natgillin/translations-raw huggingface dataset:
As Europe uses up reserves that are easy to access, it will have to rely more on less concentrated ores, less accessible resources and fossil fuels with lower energy content, which are expected to cause higher environmental impacts per unit of material or energy produced.
Ker nam v Evropi zmanjkuje lahko dosegljivih naravnih virov, se bomo morali bolj usmeriti v izkoriščanje bolj razpršenih rudnih ležišč, težje dosegljivih naravnih virov in fosilnih goriv z nižjo kurilno vrednostjo, kar bo po napovedih povzročilo več negativnih vplivov na okolje na enoto proizvedene snovi ali energije.
The high use of resources to fuel economic growth increases the problems of ensuring supplies and sustainable yields, and managing the environmental impacts in relation to ecosystems' absorption capacities.
Zaradi velike porabe naravnih virov za potrebe gospodarske rasti prihaja do vse večjih težav pri oskrbi z naravnimi viri in njihovi trajnostni rabi, težave pa so tudi z ohranjanjem vplivov na okolje na ravni, ki bi jo še prenesli ekosistemi.
A challenge for both policy and science is how best to measure environmental impacts that result from resource use; several current initiatives aim to better quantify the environmental impacts of resource use.
Precejšen izziv za politiko in znanost je ugotavljanje, kolikšni so vplivi rabe naravnih virov na okolje;večtrenutnihpobudjeusmerjenihvizboljšanjekvantitativnegaocenjevanja teh vplivov.
Reducing resource use in Europe also reduces environmental impacts globally
Zmanjševanje porabe naravnih virov v Evropi vpliva tudi na zmanjševanje vplivov na okolje po svetu
European economies are creating more and more wealth from the resources that we use.
Gospodarstva evropskih držav bogatijo na račun naravnih virov, ki jih uporabljamo.
Resource efficiency in Europe has improved over the past two decades through the use of more eco-efficient technologies, the transition to service-based economies and an increased share of imports in EU economies.
Učinkovitost rabe naravnih virov v Evropi se je v zadnjih dveh desetletjih izboljšala zahvaljujoč uporabi okoljsko učinkovitejših tehnologij, izrazitejši usmeritvi gospodarstev v storitve in povečanemu deležu uvoza v gospodarstvih držav EU.
However, differences in resource efficiency across Europe are substantial, with a factor of almost ten between the most and least resource-efficient EU economies.
Vendar pa so razlike v učinkovitosti rabe virov po Evropi precejšnje, saj je med najbolj in najmanj učinkovitimi gospodarstvi držav EU, kar zadeva rabo naravnih virov, skoraj desetkratna razlika.
Factors that affect resource efficiency include the technological level of production and consumption; the share of services versus heavy industry; regulatory and tax systems; and the share of imports in total resource use.
Med dejavnike, ki vplivajo na učinkovitost rabe naravnih virov, spadajo tehnološka raven proizvodnje in potrošnje, delež storitev v primerjavi s težko industrijo, regulativni in davčni sistem ter delež uvoza pri skupni rabi virov.
Growth in the productivity of labour, energy and materials, EU-15 and EU-12
Rastproduktivnostidelovnesile,energijeinsnovi, EU-15 in EU-12
Energy a
Energija
GDP and working hours data)
), Središče za rast in razvoj pri Univerzi v
; Eurostat; Wuppertal Institute for Climate,
Groningenu (podatki o BDP in delovnih urah); Eurostat, Inštitut za podnebje, okolje in energijo, Wuppertal (podatki o snoveh); Mednarodna agencija za energijo (podatki o energiji).
Environment and Energy (material data); International Energy Agency (energy data).
Vodni viri in potrebe različnih gospodarskih sektorjev po vodi so neenakomerno razporejeni po Evropi.
Water exploitation index (WEI) — in late 1980s/early 190s (WEI-90) compared to latest years available (197 to 2005) (F)
Indeks rabe vode v poznih 80. in v začetku 90. let (WEI-90) v primerjavi z zadnjim letom, ko so bili na
Cyprus Belgium Spain Italy Malta Turkey Germany Poland France Portugal Estonia Greece England and Wales Czech Republic Netherlands
Zlasti v porečjih v Sredozemlju, občasno pa tudi ponekod na severu, prihaja do čezmernega črpanja vode.
Republic of Macedonia
Poraba vode se v južni Evropi ne spreminja, v zahodni Evropi pa se zmanjšuje.
Hungary Switzerland Austria Denmark Luxembourg Slovenia Romania Finland Ireland Sweden Slovakia Latvia Iceland Norway
Madžarska Švica Avstrija Danska Luksemburg Slovenija Romunija Finska Irska Švedska Slovaška Latvija Islandija Norveška
WEI — latest year WEI–90
WEI — zadnje leto WEI–90
WEI: annual total water abstraction as a percentage of available long-term freshwater resources.
WEI (Indeks rabe vode, Water Exploitation Index): skupni letni odvzem vode kot delež dolgoročno razpoložljivih virov sladke vode.
The warning threshold, which distinguishes a non-stresed from a water scarce region, is around 20 %, with severe scarcity occurring where the WEI exceeds 40 %.
Opozorilni prag, ki ločuje območja s pomanjkanjem vode od tistih, kjer ne čutijo pomanjkanja, je približno 20%, hudo pomanjkanje pa čutijo tam, kjer WEI presega 40 %.
Source: EEA, ETC Water.
EEA, ETC za vodo.
S y n the he si s iss quality is thoroughly controlled, the benefits can be substantial, including increased availability of water, reduced nutrient discharges, and reduced manufacturing costs for industry.
Rabo naravnih virov, vode, energije in nastajanje odpadkov poganjajo naši vzorci potrošnje in proizvodnje.
Not least, land use practices and development planning could have a major impact on water scarcity, through parallel, compatible considerations of the use of groundwater and surface water.
Nenazadnje lahko tudi raba zemljišč in prostorsko načrtovanje močno omilita pomanjkanje s premislekom o vzporednih, združljivih načinih rabe podtalnice in površinskih voda.
Intensive exploitation of aquifers can give rise to over-exploitation, such as that related to excessive abstraction for irrigation.
Intenzivno izkoriščanje vodonosnikov lahko privede do njihovega izčrpavanja, tako kot npr. pri čezmerni porabi vode za umetno namakanje.
The resulting short-term increase in productivity and change in land use impacts further exacerbates groundwater exploitation and can establish a cycle of unsustainable socioeconomic developments — including risk of poverty, social distress, energy and food security (20).
Zaradi kratkoročnega dviga produktivnosti in spremembe rabe tal se črpanje podtalnice še okrepi in lahko se sproži krog netrajnostnega družbenogospodarskega razvoja, ki lahko vodi v povečevanje revščine, socialno stisko in negotovost oskrbe z energijo in hrano (20).
Land-use practices can also cause significant hydro-morphological alterations with potential adverse ecological consequences.
Rabazemljiščlahkopovzročitudiprecejšnjehidromorfološkespremembe z morebitnimi negativnimi ekološkimi posledicami.
For example, many important wetlands, forests and floodplains in Europe have been drained and dammed, regulations and channels have been constructed to support urbanisation, agriculture, energy demand and protection from floods.
Številna pomembna mokrišča, gozdove in poplavne ravnice v Evropi smo izsušili ali zajezili, reke smo preusmerili za potrebe urbanizacije, kmetijstva, oskrbe z energijo in varstva pred poplavami.
The issues of water quantity and quality, irrigation water demand, water-use conflicts, environmental and socioeconomic aspects and risk management aspects can be better integrated in the institutional and political systems.
Vprašanja količine in kakovosti vode, potreb po vodi za umetno namakanje, konfliktov zaradi uporabe vode, okoljskih in družbenogospodarskih vidikov in vidikov obvladovanja tveganja bi bilo mogoče bolje vključiti v inštitucionalne in politične sisteme.
The Water Framework Directive (WFD) provides a framework to integrate high environmental standards for water quality and use into other policies (6).
Vodna direktiva (Water Framework Directive) zagotavlja okvir za vključevanjevisokihokoljskihstandardovzakakovostinrabovodev druge politike (6).
A first look at river basin management plans, which have been set up and reported by Member States during the first round of implementation of the WFD, indicates that a significant number of water bodies face a high risk of not achieving good ecological status by 2015.
Ob prvem pregledu načrtov upravljanja porečij, ki so jih pripravile in on jih poročale države članice v prvem krogu izvajanja Okvirne direktive o vodah, je videti, da precejšnjemu številu vodnih teles grozi, da do leta 2015 ne bodo v ugodnem ekološkem stanju.
In many cases, this is due to issues related to water management, particularly linked to water quantity and irrigation, modifications of the structure of river-banks and river-beds, the connectivity of rivers or unsustainable flood protection measures which have not been addressed by earlier, pollution-oriented policies.
V številnih primerih je to posledica težav, do katerih prihaja pri gospodarjenja z vodo, zlasti v zvezi s količino vode in umetnim namakanjem, spreminjanjem strukture rečnih bregov in strug, povezljivostjo rek ali trajnostnimi ukrepi za varstvo pred poplavami. Vsatavprašanjasoprejšnjepolitike,kisoseboljposvečaleonesnaževanju,puščalenerazrešena.
The overall challenge which the WFD can help tackle, if implemented fully, is to ensure the sustainable availability of good water quality, as well as managing inevitable trade-offs between competing uses, such as domestic use, industry, agriculture and the environment (see also Chapter 6).
Splošni izziv, na katerega lahko pomaga odgovoriti Vodna direktiva, čejobomovcelotiizvajali,jezagotavljanjetrajnostnerazpoložljivostikakovostne vode in doseganje neizogibnih kompromisov med različnimiuporabnikivode—gospodinjstvi,industrijo,kmetijstvominokoljem(glejtudi6.poglavje).
Pressure intensity (unit pressure per Euro spent) of household consumption categories, 2005
Intenzivnost pritiskov na okolje (enota pritiska na potrošeni evro) po kategorijah potrošnje v gospodinjstvih, 2005
Pressure intensity relative to average across all consumption categories
Intenzivnost pritiskov na okolje v primerjavi s povprečjem za vse kategorije potrošnje
Communication
Iz ob ra že van j
Clothing and footwear
Evropa je neto uvoznica krme in žit za evropsko mesno in mlečno proizvodnjo.
Restaurants and hotels
Oblačila in obutev Restavracije in hoteli plin in druga goriva
Housing, water, electricity,
Različno blago in storitve
Miscellaneous goods and service routine maintenance of the ho us Furnishings, household equipment an
Stanovanja, voda, elektrika, storitve za gospodinjstvo Pohištvo, gospodinjska oprema in
Acidifying emissions
Izpusti snovi, ki povzročajo zakisovanje
Material consumption
Poraba snovi
EU-27 physical trade balance with the rest of the world, 2008
EU-27količinskiobsegtrgovinskemenjavespreostalim svetom, 2008
European Union (EU-27)
Evropska unija (EU-27)
Biomass (126 million tonnes)
Biomasa (126 milijonov ton)
Manufactures (207 million tonnes)
Industrijski proizvodi (207 milijonov ton)
Fuels/mining products (203 million tonnes)
Goriva in rudarski proizvodi (203 milijoni ton)
Biomass (193 million tonnes)
Biomasa (193 milijonov ton)
Total trade from EU-27 to ROW
Skupni obseg trgovinskih tokov iz EU-27 v OS
Total trade from ROW to EU-27
Skupni obseg trgovinskih tokov iz OS v EU-27
Manufactures (221 million tonnes) in 1999: 397 million tonnes in 1999: 1 340 million tonnes in 2008: 536 million tonnes in 2008: 1 798 million tonnes
Industrijski proizvodi (221 milijonov ton)
Fuels/mining products (1 384 million tonnes)
Goriva in rudarski proizvodi (1 384 milijoni ton)
Source: EEA, ETC Sustainable Consumption and Production (based on Eurostat).
EEA, ETC za trajnostno potrošnjo in proizvodnjo (po podatkih Eurostata).
Environment, health, life expectancy and social inequalities are linked
Neenakosti na področju okolja, zdravja in družbenega položaja so med seboj povezane
The environment plays a crucial role in people's physical, mental and social well-being.
Okolje pomembno vpliva tako na telesno in duševno počutje ljudi kot na družbeno blaginjo.
Despite significant improvements, major differences in environmental quality and human health remain between and within European countries.
Čeprav so se razmere precej izboljšale, so razlike v kakovosti okolja in zdravju ljudi med evropskimi državami, pa tudi znotraj posameznih držav, še vedno velike.
The complex relationships between environmental factors and human health, taking into account multiple pathways and interactions, should be seen in a broader spatial, socioeconomic and cultural context.
Na zapletena razmerja med okoljskimi dejavniki in zdravjem ljudi, pri čemer je treba upoštevati najrazličnejše poti in interakcije, bi morali gledati v širšem prostorskem, družbeno-gospodarskem in kulturnem kontekstu.
In 2006, life expectancy at birth in the EU-27 was among the highest in the world — almost 76 years for men and 82 years for women (1).
Leta 2006 je bila v EU-27 pričakovana življenjska doba ob rojstvu
Most of the gain in life expectancy in recent decades has been due to improved survival of people above the age of 65, while before 1950 it was mostly due to a reduction in premature deaths (i.e. death below the age of 65).
V zadnjih desetletjih se je pričakovana življenjska doba še zvišala, predvsem zaradi večjega deleža starejših od 65 let; pred letom 1950 je bilo podaljševanje življenjske dobe večinoma posledica zmanjšanja števila prezgodnjih smrti (to je smrti pred 65. letom starosti).
On average, men are expected to live almost 81 % of their lives free of disability, and women 75 % (2).
V povprečju se pričakuje, da bodo moški skoraj 81 % svojega življenja preživeli brez bolezni, ženske pa 75 % (2).
There are, however, differences between genders, and between Member States.
Seveda prihaja do razlik takomedspolomakottudimeddržavamičlanicami.
The degradation of the environment, through air pollution, noise, chemicals, poor quality water and loss of natural areas, combined with lifestyle changes, may be contributing to substantial increases in rates of obesity, diabetes, diseases of the cardiovascular and nervous systems and cancer — all of which are major public health problems for Europe's population (3).
Slaba kakovost okolja, na katero vplivajo onesnaževanje zraka, hrup, kemikalije, slaba kakovost vode in krčenje naravnih območij skupaj s spremembami načina življenja, verjetno vpliva na precejšen porast debelosti, diabetesa, bolezni srca in ožilja, bolezni živčnega sistema in rakastih obolenj.
Reproductive and mental health problems are also on the rise. Asthma, allergies (4), and some types of cancer related to environmental pressures are of particular concern for children.
Vse to so glavne zdravstvene težave, s katerimi se spopada evropsko prebivalstvo (3).Tudireproduktivnetežaveintežavezduševnimzdravjemsovsepogostejše.Astmi,alergijam(4) innekaterimvrstamraka,kisoposledicaonesnaženegaokolja,soizpostavljeni zlasti otroci.
The World Health Organization (WHO) estimates the environmental burden of disease in the pan-European region at between 15 and 20 % of total deaths, and 18 to 20 % of disability-adjusted life years
Svetovna zdravstvena organizacija (WHO) ocenjuje, da lahko okoljskim dejavnikom, ki vplivajo na razvoj bolezni, na ozemlju celotne Evrope pripišemo 15–20 % vseh smrti in 18–20 % izgubljenih
(DALYs) (A), with a relatively higher burden in the eastern part of the region (5).
© iStockphoto aktivnih let življenja (A), pri čemer je ta delež v vzhodnem delu Evrope še nekoliko večji (5).
The preliminary results of a study conducted in Belgium,
Predhodni izsledki raziskave, ki so jo izvedli v
Finland, France, Germany, Italy and the Netherlands, indicate that 6 to
Evropsko okolje _BAR_ Stanje in napovedi 2010
12 % of the total burden of disease could be attributed to nine selected environmental factors, out of which particulate matter, noise, radon, and environmental tobacco smoke were leading.
Belgiji, na Finskem, v Franciji, Nemčiji, Italiji in na Nizozemskem, kažejo, da lahko pripišemo 6–12 % vzrokov za razvoj bolezni devetim okoljskim dejavnikom, od katerih so najpogostejši delci, hrup, radon in pasivno kajenje.
Due to uncertainties, the results need to be interpreted with caution as an indicative ranking of environmental health impacts only (6).
Zaradi negotovosti pri dokazovanju razvoja boleznizaradionesnaženegaokoljajetrebaizsledkeraziskavetolmačitiprevidno(6).
The significant differences in the quality of the environment across Europe depend on the varying pressures related, for example, to urbanisation, pollution and natural resource use.
Spremljanje okoljskega bremena bolezni omogoča primerjavo različnih dejavnikov tveganja za razvoj bolezni, določanje prioritet in vrednotenje koristi, ki jih prinašajo posamezni ukrepi.
Exposures and associated health risks, as well as the benefits of pollution reduction and of a natural environment, are not uniformly distributed within populations.
Pri tem se lahko zgodi, da je skupno okoljsko breme podcenjeno, saj se izračunavanje EBD ponavadi osredotoča le na posamezne dejavnike tveganja in njihove posledice za zdravje, ne upošteva pa zapletenih vzročno-posledičnih povezav med okoljem in zdravjem ljudi v celoti.
Studies show that poor environmental conditions affect vulnerable groups especially (7). The evidence is scarce, but shows
Ocene podobnih problematik se lahko med seboj razlikujejo glede na izhodiščne domneve ter uporabljene metode in podatke.
COMMUNITY ity
ŽIVLJENJSKI LJUDJE n n i v t
D l k r e
Z s dedni d a j i r a a t a a r u b
B a t other regions y, politics, t n i a d v a
Druge skupnodruge regij t a r l e ija a
The determinants of health and wellbeing in our neighbourhoods a ).
K programu (6th EAP) (11), Strategiji EU za okolje in zdravje (12), Akcijskemnačrtu2004-2010(13) in v okviru vseevropskega procesa
Life expectancy and healthy life years at birth in EU-27, Iceland and Norway in 2007, by gender
Pričakovana življenjska doba in leta zdravega življenja ob rojstvu v EU-27, na Islandiji in na Norveškem v letu 2007, po spolu
Lithuania Hungary Slovakia Finland
Litva Madžarska Slovaška
Spain Belgium
Velika Britanija Nizozemska
United Kingdom Netherlands
Okvir 5.2 Notranje okolje in zdravje
Greece Norway
Grčija Norveška
Life expectancy (LE), women
Pričakovana življenjska doba ženske
Life expectancy (LE), men
Pričakovana življenjska doba moški
Healthy life years (HLY), women
Leta zdravega življenja ženske
Healthy life years (HLY), men
Leta zdravega življenja moški
Healthy life years (HLY) at birth — the number of years a person at birth is expected to live in a healthy condition.
Leta zdravega življenje ob rojstvu — pričakovano število let (ob rojstvu), ki jih bo oseba aktivno preživela.
Life expectancy (LE) at birth — the number of years a newborn child is expected to live, asuming that the age-specific mortality levels remain constant.
Pričakovana življenjska doba ob rojstvu — pričakovano število let, ki jih bo dočakal novorojenec, ob domnevi, da bodo starostno specifične stopnje smrtnosti ostale nespremenjene.
Data coverage: no HLY data for Bulgaria, Switzerland, Croatia, Liechtenstein, and the former Yugoslav Republic of Macedonia.
Razpoložljivost podatkov: ni podatkov o letih zdravega življenja za Bolgarijo, Švico, Hrvaško, Liechtenstein in Makedonijo.
Time coverage: 2006 data used for LE for Italy and EU-27.
Časovna razpoložljivost podatkov: Podatki o pričakovani življenjski dobi za leto 2006 za Italijo in EU-27.
Source: European Community Health Indicators (
Kazalci zdravja Evropske skupnosti (
For some pollutants ambient air quality has improved, but major health threats remain
Okolje, zdravje in kakovost življenja
In Europe, there have been successful reductions in the levels of sulphur dioxide (SO
V okviru programa Clean Air for Europe (CAFE) so glede na razpoložljive podatke ocenili, da izpostavljenost povišanim koncentracijam prizemnega ozona,
) and carbon monoxide (CO) in ambient air, as
) in ogljikovega monoksida (CO) v zunanjem zraku,
2 well as marked reductions in NO
2 pa tudi do znatnega zmanjšanja koncentracij dušikovih oksidov
Also, lead concentrations have
Kljub temu ostaja izpostavljenost delcem (PM
X declined considerably with the introduction of unleaded petrol.
D), ki so presegle mejno vrednost EU, ozonu (O
However, exposure to particulate matter (PM) and ozone (O
) še naprej resen zdravstveno okoljski problem, povezan koncentracijam delcev (PM
17 impaired lung development in children, and reduced birth weight (
17 razvojem pljuč pri otrocih in zmanjšano telesno težo novorojencev (
Over the past decade, ozone concentrations have frequently and widely exceeded health- and ecosystem-related target values.
2,5 zato, ker lahko prodrejo globoko v pljuča in se absorbirajo v krvni obtok. Ocena vplivov izpostavljenosti PM na zdravje ljudi je v državah
Percentage of urban population in areas where pollutant concentrations are higher than selected limit/target values, EEA member countries, 19
EEA-32 v letu 2005 pokazala, da je mogoče onesnaževanju z delci PM
% of urban population
% mestnega prebivalstva
Only urban and sub-urban background monitoring stations are included.
Vključeni so le podatki iz merilnih postaj mestnega in primestnega ozadja.
Since O and the majority of PM are formed in the atmosphere,
Na gibanje koncentracij O in PM v veliki meri vplivajo meteorološke
This explains at least partly inter-annual variations and levels in 2003, a year with extended heat waves
10 razmere, ki delno pojasnjujejo letno nihanje in visoke koncentracije O v
3 for example the high Oduring summer.
3 letu 2003, za katerega je bilo značilno dolgo poletno vročinsko obdobje.
Source: EEA AirBase, Urban Audit (CSI 04).
EEA AirBase (Evropski informacijski sistem o kakovosti zraka), Urban Audit (CSI 04).
Estimated years of life lost (YOLL) in reference year
Okolje, zdravje in kakovost življenja
2005 attributable to long-term PM exposure
Ocena izgubljenih let življenja v referenčnem letu 2005, ki jih je mogoče pripisati dolgotrajni izpostavljenosti PM
Years of life lost (YOLL)
Izgubljena leta življenja (ILŽ)
Years (x 1 000)
Leta i j
> 5 000 Outside o o
> 5 000 V cestnem prometu so resen zdravstveni problem tudi poškodbe.
Transport sources also account for a substantial age of 25 ( proportion of human exposure to noise, which has negative impacts on human health and wellbeing (28).
) ( prispeva tudi k izpostavljenosti hrupu, kar negativno vpliva na
Data delivered in accordance with the Directive on Environmental Noise (29) are available through the Noise Observation and Information Service for Europe (30
Vir: zdravjeinpočutjeljudi(28). Podatki, posredovani skladno z Direktivo o hrupu iz okolja (29), so na voljo v okviru sistema "Noise Observation
Approximately 40 % of the population living in the largest cities in the
V EU-27 je približno 40 % prebivalcev največjih mest izpostavljenih
EU-27 may be exposed to long-term average road traffic noise levels (
I dolgotrajnim ravnem hrupa iz cestnega prometa (
) exceeding 55 decibels (dB), and at night, almost 34 million people may
), ki presegajo
I be exposed to long-term average road noise levels (
Po ocenah naj bi bilo ponoči skoraj 34 milijonov
The WHO night noise guidelines for Europe recommend that people should not be exposed to night noise greater than 40 dB.
Smernice WHO glede nočnega hrupa za Evropo priporočajo, da ljudje ne bi smeli biti izpostavljeni nočnemu hrupu, ki presega 40 dB.
According to a German Environmental Survey for Children, children from families of low socioeconomic status are more heavily exposed to traffic, and annoyed by road traffic noise, during the day, as compared with children with higher socioeconomic status (31).
Po podatkih nemške raziskave o vplivih okolja na otroke so otroci izdružinznizkimdružbeno-ekonomskimpoložajempodneviboljizpostavljeni vplivom hrupa iz prometa, predvsem cestnega, v primerjavizotrokizvišjimdružbeno-ekonomskimpoložajem(31).
Urban air quality and noise often share a common source and may cluster spatially.
Onesnaževanje zraka v mestih in hrup imata pogosto skupen vir in se lahko v prostoru pojavljata sočasno.