natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Figure 1.10 Comparison of the sound pressures and sound pressure levels of different sounds
Decibel je logaritmična količina, zato ravni zvočnega tlaka, ki je posledica hrupa iz različnih zvočnih virov, ni mogoče izračunati s preprostim seštevanjem ravni zvočnega tlaka hrupa, ki ga proizvede posamezni vir
•Step 2 – Add the assigned value to the higher of the two-decibel levels.
•Korak 2 – Določeno vrednost prištejemo višji od obeh ravni.
Numerical difference between two noise levels [dB(A)]
Vrednost, ki se prišteje višji od obeh ravni [dB ali dB(A)]
Value to be added to the higher of the two noise levels [dB or dB(A)]
Numerična razlika med dvema ravnema hrupa [dB(A)]
A machine generates noise at a sound pressure level of 80 dB.
Stroj proizvaja hrup z ravnjo zvočnega tlaka 80 dB.
If we place another similar machine next to it, what will be the sound pressure level of the noise generated simultaneously by both machines?
Če poleg tega stroja postavimo podoben stroj, kakšna bo raven zvočnega tlaka hrupa, ki ga hkrati proizvajata oba stroja?
Figure 1.11a Addition of Sound Pressure Levels
Slika 1.11.a Seštevanje ravni zvočnega tlaka
What will be the sound pressure level of the noise generated by 10 such machines operating simultaneously? (Figure 1.11b)
Kakšna bo raven zračnega tlaka hrupa, ki ga bo hkrati proizvajalo deset takšnih strojev? (Slika 1.11.b).
Table 1.1 Data for calculating combined sound pressure levels
Preglednica 1.1: Podatki za izračun skupne ravni zvočnega tlaka.
•When the difference in sound pressure level exceeds 10 dB, combined addition can be ignored and the higher of the two noise levels is taken as the combined sound pressure level.
•Če razlika med ravnema zvočnega tlaka preseže 10 dB, se prištevanje vrednosti ne upošteva in se kot skupna raven zvočnega tlaka uporablja višja od obeh ravni.
Figure 1.11b Addition of sound pressure levels
Slika 1.11.b Seštevanje ravni zvočnega tlaka
Next to the machine generating noise at a sound pressure level of 80 dB, we place a machine that generates noise at a sound pressure level of 60 dB.
Poleg stroja, ki proizvaja hrup z ravnjo zvočnega tlaka 80 dB, postavimo stroj, ki proizvaja hrup z ravnjo zračnega tlaka 60 dB.
What is the sound pressure level of the combined noise generated? (Figure 1.11.c)
Kakšna je raven zračnega tlaka skupnega hrupa? (Slika 1.11.c).
Tone and acoustic spectrum
Tonski in akustični spekter
Sound created by sinusoidal vibration is called a pure tone or simply a tone.
Zvok, ki nastane zaradi sinusoidne vibracije, se imenuje čisti ton ali preprosto ton.
An acoustic spectrum is a distribution of sound pressures or intensities measured as a function of frequency.
Akustični spekter je porazdelitev zvočnih tlakov ali intenzivnosti, merjenih kot funkcija frekvence.
Figure 1.11c Addition of sound pressure levels
Slika 1.11.c Seštevanje ravni zvočnega tlaka
•Pure tones can be shown in a graph, in which the horizontal axis represents frequency and the vertical axis represents acoustic pressure level (Figure 1.12).
•Čiste tone lahko prikažemo v grafu, pri čemer vodoravna os predstavlja frekvenco, navpična os pa predstavlja raven akustičnega tlaka (Slika 1.12).
This type of graph is called a sound spectrum.•Pure tones are rarely found in real conditions.
Takšen graf se imenuje zvočni spekter. •V resničnih okoliščinah le redko naletimo na čiste tone.
The sounds that surround us usually consist of many different mixed tones.
Zvoki, ki nas obdajajo, so običajno sestavljeni iz veliko različnih mešanih tonov.
The louder machine in fact determines the Sound Pressure Level of the resulting noise generated by the two machines.
Glasnejši stroj dejansko določa raven zvočnega tlaka hrupa, ki sta ga proizvedla oba stroja.
If the difference in machine Sound Pressure Level exceeds 10 dB, we reckon that the resulting sound pressure level is equal to that of the louder machine.
Če je razlika med ravnema zvočnega tlaka obeh strojev večja od 10 dB, ocenjujemo, da je nastala raven zvočnega tlaka enaka ravni zvočnega tlaka glasnejšega stroja.
The simplified method shown below can be used to calculate the combined sound pressure level of two sources.
Poenostavljena metoda, prikazana spodaj, se lahko uporablja za izračun skupne ravni zvočnega tlaka dveh virov.
•Step 1 – Calculate the difference between the two individual machine levels.
•Korak 1 – Izračunamo razliko med posameznima ravnema strojev.
CHAPTER 1: PRINCIPLES OF ACOUSTICS
POGLAVJE 1: NAčELA AKUSTIKE p p z z
CHAPTER 1: PRINCIPLES OF ACOUSTICS pressure level measurement in certain frequency bands is sufficient.
POGLAVJE 1: NAčELA AKUSTIKE itev ravni zvočnega tlaka v določenih frekvenčnih pasovih.
Time signal of sound comprising three tones (100Hz, 200Hz and 300Hz) and sound spectrum.
Časovni signal zvoka je sestavljen iz treh tonov (100 Hz, 200 Hz in 300 Hz) in zvočnega spektra.
An octave band is a band for which the upper frequency is twice that of the lower frequency.
Oktavni pas je pas, pri katerem je zgornja frekvenca dvakrat višja od spodnje frekvence.
Every octave band is divided into three one-third octave (1/3-octave) bands.
Vsak oktavni pas je razdeljen v tri tretjinske (1/3 oktave) oktavne pasove.
•According to accepted international standards, the frequency range of audible sounds can be divided into 10 octave bands.•Octave and 1/3-octave bands are most often denoted by their centre frequencies (see EN ISO 266:2003 – Acoustics – Preferred frequencies).
•Skladno z sprejetimi mednarodnimi standardi je frekvenčni spekter slišnih zvokov mogoče razdeliti v deset oktavnih pasov. •Oktavni in tretjinski oktavni pasovi so najpogosteje označeni s svojimi osrednjimi frekvencami (glej EN ISO 266:2003 – Akustika – Zaželene frekvence).
The following octave band centre frequencies are preferred: 31.5 Hz, 63 Hz, 125 Hz, 250 Hz, 500 Hz, 1 kHz, 2 kHz, 4 kHz, 8 kHz and 16 kHz.
Zaželene so naslednje osrednje frekvence oktavnih pasov: 31.5 Hz, 63 Hz, 125 Hz, 250 Hz, 500 Hz, 1 kHz, 2 kHz, 4 kHz, 8 kHz in 16 kHz.
Time signal of noise and its continuous frequency spectrum:
Časovni signal hrupa in njegov neprekinjen frekvenčni spekter:
Figure 1.14 An octave with a 500 Hz centre frequency and three 1/3 octave bands with 400 Hz, 500 Hz and 630 Hz centre frequencies
Slika 1.14 Oktava z osrednjo frekvenco 500 Hz in trije tretjinski oktavni pasovi z osrednjimi frekvencami 400 Hz, 500 Hz in 630 Hz
•An octave band-based sound spectrum is called an octave spectrum and a 1/3-octave band-based spectrum is called a 1/3-octave band spectrum.•Noise spectrum analysis can also be conducted using frequency bands narrower than 1/3 octave.
•Zvočni spekter, ki temelji na oktavnem pasu, se imenuje oktavni spekter, spekter, ki temelji na tretjinskem oktavnem pasu, pa se imenuje tretjinski oktavni spekter. •Analizo spektra hrupa je mogoče izvesti tudi z uporabo frekvenčnih pasov, ožjih od tretjine oktave.
Figure 1.13 Noise spectrum of a large power transformer
Slika 1.13 Spekter hrupa velikega energetskega transformatorja
Sound physical properties of materials and structures (insulation, absorption, damping, etc, – refer to Chapter 4: How do we reduce noise exposure?) depend on noise frequency.
Zvočne fizikalne lastnosti materialov in struktur (izolacija, absorpcija, vlaženje itd. – glej poglavje 4 „Kako zmanjšamo izpostavljenost hrupu?“) so odvisne od frekvence hrupa.
The first step to reducing noise is therefore to measure and evaluate its frequency spectrum.
Prvi korak k zmanjšanju hrupa je torej merjenje in ocena njegovega frekvenčnega spektra.
•Frequency spectrum familiarity permits selection of solutions, which will be most effective for a specific noise.•Noise spectrum analysis can be conducted at different levels of accuracy.•It is not usually necessary to measure separately the sound pressure level for every frequency.
•Dobro poznavanje frekvenčnega spektra omogoča izbiro rešitev, ki bodo najučinkovitejše za določen hrup. •Analizo spektra hrupa je mogoče izvesti z različno stopnjo natančnosti. •Običajno ni potrebe po ločenem merjenju ravni zvočnega tlaka za vsako frekvenco. Zadostuje mer-
•Immission is usually quantified by sound pressure level.
•Imisija se običajno meri z ravnjo zvočnega tlaka.
SOUND PRODUCTION AND PROPAGATION
NASTANEK ZVOKA IN NJEGOVO ŠIRJENJE
Radiation, Emission and Immission
Oddajanje, emisija in imisija
When noisy equipment produces sound, we say that it radiates sound energy.
Če hrupne naprave proizvajajo zvok, pravimo, da oddajajo zvočno energijo.
Sound radiated in this way is called emission.
Zvok, ki se širi na ta način, se imenuje emisija.
Directivity
Usmerjenost
Directivity is the capacity to radiate sound in defined directions.
•Oddajanje je sprememba vibracije zvočnega vira v zvočno energijo. •Emisija je količina oddajanega zvoka iz določenega vira. •Emisijo hrupa je mogoče izmeriti bodisi z ravnjo zvočne moči ali z ravnjo zvočnega tlaka.
Figure 1.16 Radiation and emission
Oddajanje
When walking around a radio, music is heard to be louder in front of it than to the side of it and much louder in front of it than behind it.
Ko hodimo okoli radijskega sprejemnika, se zdi glasba pred sprejemnikom glasnejša kot ob straneh sprejemnika ter veliko glasnejša kot za sprejemnikom.
Sound Power Level is one of two complementary quantities used to describe the sound emission of machinery or equipment.
Raven zvočne moči je ena od dveh komplementarnih količin, ki se uporabljata za opis emisije zvoka strojev in opreme.
The other quantity is emission Sound Pressure Level at a specied position.
Druga količina je raven zvočnega tlaka na določenem mestu.
Methods of determining emission sound pressure levels at work stations and other specied positions are given in the international standard series ISO 11200 to ISO 11204.
Metode za ugotavljanje emisijske ravni zvočnega tlaka na mestu delovanja in na drugih opredeljenih mestih so navedene v mednarodnih standardih ISO 11200 do ISO 11204.
These standards dene emission as an airborne sound radiated by a well-dened noise source (e.g. a machine undergoing testing) under specied operating and assembly conditions.
Ti standardi opredeljujejo emisijo kot zvok v zraku, ki ga oddaja dobro opredeljen vir hrupa (npr. stroj med preizkušanjem) pod posebnimi obratovalnimi pogoji in pogoji montaže.
•The directivity pattern of a sound source can be established by measuring sound pressure levels around it.•The sound source directivity pattern shows the direction, in which the source radiates sound at the highest sound pressure level and how much this differs from sound pressure levels radiated in other directions.•A sound source radiating sound energy equally in all directions is called an omnidirectional source.•Sound source directivity depends on the generated sound frequency.•Low frequency sound sources are often omnidirectional.(see Figure 1.18)
•Vzorec usmerjenosti zvočnega vira je mogoče določiti z merjenjem ravni zvočnega tlaka okoli njega. •Vzorec usmerjenosti zvočnega vira kaže smer, v kateri vir oddaja zvok pri najvišji ravni zvočnega tlaka, in koliko se ta razlikuje od ravni zvočnega tlaka, oddajanih v druge smeri. •Zvočni vir, ki energijo zvoka oddaja enakomerno v vse smeri, se imenuje večsmerni vir. •Usmerjenost zvočnega vira je odvisna od proizvedene zvočne frekvence. •Nizkofrekvenčni zvočni viri so pogosto večsmerni.
Immission is the amount of sound arriving at a specific measuring point (e.g. a workplace, a microphone or a human ear – Figure 1.17), including various sound sources and room reflections.
Imisija je količina zvoka, ki pride do določenega merilnega mesta (npr. delovno mesto, mikrofon ali človeško uho – Slika 1.17), vključno z različnimi zvočnimi viri in odboji v prostoru.
Figure 1.18 Directivity patterns – omnidirectional (large drum) and directional (horn loudspeaker)
Slika 1.18 Vzorci usmerjenosti – večsmerni (velik boben) in smerni (zvočnik)
Sound propagation and room influence
Širjenje zvoka in vpliv na prostor
•Transmission is the passing of sound energy through an obstacle.•The reflected, absorbed or transmitted proportion of sound depends on the obstacle physical properties and dimensions as well as the sound frequency.
Odprt prostor, kjer zvok prosto potuje, se imenuje prosto polje.
An open space, in which sound travels freely, is called a free field.
•Prenos je prehajanje energije zvoka skozi oviro. •Odbit, absorbiran ali prenesen del zvoka je odvisen od fizikalnih lastnosti ovire in njenih dimenzij, pa tudi od frekvence zvoka.
•The sound pressure level in a free field decreases by 6 dB each time the distance from the sound source doubles.
•Raven zvočnega tlaka v prostem polju se zmanjša za 6 dB vsakič, ko se razdalja od zvočnega vira podvoji.
Figure 1.19 Sound propagation in a free field, from an individual source
Slika 1.19 Širjenje zvoka v prostem polju iz posameznega vira
Figure 1.20 Reflection, absorption and transmission
Ko zvočni val naleti na oviro, se del energije zvoka odbije, del se absorbira, del pa prenese skozi oviro.
•Reflection is a phenomenon involving rebounding of a sound wave from a surface.
•Odboj je pojav, ki vključuje odbijanje zvočnega vala od površine.
Absorption is a conversion of sound energy into heat.
Absorpcija je sprememba energije zvoka v toploto.
Humans can sense sounds of different frequencies and levels as equally loud.
Ljudje zaznavamo zvoke z različnimi frekvencami in ravnmi kot enako glasne.
In the sound pressure level/frequency plane, a curve connecting points representing tones, which are considered equally loud, is called an equal-loudness level contour.
V ravni zvočnega tlaka/frekvenčni sliki se krivulja, ki povezuje točke, ki predstavljajo tone, za katere se šteje, da so enako glasni, imenuje krivulja enake glasnosti.
TERMS AND EXPRESSIONS USED TO ASSESS HEARING LOSS RISK
TERMINI IN IZRAZI, KI SE UPORABLJAJO PRI OCENI TVEGANJA IZGUBE SLUHA
Physical parameters used as risk indicators
Fizikalni parametri, ki se uporabljajo kot kazalci tveganja
For the purposes of the Directive, three physical parameters are defined for use as risk indicators: peak sound pressure, daily noise exposure level and weekly noise exposure level.
Za namene Direktive so kot kazalci tveganja uporabljeni trije fizikalni parametri: konična raven zvočnega tlaka, raven dnevne izpostavljenosti hrupu in raven tedenske izpostavljenosti hrupu.
•Differences in sound reception cause a 1 kHz frequency sound with a 30 dB sound pressure level to seem as loud as a 100 Hz frequency sound with a 45 dB sound pressure level or an 8 kHz frequency sound with a 40 dB sound pressure level.•At very high sound pressure levels (approximately 130 dB), loudness perception differences at various frequencies are less significant.
•Razlike v dojemanju zvoka povzročijo, da se zdi zvok s frekvenco 1 kHz z ravnjo zvočnega tlaka 30 dB enako glasen kot zvok s frekvenco 100 Hz z ravnjo zvočnega tlaka 45 dB ali pa zvok s frekvenco 8 kHz in ravnjo zvočnega tlaka 40 dB. .•Pri zelo visokih ravneh zvočnega tlaka (približno 130 dB) so razlike v dojemanju glasnosti pri različnih frekvencah manj očitne.
Sound pressure levels of different frequency sounds, which are painful to the ears, differ less from each other than sound pressure levels of sounds, which are barely audible.
Ravni zvočnega tlaka zvokov z različno frekvenco, ki so boleči za uho, se razlikujejo manj kot ravni zvočnega tlaka zvokov, ki so komajda slišni.
•Peak sound pressure is expressed in dB(C), whilst daily and weekly exposure levels are expressed in dB(A). • We can say that:–Noise exposure level allows assessment of the effects of prolonged exposure to noise.–Peak sound pressure allows assessment of the effects of exposure to short, very loud sounds (impulse noise).
Zvočne frekvence in ravni, ki jih dojemamo kot enako glasne: 20 Hz – 75 dB; 60 Hz – 35 dB; 100 Hz – 25 dB; 300 Hz – 10 dB; 600 Hz – 5 dB; 1 kHz – 0 dB; 6 kHz – 5 dB; 10 kHz – 15 dB.
Sound frequencies and levels sensed as equally loud: 20 Hz – 75 dB; 60 Hz – 35 dB; 100 Hz – 25 dB; 300 Hz – 10 dB; 600 Hz – 5 dB; 1 kHz – 0 dB; 6 kHz – 5 dB; 10 kHz – 15 dB.
•Konična raven zvočnega tlaka je izražena v dB(C), ravni dnevne in tedenske izpostavljenosti hrupu pa sta izraženi v dB(A). •Rečemo lahko, da:–Raven izpostavljenosti hrupu omogoča oceno učinkov podaljšane izpostavljenosti hrupu, –Konična raven zvočnega tlaka omogoča oceno učinkov izpostavljenosti kratkim, zelo glasnim zvokom (impulzivni hrup).
Differences in sound reception according to frequency and level mean that weighted sound pressure levels are used for assessing hearing loss risk.
Razlike v dojemanju zvoka glede na frekvenco in raven pomenijo, da se za oceno tveganja izgube sluha uporabljajo vrednotene ravni zvočnega tlaka.
The minimum sound pressure level of a defined audible frequency is called the threshold of hearing.
Najnižja raven zvočnega tlaka določene slišne frekvence se imenuje prag sluha.
It is defined as the level of sound at which, under specific conditions, a person gives 50% of correct detection responses during repeated trials (see ISO 226:2003).
Opredeljena je kot raven zvoka, pri kateri človek v posebnih pogojih med večkratnimi poskusi poda 50 % pravilnih zaznav (glej ISO 226:2003).
•An A-weighted sound pressure level, expressed in dB(A), corresponds best to the subjective reception of sounds at low sound pressure level.•A C-weighted sound pressure level, expressed in dB(C), corresponds best to the subjective reception of sounds at high sound pressure level.•In simple terms, weighting represents an adjustment or correction of sound pressure levels and is applied to each frequency band.
•A-vrednotena raven zvočnega tlaka, izražena v dB(A), najbolj ustreza subjektivnemu dojemanju zvokov pri nizki ravni zvočnega tlaka. •C-vrednotena raven zvočnega tlaka, izražena v dB(C), najbolj ustreza subjektivnemu dojemanju zvokov pri visoki ravni zvočnega tlaka.•Preprosto povedano, vrednotenje predstavlja prilagoditev ali popravek ravni zvočnega tlaka, uporabi pa se za vsak frekvenčni pas.
•Sensitivity to sound depends on two factors:–Sound Pressure Level–Sound frequency.•Human hearing is most sensitive to sounds with frequencies around 4 kHz. • For young people with good hearing, the threshold of hearing within this frequency range is about – 3 dB SPL.
•Občutljivost na zvok je odvisna od dveh dejavnikov: –Ravni zvočnega tlaka, –Frekvence zvoka.•Človeški sluh je najbolj občutljiv na zvoke s frekvenco okoli 4 kHz.• Pri mladih z dobrim sluhom je prag sluha znotraj tega frekvenčnega območja okoli – 3 dB ravni zvočnega tlaka (SPL).
Sounds of higher and lower frequencies are not so easily heard.
Zvoke z nižjimi ali višjimi frekvencami težje slišimo.
•Table 1.2 below shows adjustments to octave band centre frequencies.
•Preglednica 1.2 prikazuje prilagoditve osrednjim frekvencam oktavnega pasu. .
•The A-weighting curve introduces a large correction to sound pressure levels for low frequency sounds.
•A-vrednotena krivulja uvaja velik popravek ravni zvočnega tlaka za nizkofrekvenčne zvoke.
Sound pressure levels, expressed in dB (no frequency correction) and dB(A), will therefore vary widely for sounds with strong, low frequency components.
Ravni zvočnega tlaka, izražene v dB (brez popravka frekvence) in dB(A), se bodo torej močno razlikovale za zvoke z močnimi, nizkofrekvenčnimi komponentami.
Table 1.2 Octave band centre frequency adjustments for A- and C-weighting curves
Preglednica 1.2 Prilagoditve osrednje frekvence oktavnega pasu za A- in C-vrednoteni krivulji
Exposure level expressed in decibels (L
Raven izpostavljenosti, izražena v decibelih (L
EX, 8h often used instead of the noise exposure (E
EX, 8h se pogosto uporablja namesto izpostavljenosti hrupu
Directive 2003/10/EC defines the following levels of
Količina, imenovana A-vrednotena izpostavljenost ravni izpostavljenosti hrupu: zvoku (E
A, 8h is used to assess the damaging effect of noise on a exposure to noise.
), se uporablja za oceno škodljivega učinka
•Daily noise exposure level (L
•Raven dnevne izpostavljenosti hrupu (L
): the time- national standard ISO 1999: 1990.•Weekly noise exposure level (L
ISO 1999:1990. •Raven tedenske izpostavljenosti hrupu (L
EX,8h weighted average of the daily noise exposure levels for a nominal five 8-hour working day week, as defined by international standard ISO 1999:1990.
EX,8h časovno vrednoteno povprečje ravni dnevne izpostav- ljenosti hrupu za nominalni teden s petimi 8-urnimi delovnimi dnevi, kakor je opredeljeno v mednarodnem standardu ISO 1999:1990. Upoštevajte, da je
Equivalent continuous A-weighted Sound Pressure Level
8h za vsak delovni dan v tednu.
•The damaging effect of noise on hearing depends on the quantity of sound energy absorbed by a person’s ears and therefore depends on parameters such as the noise sound pressure level and the exposure duration.•While performing his tasks, a worker may be subject to noise at different sound pressure levels for varying periods of time.
•Škodljiv učinek hrupa na sluh je odvisen od količine energije zvoka, ki jo človeško uho absorbira, in je torej odvisen od parametrov, kot sta npr. raven zvočnega tlaka hrupa in trajanje izpostavljenosti. •Med opravljanjem dela je delavec lahko izpostavljen hrupu z različnimi zvočnimi tlaki različno dolgo.
This is why assessment of the damaging effects of noise is conducted with reference to a nominal 8-hour working day or nominal five 8-hour working day week as specified in standard ISO 1999:1990.•Exposure is a quantity corresponding to the amount of sound energy absorbed and is therefore sometimes called ‘noise dose’.
Zato se ocena škodljivih vplivov hrupa izvaja s sklicevanjem na nominalni 8-urni delavnik ali nominalni teden s petimi 8-urnimi delovnimi dnevi, kot je določeno v standardu ISO 1999:1990. •Izpostavljenost je količina, ki ustreza količini absorbirane energije zvoka in jo zato včasih imenujemo „odmerek hrupa“.
The equivalent continuous A-weighted Sound Pressure Level of non-steady noise is that A-weighted sound pressure level of steady noise, which would cause the same effect on a person as the noise, for which we calculate the equivalent continuous A-weighted sound pressure level.
A-vrednotena ekvivalentna neprekinjena raven zvočnega tlaka nestalnega hrupa je tista A-vrednotena raven zvočnega tlaka stalnega hrupa, ki bi na človeka učinkovala enako kot hrup, za katerega izračunamo A-vrednoteno ekvivalentno neprekinjeno raven zvočnega tlaka.
A carpenter’s tasks include repairing various wooden components of equipment.
Naloge tesarja vključujejo popravilo različnih lesenih delov naprave.
These are jobs, during which the worker is not usually exposed to noise, e.g. handworking wood, glueing wooden parts and varnishing.
To so opravila, med katerimi delavec običajno ni izpostavljen hrupu – npr. ročna obdelava lesa, lepljenje lesenih delov in lakiranje.
However, from time to time, the worker has to work with power tools such as a circular saw, a plane, etc., which generate noise at considerable sound pressure levels right up to 115 dB(A).
Vendar pa mora delavec občasno delati tudi z orodjem, kot sta krožna žaga in stružilo, ki proizvajata hrup z ravnmi zvočnega tlaka do 115 dB(A).
The risk associated with a damaging noise level at this type of work station is assessed with reference to a nominal 8-hour working day.
Tveganje, povezano s škodljivimi ravnmi hrupa takšnega dela, se oceni s sklicevanjem na nominalni 8-urni delavnik.
, T) is used to calculate the daily eq noise exposure level.
zvočnega tlaka (LAeq, T
The effect of noise on a person can be compared to sunbathing.
Učinek hrupa na človeka lahko primerjamo s sončenjem.
Sensible sunbathing will not result in undesirable effects.
Zmerno sončenje ne bo imelo nezaželenih posledic.
However, excessive exposure to strong rays will quickly lead to sunburn.
Vendar pa bo pretirano izpostavljanje močnim žarkom kmalu povzročilo opekline.
The same effect will occur when the subject is exposed to weak rays over a prolonged period, due to the amount of solar energy absorbed by the skin during this period.
Enak učinek se bo pojavil, če je človek dlje časa izpostavljen šibkim žarkom, in sicer zaradi količine sončne energije, ki jo koža v tem času absorbira.
Noise exposure represents a similar case.
Izpostavljenost hrupu predstavlja podoben primer.