pres-
Na konferenci o vlogi civilne družbe v Evropskem raziskovalnem prostoru sta se pojavila dva načina razmišljanja.Prva miselna usmeritev se je osredotočilana demokratična načela.Drugi pogled je bil bolj pragmatičen,s poudarkom na uporabnih koristih vključevanja civilne družbe.
Milano, said summing up the views of
Milanske severne razvojne agencije
Quality decisions
Kakovostne odločitve
But beyond questions of democracy and legitimacy,there are more practical reasons for promoting civilsociety involvement in the decisionmaking process.
Bela knjiga Komisije o evropskem upravljanju pojasnjuje,da lahko zahteva po večjem vključevanju civilne družbeizvira iz dvomov javnosti glede sposobnosti političnegasistema za sprejemanje »pravih« odločitev.
The Commission’s White Paper on European Governance explains that the demand for greater civil societyinvolvement can also stem from public scepticismregarding the capacity of the political system to takethe ‘right’decision.
Vendar obstajajo poleg vprašanj demokracije in legitimnosti tudi bolj praktični razlogi za pospeševanjevključevanja civilne družbe v proces odločanja.
An active civil society role,some argue,can helpaddress this lack of faith in the decisionmaking process.
Nekateri dokazujejo,da lahko aktivna vloga civilnedružbe pomaga pri odpravi tega pomanjkanja zaupanjav proces odločanja.
Some maintain that involving civil society enhancesthe efficiency and effectiveness of policies and thedecision-making process.
»Drugaãno zastavljanje vpra‰anj, ki so ga sposobne nevladne organizacije, lahko vodi k veãjisprejemljivosti doloãenega znanstvenega podroãja,« je izjavilnek udeleÏenec konference.
“[Participation]may not resolve all the issues, but it enhances the legitimacy of the decisionmaking process,” noted another NGO representative.
»[UdeleÏba] morda ne re‰uje vseh teÏav, vendar pa izbolj‰a legitimnost procesa odloãanja,« je pripomnil drug predstavniknevladnih organizacij.
“It is argued that the complex issuesresearch policy deals with [require]a strong interaction [between] policymakers and civil society,” points outthe IFOK report.
Nekateri vztrajajo pri tem,da vključevanje civilne družbeizboljša učinkovitost in uspešnost politik ter procesaodločanja.
Although some argue that direct participation raisesthe legitimacy of the political process,others fear that itcould have the unintended side effect of underminingthe legitimacy of representative democratic institutions.
Čeprav nekateri trdijo,da neposredna udeležbapovečuje legitimnost političnega procesa,pa se drugibojijo,da bi lahko imela nezaželeni stranski učinek spodkopavanja legitimnosti ustreznih demokratičnihustanov.
Involving citizens helps build public confidence in science,brings a wider range of options to thedebate,and ensures that limited resources areinvested in socially acceptable lines of research that meet society’s needs.
»KaÏe, da zapletena vpra‰anja, s katerimi se ukvarja raziskovalnapolitika, [zahtevajo] tesno sodelovanje [med] snovalci politikin civilno druÏbo,« poudarjaporoãilo IFOK.
Although participation can help lead to consensus,many find that unanimity should not be its sole aim,since conflicting values cannot always be completelyreconciled.
Čeprav lahko udeležba pripelje do soglasja,mnogimenijo,da soglasnost ne bi smela biti njen edini namen,saj nasprotujočih si vrednot vedno ni mogoče uskladiti.
“Society has to become more involvedin S & T if Europe is to become a leading knowledge-based society,” noted the Rathenau Institute’s Jan Staman.“Science needs to go to society andtell it we’re at your service andwe’re here to fulfil your needs.”
Vključevanje državljanov pomaga pri vzpostavljanju zaupanja javnosti v znanost,prinaša v razpravo širšinabor možnosti in zagotavlja nalaganje omejenih virov v družbeno sprejemljive raziskovalne projekte,ki ustrezajo potrebam družbe.
“We shouldn’t just focus on consensusbuilding. [It]is an attractive byproduct of public debate but not anessential outcome,” said one delegate.
»Ne bi se smeli osredotoãiti zgoljna doseganje soglasja, [ki] je privlaãen stranski produkt javnerazprave, vendar ni njen bistvenirezultat,« je izjavil eden izmedpredstavnikov. »UdeleÏba lahko v najbolj‰em primeru pripomore k zbliÏevanju mnenj, v najslab‰empa vsaj poveãa raven tolerance prinasprotujoãih si mnenjih,« je pripomnil nekdo drug.
“Participation can help lead to a convergence of opinions, at best, andraise the level of tolerance of conflicting views, at least,” notedanother.
»âe naj Evropa postane vodilna druÏba na osnovi znanja, mora biti druÏba bolj vkljuãena v znanost in tehnologijo,« je pripomnil Jan Staman iz In‰tituta Rathenau.»Znanost mora priti k druÏbi in ji povedati, da ji je na voljo inda je tukaj zato, da izpolni njenepotrebe.«
If we were to liken science toan ivory tower, there are signsthat it is opening its doors tothe public.
Spu‰ãanje dviÏnega mostu dviÏnega mostu âeprav smo nagnjeni k primerjanjuznanosti s slonoko‰ãenim stolpom,obstajajo znamenja, da odpira svojavrata javnosti.
A growing trend isemerging towards more openness,transparency and inclusivenessin the political decisionmaking process relating to research.
Pojavlja se nara‰ãajoãitrend veãje odprtosti, preglednosti invkljuãenosti politiãnega procesaodloãanja v zvezi z raziskovanjem.
The traditional one-way traffic system,in which scienceand technology policies are imposed from above,is gradually being replaced by a multi-directional system that promotes an interactive exchangebetween policy-makers,the research community,industry and civil society.
Večsmerni sistem,ki pospešuje vzajemno izmenjavomed snovalci politik,raziskovalno skupnostjo,industrijo in civilno družbo,postopoma zamenjuje tradicionalnienosmerni sistem,v katerem sta znanost in tehnologijanarekovani od zgoraj.
Others suggest that participation is far more than aconvenient veil.They argue that this growing intimacyreflects a blurring of traditional boundaries and competencies in modern society.
Ta naraščajoča odprtost je delno posledica naraščajočihzahtev javnosti po vplivu na raziskovalno politiko,ki izhajajo iz zaskrbljenosti nad posledicami sodobne znanosti,o katerih mnogi ljudje menijo,da jih tradicionalni mehanizmi odločanja ne zadevajo dovolj.
This increasing openness is partly due to growingpublic demand for a voice in research policy,fuelledby concerns over the implications of modern sciencethat many people feel are not sufficiently addressedby the traditional decisionmaking apparatus.
»KaÏe, da je skupni vzrok tehtrendov v nara‰ãajoãi zapletenostisocialnih in druÏbenih okvirjev zaznanstvene in tehnolo‰ke politike,«ugotavlja poroãilo IFOK.
“The common cause of these trendsseems to lie in the increasing complexity of societal and socialframes for science and technologypolicies,” observes the IFOK report.
Nevladne organizacije poudarjajo,da je družbeni pritiskže dosegel večje uspehe pri seznanjanju snovalcevpolitik z zaskrbljenostjo javnosti.Odstranjevanje jedrskihodpadkov in gensko spremenjene organizme navajajokot dve področji,na katerih je angažiranje javnosti vplivalo na raziskovalne programe.
More than a fig leaf
Več kot figov list
As some participants at the conference pointed out,expertise is no longer the exclusive domain of scien-tists,but other segments of society can also bringuseful knowledge to the table.This emerging conceptis known as ‘asymmetric expertise’.
To je zbudilo bojazen,da bi lahko snovalci politik obravnavali udeležbo civilne družbe kot nujni »figov list«za odobritev njihovih predhodno določenih programov.
This has sparked fears that policymakers mightregard the participation of civil society as a necessary ‘fig leaf’to push through their predeterminedagendas.
Kot so poudarili nekateri udeleženci konference,strokovno znanje ni več izključna domena znanstvenikov,pač pa lahko koristna znanja prispevajo tudi drugi segmenti družbe.Ta nastajajoči koncept je znan kot »asimetrično strokovno znanje«.
been introduced to facilitate the duced to facilitate the implementation of new implementation of new technologies,” technologies,” said one participant at the recent said one participant at the recent
Vprašanje je,kako je mogoče kar najbolj učinkovitozbrati te različne skupke znanja in,kar je boljpomembno,kako je mogoče družbi zajamčiti sedež pri mizi.
Brussels conference. “If you involve people and people and then don’t do what they then don’t do what they ask, it will increase ask, it will increase disaffection,” disaffection,” warned another.
Bruslju. »âe vkljuãi‰ ljudi in potem ljudi in potem ne stori‰ tistega, kar zahtevajo, se bo nezadovoljstvo ne stori‰ tistega, kar zahtevajo, poveãalo,« je opozoril drug se bo nezadovoljstvo poveãalo,« je udeleÏenec.
warned another.
opozoril drug udeleÏenec.
Most parties agree that ad hoc consultation and par-ticipation,which is often done through informal chan-nels,needs to give way to more formal processes inwhich civil society is recognised as a fully-fledgedpartner in governing the ERA.Finding the ‘right’model,or models,for civil society involvement is thenext challenge on the road to inclusiveness.
Večina sodelujočih soglaša,da je treba ad hoc posvetovanja in udeležbo,ki se pogosto izvajajo poneformalnih kanalih,nadomestiti z bolj formalnimi procesi,v katerih je civilna družba priznana kot popolnoma kvalificiran partner pri upravljanju Evropskega raziskovalnega prostora.Iznajdba »pravega«modela ali modelov za vključevanje civilne družbe jenaslednja naloga na poti k vključenosti.
GOVERNANCE OF THE EUROPEAN RESEARCH AREA – GIVING
Drugi menijo,da je udeležba veliko več kot prikladnapretveza.Trdijo,da ta naraščajoča zaupnost odseva izginjanje tradicionalnih meja in pristojnosti v sodobnidružbi.
Although Europeans share many basic values,their differences can also be just as telling. Thisdiversity reflects itself in the vast array ofparticipation models available across the continent.
Evropa je kulturno in politiãno raznolika celina z velikim razponomznanstvenih priãakovanj in potreb. âeprav so Evropejcem skupnemnoge temeljne vrednote, so med njimi tudi znatne razlike.Raznolikost odseva v mnoÏici modelov udeleÏbe, ki obstajajo povsej celini.
Whether a participation process is ‘factory line’ or ‘custom-made’, it raises certain thorny questionsregarding which NGOs or members of the publicshould be asked to take part.
Ne glede na to,ali je proces udeležbe »industrijski« ali »narejen po meri«,se ob njem zastavlja nekaj kočljivihvprašanj o tem,katere nevladne organizacije ali pripadnike javnosti je treba povabiti k udeležbi.