natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Thereasonsforthislevel of performance arethe high estimates of future demand (see Table 2) and the lack of coordination among different authoritiesin charge of the watersupplysystems(see Box 8).
Razlog zatakoraven de-lovanjasovisoke ocene prihodnjega povpraševanja(glej tabelo 2)in pomanjkanje usklajenosti medrazličnimi organi, odgovornimi za sisteme oskrbe z vodo(glej okvir 8).
Therearealsoseveral cases where, despitesignedagreements,thesupply pro-videdis not used or municipalities have withdrawntheir commitmentto usethe water;
Obstajatudi nekaj primerov, pri katerihse kljub podpisa-nimsporazumomzagotovljena oskrba ne uporablja ali pa so občine odstopile od obveze za uporabo vode;
(b)non-invoiced water: exceptin onecase, efficiencyisalso severelyaffected by medium orlow performance;intwo other cases, no data were available.
(b)nezaračunana voda: razen v enem primeru, srednje ali niz-kodelovanje močnovplivatudinaučinkovitost;zadva druga primera podatki niso na voljo.
22 Article 7 of Regulation (EC) No 1164/94 and Article 29 of
22 Člen 7 Uredbe (ES) št. 1164/94 in člen 29 Uredbe (ES) št. 1260/1999.
Finally, for the five projects of type C or containing type C elements, the rate of use of the capacityis not assessed, because thereislittlescopefor modifyingthesizeofthe pipes, due totechnicalreasons.
Za pet projektovvrste C oziroma projektov,kivsebujejoele-mente projektovvrste C,raven uporabezmogljivosti ni ocenjena, ker pri teh projektih zaradi tehničnih razlogov ni veliko možnosti za spreminjanje velikosti cevi.
Asregardstherate oflosses,the newly installed sections of the network achieve good results of about 10 %.
V zvezi s količinoizgub novo nameščeni odseki omrežja dosegajo dobrerezultate,in sicer okoli 10­%.
However,therate of noninvoiced waterinthe overall urban distribution networkcontinuesto be high or medium (from about 30to 45 %)inthree cases because only alimited part ofthe network has beenrenovated.
Vendarje skupna količina nezaračunane vode v omrežju za mestno distribucijo v treh primerih še vedno velika ali srednja(od približno 30­% do 45­%), kerje bil prenovljen samo omejen del omrežja.
Theregulations governing the Structural Funds and the Cohesion Fund lay downtherulesforsetting Communityfinan- cial assistance.
Uredbizastrukturneskladein Kohezijskisklad določata pra-vilaza določanjefinančne pomoči Skupnosti. Donacija EU ne sme preseči predpisanihzgornjih mej22.
Withinthelimits ofthese ceilings,thelevel of Community as- sistanceinrevenue-generating projectsis determined onthe basis ofthefinancing gap method:the grantcannotexceed the difference between the discounted costs of theinvestment andthe discounted netrevenues ofthe project.
V okvirutehzgornjih meja je raven pomoči Skupnosti pri projektih, ki ustvarjajo prihodke, določena na osnovi metode finančne vrzeli: donacija nesme presečirazlike med diskontiranimistroški naložbein diskontiranimi neto dohodki projekta.
Thisaimsat ensuring that the projectreceives theresources needed to be implemented without unjustified over-financing.
To pravilozagotavlja, da projekt prejmesredstva,kijih potrebujezaizvedbo, brez neupravičenega prevelikegafinanciranja.
EXAMPLES OF LOW RATE OF USE OFINFRASTRUCTURE DUE TO LACK OF COORDINATION BETWEEN AUTHORITIES
PRIMERA NIZKE STOPNJE UPORABEINFRASTRUKTURE ZARADI POMANJKANJA USKLAJENOSTI MED PRISTOJNIMI ORGANI
One regional authority promoted the renovation of the water main for a supply system delivering bulk water to several municipalities and cofinanced by the ERDF. At the same time, the main municipality involved built a desalination plant, which was also cofinanced by the ERDF.
Edenodregionalnihorganovjebilnosilecprojektazaprenovovodovodazasistem množične oskrbe z­vodo več občin, ki gaje sofinanciral ESRR.Istočasnoje največja od teh občin gradila obrat za razsoljevanje, ki gaje tudi sofinanciral ESRR.
The water main was only used at a rate of 58 % in the first year of operation.
V prvemletu obratovanjaje bil vodovod uporabljen le 58-odstotno.
A decision was taken to discontinue the desalination plant in May 2010, only four years after commissioning.
Samo štirileta po začetku obratovanjaje bila sprejeta odločitev o opustitvi obrata za­razsoljevanje maja­2010.
In another Member State, a new bulk water supply system was promoted by a State-owned company and cofinanced bythe CF.
V drugi državi članicije bil nosilec projekta za nov sistem množične oskrbe z vodo državno podjetje, sofinanciral pa ga je Kohezijski sklad.
However,the municipalitiesto be supplied bythis systemrequiredtheir local infrastructures to be incorporated into the system.
Vendar so občine, ki naj bi se oskrbovale iz tega sistema, zahtevale, da se v sistem vključi njihovalokalnainfrastruktura.
Moreover, in the end, the largest municipality refused to be supplied by the new system.
Na koncuje največja občina odklonila oskrboiz novega sistema.
As a result, the rate of use of the cofinanced infrastructure is currently less than 25 %.
Posledično je stopnja uporabe sofinancirane infrastrukture zdaj manj kot 25-odstotna.
23 Except in two projects submitted before 1999 for which the financing gap method was not applicable.
23 Razen pri dveh projektih, ki sta bila predložena pred letom 1999, za katera metode ³nančne vrzeli ni bilo treba uporabiti.
24 This situation has already been highlighted in a previous report
24To stanje je bilo izpostavljeno že v prejšnjem poročilu Sodišča,
For all CF projects and ERDF major projects examined, the grant applications presentedtothe Commission by Member States (seeparagraph8)includedafinancialcost-benefitanalysis (CBA).
Vloge za donacije za vse pregledane projekte Kohezijskega skladain velike projekte ESRR, ki sojih države članice predložile Komisiji(glej odstavek 8),sovsebovalefinančnoanalizo stroškovinkoristi.
Alltheapplicationsrequestedassistance onthe basis of the financing gap rate resultingfrom the CBA23.
Vvsehvlogahje bilozaprošenoza pomoč na osnovifinančnevrzeli,kijeizhajalaizanalizestroškovin koristi23.
The EU con-tributionvariedfrom 40 %to 85 % ofthetotaleligiblecosts ofthe project.
Prispevek EUje znašal od 40­% do 85­% skupnih upra-vičenihstroškov projekta.
of the Court; see in particular paragraphs 21 to 34 of Special Report No 1/2008 concerning the procedures for the preliminary examination and evaluation of major investment projects for the 1994–99 and 2000–06 programme periods.
predvsem v odstavkih od 21 do 23 Posebnega poročila št. 1/2008 o procesu obravnavanja vlog in vrednotenja v zvezi z velikimi naložbenimi projekti iz programskih obdobij 1994–1999 in 2000–2006.
Forthe other ERDF projectsexamined(notsubmittedforin-dividual grant approvals to the Commission), only Greece and Portugal requested that a CBA be provided by the project promoters as part of the documentation accompanying the applications.
Za ostale preučene projekte ESRR (ki niso bili predloženi Komisiji za odobritev posameznih donacij), sta samo Grčija in Portugalskazahtevali, da nosilci projektazvlogoza odobritev donacije predložijo tudi analizo stroškovin koristi.
However,theco-financingrate was determinedirre-spective of the CBAs.In most cases the projects were awarded the maximumco-financingrategrantedtotheoperational programme measurein whichthey wereincluded.
Vendar jebilastopnjasofinanciranjadoločenabrezupoštevanjate analize. Vvečini primerovso projekti prejeli najvišjo mogočo stopnjo donacije,kije bila odobrenaza ukrepe operativnega programa, v kateregaje bil vključen projekt.
The grant rateforthese projectsvariedfrom40 %to80 % ofthetotal eligible costs.
Stopnja donacije za te projekteje znašala od 40­% do 80­% skupnih upravičenih stroškov.
Duringtheaudit,the Courtfoundsignificant weaknessesin thefinancialanalyses providedinsupportto Member States’ grant applications24
Sodišče je pri reviziji ugotovilo precejšnje slabosti pri finančnih analizah, ki so bile predložene državam članicam kot podporna dokumentacija vlog za dodelitev donacije24
Infour ofthe 11 CBAs providedtothe Commission,con-trarytotherules ofthefinancing gap method, depreciation had beenincludedinthecalculation of operational expenditure.
(a) v štirih od 11 analiz stroškovin koristi, ki so bile predložene Komisiji,je bila vizračun odhodkov za poslovanje v­na-sprotju s pravili metode finančne vrzeli zajeta amortizacija.
Asaresult,intwocases,the grantrate was setataroundtwicethelevelitshould have been,andin thetwo other cases, at about 50 % abovethatlevel.
Zatojebilavdvehprimerihstopnjadonacijedoločena približno dvakratvišje,kot bi morala biti,v drugih dveh primerih pa za 50­%;
(b)In most ofthecases where projectsform part ofa wider watersupplysystem,nooverviewoftheoverallsystem was provided although this was necessary for the financial evaluation ofthe part presentedforco-financing.
(b)vvečini primerov,kjerso projekti delvečjegasistemaza oskrbo z vodo, ni bil predložen pregled nad celotnim sistemom, čepravje bilo to potrebno za finančno ovrednotenje tistegadela,kije bil predloženzasofinanciranje.Poleg tegaso bilistroškiza poslovanjein prihodki, uporabljeni v analizi,izpeljaniiz sorazmernega deleža večjega sistema oskrbe z vodo, v okviru katerega so se sofinancirani projek-tiizvajali.
More-over,the operating costs andrevenues usedinthe analyses were derivedasa pro-rata ofthe wider watersupply systems to which the cofinanced projects belonged; only in one case were the assumptions based on the actual data ofthe watersupplysystem.
Predpostavke so samo v enem primeru temeljile na dejanskih podatkih osistemu oskrbe z vodo;
Some figures provided in the CBAs wereunrealistic;for example, constant volumes and prices were usedin almost all cases.
(c) nekaterizneski, navedenivanalizistroškovinkoristi,so bili nerealni. V skoraj vseh primerih so bile na primer uporabljene stalne količine in cene.
Furthermore, the Commission did not assess the soundness ofthe CBAs’ estimates ofthe operating costs.
Komisija poleg tega ni ocenila trdnosti ocen stroškov za poslovanjeiz analiz stroškov in koristi.
25 See‘Guide to Cohesion Fund, 2000–06’, version 1, February 2000 — Annex C.
25 Glej Vodnik po Kohezijskem skladu 2000–2006, različica 1, februar 2000 – Priloga C.
Inthe watersupplysector,therevenuesaretariffsand other charges paid by the various types of user.
V sektorju oskrbe z vodo so prihodki tarife in druge bremenitve, kijih plačajorazličnevrste uporabnikov.
These revenues have animpact ontherate of Communityassistanceastheycon-tributetowardsreducingthefinancinggapofaproject.
Ti prihodkivplivajo nastopnjo pomoči Skupnosti, saj prispevajokzmanjševanju finančne vrzeli projekta.
To assess whether a grant rateis set at alevel which avoids overfinancing and ensures the efficient use of EU resources, the ability ofa projectto generaterevenues must betakeninto account.
Pri ocenjevanju, ali je stopnja donacije primerno določena, tako da ne pride do previsokega sofinanci-ranjain da se zagotovi učinkovita poraba sredstev EU,je treba upoštevati zmožnost projekta za ustvarjanje prihodkov.
In2000,the Commission decidedthattherate ofassistance should be adjusted to encourage theintroduction of charging systemscoveringthecosts of operating, maintainingandre-placinginfrastructures as well as the costs of pollution abate-ment25.
Leta 2000je Komisija odločila, daje treba stopnjo pomoči prilagoditi, dasespodbudi uvajanjesistemovzaračunavanja,ki bi pokrili stroške obratovanja, vzdrževanjain zamenjaveinfra-struktureterstroške zmanjševanja onesnaževanja25.
The Court’s review of the sampled projectsfound that,in most cases, the rate granted was merely the rate appliedfor.
Pri večini projektoviz vzorcaje Sodišče ob pregledu ugotovilo, dajebilaodobrenastopnjasofinanciranjapreprostoenaka stopnji, za katero je bilo zaprošeno.
Except in one case(see Box 9), no attention was paid to the charging systems, whichallowedforverylowrecoveryrates.In most ofthecasestariffs onlycoveredthe operatingcostsand not the totalinvestment cost borne by the national public and EU funding.
Razen v enem primeru (glej okvir 9) pozornost ni bila usmerjena v sisteme zaračunavanja, karjeomogočalonizkostopnjopovračilastroškov. Vvečini primerovsotarife pokrilesamostroškeza poslovanje, ne pa tudi skupnih stroškov naložbe, ki so bili plačaniiz nacionalnih javnihsredstevinsredstev EU.
A CASE WHERE THE COST RECOVERY PRINCIPLE WAS TAKEN INTO ACCOUNT
PRIMER, PRI KATEREMJE BILO UPOŠTEVANO NAČELO POVRAČILA STROŠKOV
In one grant application the Member State had explained that it had set up a system to recover a significant part of the costs from the users.
Država članicaje v eni vlogi za dodelitev donacije pojasnila, da je vzpostavila sistem za povračilo pomembnega dela stroškov od uporabnikov.
Recognising the effort made, the Commission decided to co-finance at a rate of 75 %, even though the financing gap resulting from the financial analysis had been fixed at 52 %.
Komisija seje zaradi prizadevanja države članice odločila sofinancirati 75­% stroškov, kljub temu, da je bila finančna vrzel pri finančni analizi določena na 52­%.
The financial surplus was due to be used for improving other water infrastructure.
Finančni presežek naj bi se porabil za izboljšanje druge infrastrukture za oskrbo z vodo.
The Commission’s decision was aimed at encouraging good practices, but this was not consistent with the financing gap method for setting the EU financial assistance.
Odločitev Komisijeje bila namenjenaspodbujanju dobrih praks, vendar ni bila vskladuz metodo finančne vrzeli za določanje pomoči EU.
The Court’sreview ofthetariffsfor waterservicesalsofound that:
Pri pregledu tarif za storitve za rabo vode,je Sodišče ugotovilo naslednje:
Member States tend to maximise EU financial assistance bykeepingtarifflevelslow.Inonecasethetariffshad not been updatedsincethe 1990s.
(a) državečlanicetarife pogosto ohranjajo na nizkiravni, da lahkozaprosijozanajvišjo mogočo finančno pomoč EU. Venem primerutarife niso bilespremenjene od1990-ih let.
Therearecases where water tariffs were set by national authorities only after de-terminingthe maximum expected amount of EUfinancial assistance.
Obstajajo primeri, v katerihso nacionalni organitari-fe določilišele potem,koso ugotovili,kakšenje najvišji mogoč znesek finančne pomoči EU, ki ga lahko pričakujejo.
Underthesecircumstances,the CBAssubmit-tedtothe Commissionjustifyex posttheamount ofthe grant expected,instead of determiningit as a result of the analysis made;
V­teh okoliščinahso v analizahstroškovin koristi, ki so predložene Komisiji, naknadno upravičeni pričakovani zneski donacij, namesto da bitiizhajaliiz analize;
(b)inrelativeterms,thetariffs setinthe areas served bythe projectsauditedaccountforlessthan1 % ofthe household disposableincome.
(b)tarife, določene na območjih,kijih oskrbujejorevidirani projekti,vrelativnemsmisluznašajo manjkot1­%raz-položljivih dohodkov gospodinjstev.
The Commission never questioned the potentialtorecovercostsfrom usersas presentedin the applications, nor proposed any specific benchmarkto assess the appropriateness of the water prices put forward.
Komisijase ni nikoli spraševala o možnostih povračila stroškov od uporabnikov, kotso bile predstavljene v vlogah, niti ni predlagalaspe-cifičnih meril za ocenjevanje primernosti predlaganih cen vode.
Moreover, there appears to be no correlation between the amountofthehouseholdincomeusedtopayfor water servicesandtheco-financingrate.
Polegtegakaže, da ni nobene povezave med deležem odhodkov gospodinjstev, porabljenihza plačilosto-ritev zarabo vodein stopnjo sofinanciranja.
Higherco-financing ratesareobservedbothinareas wheretheusers’ water expenditureislowerinrelationtotheirincome,andin areas where this ratiois higher, without any particularjus-tification being given(see Graph 1 and Annex III).
Višje stopnje sofinanciranjaso bile opaženetako na območjih,kjerso odhodki uporabnikov za vodo nižji v razmerju do njihovega dohodka,kot na območjih,kjerjetorazmerjevišje,into brez posebne utemeljitve(glej diagram 1in Prilogo III).
85 r a e y r
85 a z se občine na območju
26 Article 9.1 of the water framework directive (Directive 2000/60/EC).
26 Člen 9.1 okvirne direktive o vodah (Direktiva 2000/60/ES).
The principle of charging water costs to usersis strengthened bythe waterframeworkdirective, whichestablishesanob-ligationregardingcostrecoveryfor waterservicesasanin-centiveforstimulatingsustainable demand bythe users.
Načelo zaračunavanja stroškov za vodo uporabnikom se je okrepilo z okvirno direktivo o vodah, s kateroje bila uvedena obveznost povračila stroškov za storitve oskrbe z vodo kot spodbuda za spodbujanje uporabnikov k trajnostnemu povpraševanju.
The obligationis due to be applied by 2010.
To obveznostje trebaizpolniti doleta 2010.
The cost recovery can however be modulated bytakinginto account variousfactors such as ‘thesocial, environmental and economic effect ofthe recoveryas wellasthegeographicandclimaticconditions’
Povračilo stroškov paje vseeno mogoče uravnavati z upoštevanjemrazličnih dejavnikov, kot so „socialni, okoljskiin gospodarski učinki povra-čilter geografskein podnebnerazmere“vzadevnihregijah26.
28 European Commission, ‘The new programming period 2007–13 — oftheregionsaffected26.In other words,the objectiveis not necessarilyto achieve 100 % costrecoveryfrom users27.
Z drugimi besedami,cilj ni nujno doseganje100-odstotnega povračilastroškov od uporabnikov27.
Guidance on the methodology for carrying out cost-benet analyses — Working Document No 4’, 8/2006.
28 Evropska komisija, Novo programsko obdobje 2007–2013 – Navodilo za uporabo metodologije pri izdelavi analize stroškov in koristi – delovni dokument 4, 8/2006.
This guidance was prepared according to Article 40(e) of Regulation (EC) No 1083/2006.
Navodilo je bilo pripravljeno v skladu s členom 40(e) Uredbe 1083/2006. Glej tudi Guidance note on Article 55 of Council Regulation (EC) n° 1083/2006: Revenue Generating Projects (Smernice o členu 55 Uredbe Sveta (ES) št.­1083/2006: projekti, ki ustvarjajo prihodek).
29 See Article 55 of Council Regulation (EC) No 1083/2006 of 11 July 2006 laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund and repealing Regulation (EC) No 1260/1999 (OJ L 210, 31.7.2006, p. 25).
29Glej člen 55 Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1260/1999 (UL L 210, 31.7.2006, str. 25).
As regards the new programme period, the four Member States covered by this audit have all set up procedures requiring that proposalsfor waterinfrastructures whose total costis greater than one million euro should provide afinancial CBA.In three oftheregionsvisited,thenewnationalproceduresrequire that a specific analysis of water tarifflevels should beincluded inthe CBAs.
Vnovem programskemobdobjusovseštirirevidiranedrža-ve članice vzpostavile postopke, vskladus katerimi mora biti predlogomzainfrastruktureza oskrbozvodo,katerihskupni stroški presegajo 1 milijon EUR, priložena finančna analiza stro-škovin koristi. V treh obiskanih regijahje treba po novih nacionalnih postopkih v analizo stroškovin koristi vključiti posebno analizo stopenj tarif za vodo.
However, only in Portugal haveclearrules been establishedto determinetheamount ofthe grant, based on how the cost recovery principle is applied by the municipalities concerned.
Vendar so bila jasna pravila za določanje zneska donacije vzpostavljena samo na Portugalskem, insicer na osnovitega, kakose vzadevnih občinah uporablja načelo povračilastroškov.
The affordabilitylevelfor waterservices has been definedin both relative terms (tariffs as a percentage of house-holdincome) and absoluteterms(maximum price per m3).
Stopnjarazpoložljivostistoritevza rabo vodeje bila opredeljena v relativnem(tarife kot odstotek dohodkov gospodinjstev)inabsolutnemsmislu(maksimalna cena na m3).
2,5 % in the USA up to 5 % for the World Bank.
razvoj so predstavljene primerjalne vrednosti, ki se gibljejo od 2,5 % v­ZDA do 5 % za Svetovno banko.
See Fankhauser, S. and S. Tepic.
Glej Fankhauser, S. in S. Tepic. 2007: Can Poor Consumers Pay for Energy and Water?
An aordability analysis for transition countries’. WP No 92, EBRD 2005.
An Affordability Analysis for Transition Countries (Ali lahko revni potrošniki plačajo energijo in vodo?
Whilst structural measures spending has contributed to improv-ingthesupply of waterfor domestic use, betterresults could have been achieved at a alower costtothe EU budget.
Sredstva iz strukturnih ukrepov so sicer prispevala k izboljšanju oskrbe gospodinjstev z vodo, vendar bilahko boljšerezultate dosegli z nižjimistroški za proračun EU.
All the projects examined were designed on the basis of studies ofcurrentandfuture water needs.
Vsi pregledani projekti so bili načrtovani na podlagi študij o­se-danjihin prihodnjih potrebah po vodi.
However, betteranalyses couldhave madeit possibleto buildsmallercapacityinfra-structureandconsideralternativesolutionsthat might have produced better effects.
Vendar bi boljša analiza omogočilaizgradnjoinfrastrukturez manjšozmogljivostjoin upoštevanje alternativnih rešitev, ki bilahkoimele boljši učinek:
Estimates offuture water needs did nottakeinto account either downward trendsin water consumption or all avail-ableresources(see paragraphs 18to 24).
(a) napovedi prihodnjih potreb po vodi niso upoštevale trenda zmanjševanja porabe vode niti vseh dostopnih virov(glej odstavke od 18 do 24);
(b)In general, the analyses of possible solutions werelimited tosupplyside measures, payinglittle attentiontothere-ductionof waterlossesandtheuseof moreaccessible resources(see paragraphs 25to 28).
(b)analiza mogočihrešitevjebilanasplošnoomejenana ukrepeoskrbe,le malo pozornosti paje bilo namenjene zmanjševanjuizgubvodeinuporabidostopnejšihvirov (glej odstavke od 25 do 28);
Sometimes, the Commission’s review led to conditions (mostlyconcerningthereduction of waterlosses) being added to the grant decisions;itsintervention could, however, have been more effective;littlevalue wasadded by the Member States’ managing authorities.
Komisijajevčasih po pregledu projektasklepu o donaciji dodala pogoje(večinomavzvezizzmanjšanjemizgub vode), njeno posredovanje bi bilolahko uspešnejše, organi upravljanja držav članic pa so prispevali malo dodane vrednosti.
For the 2007–13 period, fewer projects will be examined by the Commission and more by the managing authorities(see paragraphs 29 to 35).
V obdobju 2007–2013 bo Komisija pregledala manj projektov, organi upravljanja paveč(glej odstavke od 29 do 35).
(a) The Member Statesshould:
(a)Države članice bi morale:
(i)improvetheirex-anteanalysesandforecasts offuture waterneedsbytakingintoaccountrecentandaccu-rate data(in particular bytakinginto considerationthe downwardtrendsinpercapitaconsumption)andim-provetheirinventoryandreview ofallavailable water resources;
(i)z upoštevanjem posodobljenihin natančnih podatkov izboljšatisvojepredhodneanalizeinnapovedipriho-dnjih potreb po vodi(predvsem z upoštevanjemtrenda zmanjševanja porabevode na prebivalca)terizboljšati popisin pregled vseh dostopnih vodnih virov;
(ii) pay greaterattentiontoalternativestothesupplyside solutions,forexamplebytakingintoaccountthepo-tentialforreducing waterlosses,takingaction onthe demand side,implementing measures for the protection of water quality.
(ii)nameniti več pozornosti alternativnim možnostim oskrbe, na primer z upoštevanjem možnosti za zmanjševanje izgubvode,z ukrepanjemvzvezis povpraševanjemin z­izvajanjem ukrepov za zaščito kakovosti vode.
(i) indecidingwhethertograntfinancialsupportto projects,systematicallyassess whetherallnecessary measuresfor efficient waterresource managementare implementedinthe areas concerned.Itshould also en-surethatthe effect ofthese measuresistakenintoac-countinthe water needs’forecasts and assessments of alternatives underpinningthe projects;
(i) priodločanjuododelitvifinančnepomočiprojektom sistematičnoocenjevati,alisenazadevnihobmočjih izvajajovsipotrebniukrepizaučinkovitoupravljanje z­vodnimiviri. Zagotoviti bi moralatudi, dase učinek tehukrepovupoštevaprinapovedihpotrebpovodi in ocenahalternativnih možnosti, nakaterihtemeljijo projekti;