natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Similarly, the factors that contribute to successful delivery (17)of school-based prevention are also known: strict adherenceto an established curriculum delivered by suitably trainedteachers; clearly defined content; and provision of manualsand materials.
Podobno so znani dejavniki, ki prispevajo k uspešniizvedbi(17) preprečevanja v vzgojno-izobraževalnihustanovah: strogo spoštovanje določenega učnega načrta,ki ga izvajajo ustrezno usposobljeni učitelji, jasnoopredeljena vsebina ter zagotavljanje priročnikov ingradiva.
In addition, drug prevention should formpart of a comprehensive school policy on drugs and onhealth promotion (Paglia and Room, 1999; Chinman et al.,2004). However, in reality, three separate strategies can bediscerned, and only rarely are these integrated.
Poleg tega mora biti preprečevanje zlorabe drogdel celovite šolske politike glede drog in promocijezdravja (Paglia in Room, 1999; Chinman et al., 2004).Dejansko pa se lahko opazi tri ločene strategije, ki sopovezane le v redkih primerih.
In the firststrategy, prevention is delivered through large nationalprogrammes (Czech Republic, Ireland, Lithuania, the Netherlands) or a set of approved programmes (Greece,Spain, Hungary, Sweden).
V prvi strategiji sepreprečevanje izvaja prek obsežnih nacionalnihprogramov (Češka republika, Irska, Litva, Nizozemska) alivrste odobrenih programov (Grčija, Španija, Madžarska,Švedska).
In another approach, the focus ison teacher training (French-speaking Belgium, parts of Germany, Austria, the United Kingdom), with theassumption that teachers will integrate the preventionmessage into daily school activities.
Pri drugem pristopu je pozornost posvečenausposabljanju učiteljev (francosko govoreči del Belgije,deli Nemčije, Avstrija), ob predpostavki, da bodo učiteljivključili sporočilo preprečevanja v vsakodnevne šolskedejavnosti.
Finally, some countries(e.g. Portugal, Finland) opt for networks of healthpromoting schools.
Nekatere države (npr. Portugalska) pa seodločajo za mreže šol, ki promovirajo zdravje.
Only in Ireland and Spain are all threeapproaches applied cohesively across the whole country (18).
Le na Irskem in v Španiji se vsi trije pristopi kohezivnouporabljajo po vsej državi(18).
Universal prevention outside the school environment (19)generally aims to reach young people in three main ways:by providing alternative leisure pursuits such as youth work,adventure and creative activities (Greece, Spain, Latvia,Luxembourg, the United Kingdom); through youth work insports and sport clubs, in order to engage youngsters inprotective group norms, behaviours and attitudes
Univerzalno preprečevanje izven šolskega okolja(19)
See Figure 1 OL: National plans specifying prevention contents and strategies.See Figure 2 OL: Delivery modes of school-based prevention.See Table 3 OL: Summary parameters of school-based prevention.See Figure 3 OL: Prevention for youth outside schools.
)Glej Sliko 1 OL: Nacionalni načrti, ki podrobno navajajo preprečevalne vsebine in strategije.)Glej Sliko 2 OL: Načini izvajanja preprečevanja v vzgojnoizobraževalnih ustanovah.)Glej Tabelo 3 OL: Zbirni parametri preprečevanja v vzgojnoizobraževalnih ustanovah.)Glej Sliko 3 OL: Preprečevanje za mladino izven vzgojnoizobraževalnih ustanov.
Chapter 2: Drug prevention — working with communities and targeting those most at risk
Poglavje 2: Preprečevanje zlorabe drog – sodelovanje s skupnostmi in usmerjenost na tiste, ki so najbolj ogrožene
Figure 2: Member States in which selective prevention(i.e.targeting vulnerable populations or areas) is mentionedinstrategies and implemented
Slika 2: Države članice, v katerih je selektivno preprečevanje(t.j. usmerjenost v ranljive populacije ali območja) omenjeno vstrategijah in se izvaja
(Germany, Italy, Finland); or using outreach techniques(Denmark, Austria, Poland, Portugal, Norway).
Visok pomen, visoka stopnja dejavnosti (na voljo so primeri dobre prakse)Priznan pomen, nekatere ali nedavne dejavnosti Brez referenc ali nejasne reference, ustreznih dejavnosti ni na voljo Brez informacij z zagotavljanjem alternativnih dejavnosti prostega časa,kot so delo z mladimi, pustolovske in kreativne dejavnosti(Grčija, Španija, Latvija, Luksemburg, Združenokraljestvo); prek športa in športnih klubov, da bi semladoletnike vključilo v skupinske norme, vedenja inprepričanja (Nemčija, Italija, Finska); ali z uporabosvetovalnih tehnik (Danska, Avstrija, Poljska, Portugalska,Norveška).
Preventionwork outside school has immense potential to identifyyoung people at risk and to target vulnerable groups, butthis potential is exploited in only some Member States(Ireland, Hungary, the Netherlands, Austria, the United Kingdom).
Preventivno delo izven šole ima neizmernemožnosti za opredelitev mladih ljudi, ki so ogroženi, in zaosredotočenost na ranljive skupine, vendar se ta možnostizkorišča samo v nekaterih državah članicah (Irska,Madžarska, Nizozemska, Avstrija, Združeno kraljestvo).
‘Early identification and localisation of problem development and young people’s risk behaviour’
"Zgodnja identifikacija in lokalizacija razvoja problema ter tveganega vedenja mladih ljudi"
Some activitiesin Tallinnmunicipality
Nekatere dejavnosti v občini Talin
Several targetedinterventionsfor Roma youth
Več usmerjenih intervencij za romsko mladino
In contrast to the large-scale/low-dose focus of universalprevention, selective prevention policies concentrate onvulnerable individuals or groups.
Nacionalna poročila Reitox in Poročilo o selektivnem preprečevanjuv EU (Report on selective prevention in the EU)(http://www.emcdda.eu.int/?nnodeid=1569).
Selective preventionutilises existing (ideally local) research about risk factors,vulnerable groups and problematic neighbourhoods totarget responses where the risk of sliding into drugproblems is greatest.
V nasprotju z obsežnim in zato manj osredotočenimuniverzalnim preprečevanjem se politike selektivnegapreprečevanja osredotočajo na ranljive posameznike aliskupine.
Selective prevention is receivingincreasing attention in some countries, e.g. in Finland and Sweden, because of the increase in recreational cannabisand alcohol use (see Chapter 3), but is still limited to a few Member States (Figure 2), predominantly those that alreadyhave strategic policies for universal prevention.
Selektivno preprečevanje uporablja obstoječe(videalnem primeru lokalne) raziskave o dejavnikihtveganja, ranljivih skupinah in problematičnih soseščinahza usmeritev v tiste primere, kjer je tveganje za zdrsvprobleme z drogami največje.
A soundtheoretical base and evaluation are essential, so thatselection of target groups or areas is supported by researchdata and the goals of interventions can be defined andinterconnected.
Selektivnemupreprečevanju se v nekaterih državah posveča vednovečpozornosti, npr. na Finskem in Švedskem, zaradipovečanja rekreativne uporabe konoplje in alkohola (glej Poglavje 3), vendar je še vedno omejeno samo na nekajdržav članic (Slika2), največkrat na tiste, ki že imajostrateške politike za univerzalno preprečevanje.
For example, in Hungary, severalinterventions focus on Roma populations and use peergroup approaches.
Trdnateoretična podlaga in ocena sta bistvenega pomena, dalahko izbira ciljnih skupin ali območij temelji na podatkihiz raziskave in da se lahko opredelijo in medsebojnopovežejo cilji intervencij.
Prevention in recreational settings as aspecific subset of selective prevention is described in Chapter 4.
Na Madžarskem, na primer, jeveč intervencij usmerjenih na romske populacije,uporabljajo pa pristope s skupino sovrstnikov.Preprečevanje v rekreativnih okoljih kot posebna podzvrstselektivnega preprečevanja je opisano v Poglavju 4.
Sources:Reitox national reports and ‘Report on selective prevention in the EU’(http://www.emcdda.eu.int/?nnodeid=1569).
Nedavni napredek v razširjeni Evropski uniji zbirka konceptov), struktura (kako in kdo organiziraizvajanje) in pokritost (dosežen obseg populacije).
In Greece, Portugal and Sweden, prevention policies haveprogressed towards modern concepts and clearer structures,e.g. school-based prevention is better defined than it was inthe past.
V Grčiji, na Portugalskem in Švedskem so politikepreprečevanja napredovale v smeri modernih konceptovin bolj jasnih struktur, npr. preprečevanje v vzgojnoizobraževalnih ustanovah je bolje opredeljeno kot vpreteklosti.
Programmes for younger children in kindergartenand primary school have expanded, especially in Greeceand Austria.
Programi za mlajše otroke v vrtcih in osnovnihšolah so se razširili, zlasti v Grčiji in Avstriji.
Among Member States, prevention policies that are subjectto quality control systems (Figure 3) typically also exhibit ahigher level of structure (e.g. delivery by means of
Sistemi in standardi obvladovanja kakovosti obstajajo v Češki republiki, v Litvi, Sloveniji in na Švedskem, medtemko so bili v Nemčiji in na Portugalskem vzpostavljeni novisistemi spremljanja.
Quality control systems and standards exist in the Czech Republic, Lithuania, Slovenia and Sweden, while in Germany and Portugal new monitoring systems forprevention interventions are now operational or underdevelopment.
V nacionalnih strategijah se vedno boljopredeljujejo in priporočajo konkretni sestavni delipreprečevalnih akcij, npr. spodbujanje družbenih znanj inznanj, povezanih z odločanjem, ter dvigovanjesamopodobe v Litvi in na Švedskem.
Increasingly, concrete components ofprevention interventions are defined and recommended innational strategies, e.g. promoting social and decisionmaking skills and increasing self-esteem in Lithuania and Sweden.
Med državami članicami je opaziti, da politikepreprečevanja, ki so predmet sistemov obvladovanjakakovosti (Slika3), navadno kažejo višjo stopnjo strukture
sophisticated programmes (20
(npr. izvajanje s pomočjo visoko razvitih programov(20
)) and more attention to selective prevention (see Figure 2).
)) inposvečajo več pozornosti selektivnemu preprečevanju(glej Sliko2).
Key factors in comparing European prevention policies are quality (evidence base ofconcepts), structure (how and by whom delivery isorganised) and coverage (population size reached).
Ključni dejavniki pri primerjavi evropskihpolitik preprečevanja so kakovost (na dokazih temelječa
Coverage of school-based prevention, expressed as theproportion of pupils exposed to universal prevention, canbe measured only for programme-based prevention, andextensive coverage is an objective of some strategies
Pokritost preprečevanja v vzgojno-izobraževalnihustanovah, ki je izražena kot delež učencev, ki soizpostavljeni univerzalnemu preprečevanju, se lahkoizmeri samo pri preprečevanju, ki temelji na programu,
See Figure 1 OL: National plans specifying prevention contents and strategies.
) Glej Sliko 1 OL: Nacionalni načrti, ki podrobno navajajo preventivne vsebine in strategije.
Figure 3:Member States in which quality control, monitoring andevaluation of school-based prevention are considered a priorityand are carried out
Slika 3: Države članice, v katerih obvladovanje kakovosti,spremljanje in vrednotenje preprečevanja v vzgojno-izobraževalnihustanovah veljajo za prednostno nalogo in se izvajajo
Important evaluations, quality control and monitoring systems in place and implemented
Pomembne ocene, sistemi obvladovanja kakovosti in spremljanja so vzpostavljeni in se izvajajo
No important evaluations, but some quality control and monitoring systems in place
Brez pomembnih ocen, vendar so vzpostavljeni nekateri sistemi obvladovanja kakovosti in spremljanja
No policy measures to assure evidencebased prevention practice in schools
Ni ukrepov politike za zagotavljanje prakse preprečevanja v šolah, ki temelji na dokazih
No information
Brez informacij
… and lack of progress
… in pomanjkanje napredka
Coverage of school population with prevention programmes is known
Pokritost šolske populacije s programi preprečevanja je znana
SE: Evaluations,beginning qualitycontrols, nomonitoring system
SE: Ocene, začetna obvladovanja kakovosti, brez sistema spremljanja
BE: Ginger databaseon prevention activities:65 workers, 5 000 entries
BE: Podatkovna baza GINGER o dejavnostih preprečevanja: 65 delavcev, 5 000 vpisov
DE: Importantevaluations, no quality controls,monitoring systemstarting
DE: Pomembne ocene, brez obvladovanja kakovosti, začetek sistema spremljanja
AT: Evaluations,informal qualitycontrols, nomonitoring system
AT: Ocene, neuradno obvladovanje tveganja, brez sistema spremljanja
In some Member States, progress is slow and non-evidence-based concepts still prevail.
V nekaterih državah članicah je napredek počasen, polegtega pa še vedno prevladujejo koncepti, ki ne temeljijo nadokazih.
The reasons for this includeinertia, an overemphasis on medical and addiction-centredapproaches, a failure to appreciate the importance ofsocial influences and a focus on personal variables.
Razlogi za to vključujejo nedejavnost, prevelikpoudarek na pristopih zdravljenja in pristopih, ki sonaravnani na odvisnost, nezadostno upoštevanje pomenadružbenih vplivov in osredotočenost na osebnespremenljivke.
Inaddition, in some countries, a lack of standards means thatprevention is solely the remit of local health professionals orteachers, whose knowledge about evidence-basedprevention is often low, with the result that prevention is onthe level of popular opinions and beliefs.
Poleg tega v nekaterih državahpomanjkanje standardov pomeni, da je preprečevanjezgolj postranska dejavnost lokalnih zdravstvenih delavcevali učiteljev, katerih znanje o preprečevanju, ki temelji nadokazih, je pogosto nezadostno, kar ima za posledico,da je preprečevanje na stopnji popularnih mnenj inprepričanj.
And in some Member States (e.g. Denmark, Estonia, France, Latvia, partsof Belgium, Germany and Italy), school-based prevention isstill largely based on information provision throughbooklets, sporadic seminars, action days and exhibitions,meetings, lectures or expert visits.
V nekaterih državah članicah (npr. na Danskem, v Estoniji, Franciji, Latviji in v delih Belgije,Nemčije in Italije) preprečevanje v vzgojno-izobraževalnihustanovah še vedno temelji na zagotavljanju informacijpreko brošur, občasnih seminarjev, tematskih dni inrazstav, sestankov, predavanj ali gostovanj strokovnjakov.
Sources: Reitox national reports.
Nacionalna poročila Reitox.
(Spain, Ireland, United Kingdom).
Pripreprečevanju v družinskem okolju ni bilo doseženegavidnega napredka.
In all Spanish Comunidades Autónomas, the proportion of schoolpopulations exposed to approved and recommendedprevention programmes has increased further, and in other
Kot sestavni del univerzalnegapreprečevanja ostaja omejeno na starševske večere aliskupine (npr.
There is evidence, albeit limited (Flay, 2000), that successfulschool-based prevention needs to be embedded in a healthpromotion curriculum and a school drug policy and that itmust address aspects of social life and the community(Paglia and Room, 1999).
Nemčija, Grčija, Švedska), medtem ko jesestavni del selektivnega preprečevanja (t.j.osredotočenost na ogrožene družine) samo v Španiji, na obsežna pokritost pa je cilj nekaterih strategij (Španija,Irska, Združeno kraljestvo).
However, the inflationary use ofphrases such as ‘promotion of healthy lifestyles’, ‘holisticapproaches’ and ‘integral prevention’ often conceals theabsence of a sound basis for prevention policies and alimited commitment to evidencebased prevention.
V vseh španskih avtonomnihskupnostih (Comunidades Autónomas) je delež šolskihpopulacij, ki so izpostavljene odobrenim in priporočenimprogramom preprečevanja, spet narasel, v drugih državahčlanicah (Češka republika, Grčija, Norveška) pa je bilapokritost ocenjena pred nedavnim.
Asa component of universal prevention, family-basedprevention remains limited to parents’ evenings or groups(e.g. Germany, Greece, Sweden), while it forms aconstituent of selective prevention (i.e. concentrating onfamilies at risk) only in Spain, Ireland, Poland, Sweden andthe United Kingdom (21).
Irskem, Poljskem, Švedskem in v Združenem kraljestvu(21).
See Table 4 OL: Synopsis of key prevention parameters.
)Glej Tabelo 4 OL: Povzetek ključnih parametrov preprečevanja.
In all EU countries, cannabis is the illegal substance mostcommonly used, although there is considerable variationbetween countries.
V vseh državah članicah EU je konoplja prepovedanasnov, ki se najpogosteje uživa, čeprav med posameznimidržavami obstajajo bistvene razlike.
The use of cannabis by young peoplefirst became prevalent in some European countries duringthe 1970s, and spread to other EU countries during the1970s and 1980s (Figure 4 — the example of Spain).Widespread drug use is a more recent phenomenon in thecountries new to the EU.
Uživanje konopljesstrani mladine se je v nekaterih evropskih državah prvičrazširilo v sedemdesetih letih, od tam pa v sedemdesetihinosemdesetih letih (Slika4 – primer iz Španije) prešlonadruge države EU. Splošno razširjena zloraba drogjenovejši pojav v državah, ki so nove članice EU.
significant proportion of the European adult population(aged 15–64 years) have tried the substance at least once,ranging from 5–10%in Belgium, Estonia, Hungary and Portugal to 24–31%in Denmark, Spain, France and the United Kingdom.
evropske odrasle populacije (med 15–64 leti) poskusilsnov vsaj enkrat, pri čemer se odstotek giblje med 5–10%v Belgiji, Estoniji, na Madžarskem in Portugalskem ter med24–31% na Danskem, v Španiji, Franciji in Združenemkraljestvu.
For comparison, in the 2002 United Statesnational household survey on drugs, 40%of adults(12years and older) reported having tried cannabis ormarijuana at least once, and 11%reported having used itduring the previous 12 months (SAMHSA, 2002) (23).
Za primerjavo: leta 2002 je v nacionalniraziskavi gospodinjstev Združenih držav o drogah 40%odraslih (12 let in več) izjavilo, da so vsaj enkrat poskusilikonopljo ali marihuano, 11% pa jih je izjavilo, da so joužili v zadnjih 12 mesecih (SAMHSA, 2002)(23).
Prevalence and patterns
Razširjenost in vzorci
Rates of cannabis use are notablyhigher among males than among females. National surveysalso suggest that use is more common in urban areas or time (22
Zloraba drog med splošnim prebivalstvom je ocenjena spomočjo raziskav, s katerimi se oceni delež prebivalstva, ki je užival drogo določeno obdobje(22
Recent population surveys indicate that a
Raziskave kažejo, da je uporaba konoplje najboljrazširjena med mladimi odraslimi (starimi med 15–34 let)in zlasti med ljudmi v dvajsetih letih.
Figure 4: Changing patterns of diffusion of cannabis initiation by selected birth cohorts — the example of Spain
Slika 4: Spremenjeni vzorci razširjenosti pričetka uživanja konoplje v izbranih generacijah – primer Španije
Year of onset for each birth cohort
Leto začetka za vsako barvo
NB:Data based on 1997 national drug survey (n= 12 515; 15- to 64-year-olds) and 1999 national drug survey (n= 12 488; 15- to 65-year-olds).Birth cohorts selected only if there are no significant differences between surveys and samples pooled for one-year birth cohort.Source: Kraus, L. and Augustin, R., ‘Analysis of age of first cannabis use in Germany, Greece and Spain’, in EMCDDA Report CT.00.EP.14, Technical implementation and updateof the EU databank on national population surveys on drug use and carrying out a joint analysis of data collected.
Opombe:Podatki temeljijo na nacionalni raziskavi o drogah za leto 1997 (n=12515; 15- do 64-letniki) in Nacionalna raziskava o drogah za leto 1999(n=12488; 15- do 65-letniki).Generacije izbrane samo, če ni bistvenih razlik med raziskavami in vzorci, zbranimi za enoletno generacijo.Vir: Kraus L in Augustin R. Analiza starosti prvega uživanja konoplje v Nemčiji, Grčiji in Španiji.
See methodological notes on population surveys in the 2004 statistical bulletin.Note that the age range in the US survey (12 years and over) is wider than the age range reported by the EMCDDA for EU surveys (15–64).
V poročilu CT.00.EP.14 Centra: Tehnično izvajanje indopolnitev banke podatkov EU o nacionalnih raziskavah prebivalstva o uživanju drog in izvajanje skupne analize zbranih podatkov.
Chapter 3: Cannabis
Poglavje 3: Konoplja prebivalstva.
Trends areas with a high population density.
kažejo, da se je uporaba konoplje v devetdesetih letihbistveno povečala v skoraj vseh državah EU, zlasti medmladimi.
Some of the nationaldifferences noted might, in part, reflect differences in levelsof urbanisation.
V nekaterih primerih so ta povečanja sledila upadu uporabe v osemdesetih letih(27).
The numbers of 15- and 16-year-old school students whoperceive cannabis to be easily or very easily available areconsistently much higher than the numbers who report lifetime experience of cannabis use (24
Število 15- in 16-letnih dijakov, ki menijo, da se konopljodobi lahko ali zelo lahko, je dosledno veliko višje odštevila dijakov, ki navajajo, da so konopljo v življenju že kdaj poskusili(24
), but both measures
), vendar obe merjenji kažeta enake
Differencesbetween countries are considerable.
Rezultati iz poročila o geografske razlike.
Recent surveys of 15-year-old school students indicate that lifetime prevalenceof cannabis use ranges from less than 10%in Greece,Malta, Sweden and Norway to over 30%in the Czech
Razlike med državami so znatne.Nedavne raziskave o 15-letnih dijakih kažejo, da je v Grčiji, na Malti, Švedskem in Norveškem konopljo vživljenju že kdaj užilo manj kot 10% teh dijakov, v Češki republiki, v Španiji, Franciji in Združenem kraljestvu(25
Figure 5: Recent use (past year) of cannabis among young adults(15–34 years) as measured by national population surveys
Slika 5: Nedavno uživanje (v zadnjem letu) konoplje medmlajšimi odraslimi (15–34 let), merjeno z nacionalnimiraziskavami prebivalstva
10 < 15 % Republic, Spain, France and the United Kingdom (25). Thehighest prevalence rates are found among boys in England(42.5%), with slightly lower rates (38%) among girls in England.
Najvišje stopnje razširjenosti lahko najdemomed fanti v Angliji (42,5%), z nekoliko nižjimi stopnjami(38%) pa med dekleti v Angliji.
The difference in cannabis use between boys andgirls also varies between countries and tends to be lesspronounced in northern Europe.
Razlike pri uživanjukonoplje med fanti in dekleti se med državami razlikujejo inso običajno manj poudarjene v severni Evropi.
For example, in Sweden,lifetime prevalence rates are 7.7%for boys and 6.6%forgirls, while the corresponding figures for Greece are 8%and 2.7%.
Na primer,na Švedskem so stopnje tistih, ki so v življenju konopljo žekdaj užili, 7,7% za fante in 6,6% za dekleta, medtem koso ustrezne številke za Grčijo 8% in 2,7%.
A small but important, and consistent, proportion (around15%) of 15-year-old school students in the EU who haveused cannabis during the past year report using it on 40 ormore occasions (considered to be ‘heavy’ use).
Majhen, a pomemben in stanoviten delež (okoli 15%)15-letnih dijakov v EU, ki so užili konopljo v zadnjem letu,je izjavil, da jo je užil ob 40-ih ali več priložnostih (karšteje za “zelo pogosto” uporabo).
Figure 6shows that male students are more than twice as likely asfemale students to be heavy users.
Slika6 kaže, da jedvakrat bolj verjetno, da bodo “zelo pogosti” uživalcidijaki in ne dijakinje.
Among males, theproportion of ‘heavy’ users ranges from less than 1%inmost of the States bordering the Baltic Sea (Estonia, Latvia,Lithuania, Finland and Sweden) and Malta, to between 5%and 10%in Belgium, Germany, Spain, France, Ireland,Slovenia and the United Kingdom.
Med moškimi se delež “pogostih”uporabnikov giblje od manj kot 1% v večini držav, kimejijo na Baltsko morje (Estonija, Latvija, Litva, Finska in Švedska) ter na Malti, do med 5% in 10% v Belgiji,Nemčiji, Španiji, Franciji, na Irskem, v Sloveniji in Združenem kraljestvu. To je primerljivo z razponom od0% do največ 4,6% za dijakinje.
See Prevalence_Tbl 2 in the 2004 statistical bulletin.Ibid.See also Figure 4 OL: Relative frequency of cannabis use among 15-year-old school students who used during the past year.See Figure 5 OL: Evolution of cannabis use among young people in some EU countries measured by population surveys.
)Glej Razširjenost_Tab 2 v Statističnem biltenu 2004.)Ibid.)Glej tudi Sliko 4 OL: Relativna pogostost uživanja konoplje med 15-letnimi dijaki, ki so jo užili v zadnjem letu.)Glej Sliko 5 OL: Razvoj uživanja konoplje med mladimi v nekaterih državah EU, merjeno z raziskavami prebivalstva.