natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Note: For UK, a definition for upper secondary school completion has still to be agreed Source: Eurostat – European Labour Force Survey
Opomba:V Združenem kraljestvu se bo treba glede opredelitve končanja višjesrednješolske izobrazbe še dogovoriti.Vir:Eurostat – European Labour Force Survey.
On the other hand, when it comes to tertiary education, the EU-15 region performs relatively better, with an achievement rate of 22% against 13% for the new Member States.
Graf 6 kaže, kako se odstotek oseb z nizko stopnjo izobrazbe zmanjšuje skozi generacije.V lučidemografskega staranja obenem prikazuje potrebo po usposabljanju in izpopolnjevanju
15 See A.de la Fuente and A.Cicone: Human capital in a global and knowledge-based economy, part I (May 2002); and part II (assessment at the EU country level) (March 2003).
delavcev srednjih let in starejših delavcev
Strong variations in household expenditure and consumption patterns exist across the Union…
… povezano pa je tudi z delovnimi pogoji.
This is particularly the case in Luxembourg, the Netherlands, the United Kingdom and Germany.
Približno 40 % vprašanih v nedavni raziskavi22 v novih državah članicah in državah
The relatively high cost of housing is a recent phenomenon. In the EU-15 countries there was a considerable shift in the structure of household expenditure in the 1990s: a strong increase in the share spent on housing, and a corresponding decrease in the share spent on food.
kandidatkah je menilo, da njihovo delo vpliva na zdravje ali varnost – kar je več kot 27 % v EU-15.Te težave so bile izrazitejše v Latviji in Litvi, medtem ko v Estoniji, na Češkem, na Slovaškem, na Madžarskem, v Sloveniji in na Malti niso bile tako izrazite.Razmere bi semorale izboljšati z izvajanjem pravnega reda Evropske skupnosti s področja zdravja invarnosti pri delu.
The converging diminution of total mortality rates between the EU-15 countries from the late 1960s onwards reflects a similar convergence for various individual disease
Nove države članice na področju računalniške pismenosti19zaostajajo za državami EU-15, vendarpa na tem področju, kljub številnim opravljenim raziskavam, kot je na primer projekt SIBIS20, še
...and all these differences in living conditions across the enlarged Union are reflected in the degree to which citizens are satisfied with their lives...
V Uniji obstajajo velike razlike na področju izdatkov gospodinjstev in vzorcev potrošnje …
Differences in male mortality rates between the average of the EU-15 countries and the new Central and East European Member States increased from five years in 1990 to seven years by 1994, before diminishing to six years in 2000. For women the trend was similar although the ‘gap’ was slightly smaller.
Sorazmerno visoka cena nastanitve je dokaj nov pojav.V državah EU-15 so se zgodile velikespremembe v strukturi izdatkov gospodinjstev v 90.letih prejšnjega stoletja:veliko povečanjedeleža za nastanitev in ustrezno zmanjšanje deleža za hrano.
...and the extent to which they feel excluded.
Zdravstveno stanje Evropejcev odraža njihovo gospodarsko in družbeno okolje …
More people in the new Member States say they feel excluded, useless and left out of society than in the EU-15 countries.
...in razlike v življenjskih pogojih se v razširjeni EU odražajo v stopnji zadovoljstvadržavljanov z življenjskimi razmerami ...
The highest share is found in Slovakia, where more than a quarter of the population report that they lack a sense of belonging. Of the new Member States, only Slovenia and Poland have a smaller proportion of respondents who report social exclusion than the EU average of 12%.
stoletja naprej je podobno zmanjševanju razlik stopenj smrtnosti21.Tak trend lahko pojasnimo z vedno bolj podobnimi načini življenja in oblikami zdravstvenega varstva v državah EU.Polegtega pa se bo zaradi demografskih trendov povečala stopnja starostno pogojene obolevnosti,zaradi česar se bodo še naprej zmanjševale razlike v vzorcih obolevnosti in potrebah pozdravstvenem varstvu po celotni EU.
Some 40% of the respondents in a recent survey22 in the new Member States and candidate countries considered that their work affected their health or safety - a much higher figure than the 27% in the EU-15 countries.
Med državami EU-15 in novimi državami članicami obstajajo glede zadovoljstva z življenjemvelike razlike.Približno 88 % državljanov EU-15 je zadovoljnih z življenjem, v novih državahčlanicah iz SVE pa je zadovoljnih samo 65 % državljanov.Državljani novih držav članic soveliko bolj kot državljani držav EU-15 nezadovoljni tudi s svojim finančnim položajem inzaposlitvenim statusom.Ljudje iz novih držav članic so bolj nezadovoljni s svojo osebnovarnostjo in družbenim življenjem, kar kaže, da bi lahko poleg materialnih dejavnikovizboljšali tudi druge razsežnosti človekovega življenja.Podatki kažejo, da bo vrzel medvzhodom in zahodom v razširjeni Uniji v občutenju kakovosti življenja in zadovoljstva z življenjem veliko večja kot vrzel med skandinavskimi državami in južnimi državamičlanicami EU-15.
These problems were more pronounced in Latvia and Lithuania, whereas in Estonia, Czech Republic, Slovakia, Hungary, Slovenia and Malta the problems were less acute. The implementation of the Community acquis with regard to health and safety at work should help improve this situation.
Nižjih stopenj umrljivosti v državah EU-15 ni opaziti v novih državah članicah, z izjemo Maltein Cipra, kjer so trendi primerljivi s trendi EU-15.V novih državah članicah iz SVE je opazitiskrajševanje življenjske dobe od konca 80.let prejšnjega stoletja, ko so le-te vstopile v obdobje tranzicije.Razlika v umrljivosti moških med novimi državami članicami iz SVE inpovprečjem EU-15 se je s petih let v letu 1990 povečala na sedem let do leta 1994, nato pase je zmanjšala na šest let v letu 2000.Pri ženskah je bil ta trend podoben, čeprav je razkoraknekoliko manjši.
19 See: SIBIS Pocket Book 2002/03.20 SIBIS (Statistical Indicators Benchmarking the Information Society) is a project in the “Information Society Programme” of the Commission (IST-2000-26275) which was running from January 2001 to September 2003.21 H.Brenner: Social Determinants of Health, TUB (final report to EU Commission October 2003).22 European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions: Working conditions in the acceding and candidate countries (Dublin 2003).
19 Glej:SIBIS Pocket Book 2002/03.20 SIBIS (Statistical Indicators Benchmarking the Information Society) je projekt v okviru „Programa informacijske družbe“ Komisije (IST-2000-26275), ki poteka od januarja 2001 do septembra 2003.21 H.Brenner:Social Determinants of Health, TUB (končno poročilo za Komisijo EU, oktober 2003).22 Evropska fundacija za zboljšanje življenjskih in delovnih razmer:Working conditions in the acceding and candidate countries (Dublin, 2003).
Among EU-15 countries, perceived social exclusion ranges from 7% in Denmark and the Netherlands to 15% in Portugal. Overall the variance in perceptions matches fairly well with the variance in objective indicators: the lower the GDP per capita, the higher the unemployment rate and the higher the prevalence of severe poverty, the higher the level of perceived social exclusion.
Medtem ko se je število prebivalstva v EU zvišalo za 20 %, se je BDP povečal za samo4,5 %.Nesorazmerja v nacionalnih in regionalnih dohodkih se širijo, spodbujanje socialnekohezije pa postaja vedno večji izziv.
As the EU population rises by 20%, while its GDP only increases by 4.5%, national and regional income disparities widen and the challenge of promoting social cohesion becomes more important.
V novih državah članicah se več ljudi čuti izključene, nekoristne in odrinjene iz družbe kot v državah EU-15.Najvišji odstotek je na Slovaškem, kjer več kot četrtina prebivalcev poroča o pomanjkanju pripadnosti.V novih državah članicah samo v Sloveniji in na Poljskem o socialniizključenosti poroča manjši delež vprašanih, kot je povprečje v EU, ki znaša 12 %.
Enlargement will set new challenges for social cohesion while significant progress was observed in EU-15 over the last decade.
Širitev sproža nove izzive socialni koheziji, čeprav je bil v zadnjem desetletju zabeleženvelik napredek v EU-15.Dohodek v 82 regijah razširjene Unije, kjer živi 31 % celotnegaprebivalstva, bo nižji od 75 % povprečja v EU-25.Dve tretjini teh ljudi živi v novih državahčlanicah in predstavlja približno 95 % njihovega prebivalstva.
Income in 82 regions of the enlarged Union, accounting for 31% of total population, will be below 75% of the EU-25 average. Two thirds of these people live in the new Member States and represent some 95% of their population.
V državah EU-15 se socialno izključene čuti od 7 % vprašanih na Danskem in Nizozemskemdo 15 % na Portugalskem.Skupna razlika v občutenju se dobro ujema z razliko v objektivnihkazalnikih:nižji BDP na prebivalca, višja stopnja brezposelnosti in večja razširjenost skrajnihoblik revščine, višja stopnja dojemanja socialne izključenosti.
In 2002, real GDP in the new Member States of central and eastern Europe exceeded 1989 figures by 13% on average, but this average hides large disparities among countries where a few were still below the 1989 figures.
Bolj pozitiven vidik analize je, da prebivalstvo vseh novih držav članic, razen Latvije, poroča o višji ravni zadovoljstva z življenjem kot Grki in Portugalci v času, ko so se pridružili Evropskiuniji.Druga zanimivost je raznolikost med desetimi novimi državami članicami glede zaznavesubjektivne kakovosti življenja.Na kratko, razlike med državami v skupini pristopnic so večjekot v skupini držav EU-15.Enako lahko rečemo za razlike znotraj držav, saj so na primerrazlike v občutku zadovoljstva z življenjem v državi večje v novih državah članicah kot v državah EU-15, zlasti glede na starost, dohodek, poklicni razred in izobrazbo.
During transition GDP growth has primarily been productivity driven. In the next phase it will be vital to achieve a higher employment dividend from growth.
Leta 2002 je bil realni BDP v novih srednje- in vzhodnoevropskih državah članicahpovprečno za 13 % višji kot leta 1989, vendar pa to povprečje skriva velike razlike meddržavami, med katerimi jih nekaj še vedno ni doseglo vrednosti iz leta 1989.V tranzicijskemobdobju je bila rast BDP zlasti posledica rasti produktivnosti.V naslednji fazi bo bistvenodoseči večjo zaposlenost glede na rast.
Narrowing the e-gap between Member States will become an integral part of social cohesion policies.
Zmanjševanje digitalne ločnice med državami članicami bo postalo sestavni del politiksocialne kohezije.
Human capital development in a broad sense will be the key to economic and social progress. It can promote macroeconomic performance and improve labour market opportunities, living conditions and the health status of citizens.
Človeški kapital v širšem smislu bo ključ do gospodarskega (ekonomskega) indružbenega napredka.Spodbuja lahko makroekonomske dosežke in izboljša priložnostina trgu dela, življenjske pogoje in zdravstveno stanje državljanov.
Social protection and social participation
Socialna zaščita in socialno partnerstvo
Background to pensions reforms in the new Member States of central and eastern Europe
Ozadje pokojninskih reform v novih državah članicah srednje in vzhodne Evrope
4.1 The character of pension provisions
4.1 Značilnosti določb na področju pokojnin
Pension reform has been a major issue on the political agenda across Europe over the last decade. Several major reforms and innumerable minor ones have taken place across the enlarged Union.
Pokojninska reforma je bila v zadnjem desetletju glavna politična tema po Evropi.V razširjeni EU je bilo sprejetih več velikih in nešteto manjših reform.
The ten new Member States can be grouped in four clusters when one considers the scope of the reforms implemented over the last decade:
Če upoštevamo obseg reform, ki so se izvajale v zadnjem desetletju, se deset novih državčlanic razvrsti v štiri skupine:
Latvia, Poland and Estonia have adopted fundamental reforms of their public 1st pillar pensions as well as introduced a 2nd pillar of mandatory, fully funded schemes managed by competing private pensions institutes.
Latvija, Poljska in Estonija so sprejele temeljne reforme na področju 1.pokojninskega stebra, uvedle pa so tudi 2.steber obveznega, v celoti financiranega sistema, s katerimupravljajo konkurenčne zasebne pokojninske institucije.
In the new Member States of central and eastern Europe reforms would seem to have been of a more far-reaching nature than in most of the EU-15 countries24.
v novih državah članicah približujejo pokojninskim ureditvam v EU25.
Hungary and Slovakia have introduced a 2nd pillar of mandatory, fully funded schemes managed by competing, private pensions institutes and reduced their 1st pillar public scheme accordingly but otherwise left this pillar unchanged.
Madžarska in Slovaška sta uvedli 2.steber obveznega, v celoti financiranega sistema, s katerim upravljajo konkurenčne zasebne pokojninske ustanove, javni sistem 1.stebrasta ustrezno zmanjšali, drugače pa ga ohranili nespremenjenega.
The Czech Republic has reformed its public scheme, but refrained from introducing a mandatory private one.
Češka je reformirala svoj javni sistem, ni pa uvedla obveznega zasebnega sistema.
Lithuania, Slovenia, Malta and Cyprus have so far retained their PAYG (pay-as-you-go), defined benefit systems financed from social security contributions and general taxation and abstained from reforming their pension systems in a fundamental way.
Litva, Slovenija, Malta in Ciper so zaenkrat obdržale sistem PAYG (pay-as-you-go –sistem s sprotnim kritjem), sistem vnaprej določene višine pokojnine, ki se financira s prispevki za socialno varnost in splošnim obdavčenjem, niso pa korenito reformiralepokojninskih sistemov.
Total health expenditure
Celotni izdatki za zdravje (PKM v dolarjih na prebivalca)
Hungary the present EU overall strategic approach to pension reform embodied in the Laeken objectives28of adequacy, financial sustainability and adaptation to labour market and
Glavna razlika od trenutne ureditve v državah EU-15 je, da je pet novih držav kot delobveznega dogovora uvedlo drugi steber obveznega, v celoti financiranega pokojninskeganačrta z določenimi prispevki, pri katerem s pokojninskimi prihranki upravljajo konkurenčnizasebni pokojninski skladi ali zavarovalnice.
EU-15 average
Povprečje EU-15
Wide disparities exist across the enlarged Union when looking at the different dimensions of health.
Širitev je vplivala na ravnovesje med različnimi vrstami pokojninskih ureditev.Glede na izzive,
While each of the 25 states has its particular way of organising the health sector, there are trends which characterise the new Member States of central and eastern Europe and the development of their health care systems.
Povprečje 10 novih državčlanic s katerimi se soočajo nove države članice27, pa je najverjetneje, da se bo trenutni skupnistrateški pristop k pokojninski reformi v EU, zajet v Laekenskih ciljih28o ustreznosti, finančni
The previous political regime left its marks and far-reaching reforms have been implemented over the last fifteen years to replace the outdated, centralised systems29.
Vir:Evropska komisija, Zdravje in varstvo potrošnikov GD.
Source: European Commission, DG Health and Consumer Protection
4.2 Zdravstveno zavarovanje in zdravstveno varstvo
Health status and health expenditure are at very different levels in the EU-15 countries and the CEE new Member States.
Poraba za zdravje30 je obenem veliko nižja v novih srednje- in vzhodnoevropskih državah članicah.Spodnji graf prikazuje, da je raven porabe še vedno pod povprečjem EU-15, kljub temu,da so te države v zadnjih dveh desetletjih povečale porabo za zdravje (zlasti bogatejše mednjimi, npr.Slovenija, Madžarska, Češka in Slovaška).
For the latter statistical data on life expectancy and mortality rates for various diseases all indicate that citizens’ health status is inferior to that in EU-15 countries, where people tend to live longer and suffer less frequently from serious diseases.
V razširjeni Uniji obstajajo velike razlike, če gledamo na različne zdravstvene razsežnosti.Čeprav ima vsaka od 25 držav poseben način organizacije zdravstva, obstajajo trendi, ki soznačilni za nove srednje- in vzhodnoevropske države članice ter za razvoj njihovih sistemovzdravstvenega varstva.Prejšnja politična ureditev je pustila posledice in v zadnjih petnajstih letih
26 National strategy reports: adequate and sustainable pension systems, published on the Web pages of the European Commission, Autumn 2003 (http://europa.eu.int/comm/employment_social/soc-prot/pensions/index_en.html); European Commission: Joint Commission/Council Report on adequate and sustainable pensions: Brussels, March 2003.27 Malta and Cyprus have been less focussed on pensions, but there is now a growing debate about the need for reforming existing pension systems to improve adequacy and secure long term sustainability.
V resnici bi dejstvo, da EU-15 v standardu kupne moči porabi povprečno približno štirikrat večza zdravstveno varstvo kot nove srednje- in vzhodnoevropske države članice, pomenilo, da so se izvajale daljnosežne reforme, da bi nadomestile zastarele, centralizirane sisteme29.
28 European Council: Quality and viability of pensions - Joint report on objectives and working methods in the area of pensions, Laeken Dec.
31.Ker izdatki za zdravstvo niso edini obstaja velika vrzel v zmogljivosti zdravstvenega varstva
2001.29 European Commission: Highlights on health in the applicant countries to the European Union, DG Sanco, 2002.30 Health expenditures are not yet fully comparable across Europe.
Zdravstveno stanje in izdatki za zdravje se v državah EU-15 močno razlikujejo od tistih v novihdržavah članicah iz SVE.Za slednje najnovejši statistični podatki o pričakovanem trajanju dejavnik, ki določa zdravstvene rezultate, je možnost za izboljšanje zdravja pri povečanju porabeza zdravje večja, če je začetna raven vlaganja nižja.Zato naj bi bilo izboljšanje zdravstvenega
Currently experts are investigating to what extent differences in health expenditures (e.g. measured as a percentage of GDP) reflect differences in spending habits and volumes and qualities of services rendered.31 Since low health care spending may also be observed if major parts of health care goods and services are provided at low relative prices the gap in the volume and quality of health care services may be less than indicated by the difference measured in percentage of GDP or PPS.
26 Poročila o državni strategiji:ustrezni in trajni pokojninski sistemi, objavljeno na spletnih straneh Evropske komisije, jesen 2003 (http://europa.eu.int/comm/employment_social/soc-prot/pensions/index_en.html); Evropska komisija:Skupno poročilo Komisije/Sveta o ustreznih in trajno uravnoteženih pokojninah:Bruselj, marec 2003.27 Malta in Ciper sta se manj osredotočala na pokojnine, vendar pa se zdaj vedno pogosteje pojavljajo razprave o potrebi po reformi obstoječih pokojninskih sistemov, da bi se izboljšala ustreznost in zavarovala dolgoročna trajnost.28 Evropski svet:Quality and viability of pensions – Joint report on objectives and working methods in the area of pensions, Laeken, Dec.2001.29 Evropska komisija:Highlights on health in the applicant countries to the European Union, DG Sanco, 2002.30 Izdatki za zdravje še niso popolnoma primerljivi po celotni Evropi.Strokovnjaki trenutno proučujejo, do katere mere razlike v izdatkih za zdravje (npr.izmerjene v odstotkih BDP) odražajo razlike v potrošnih navadah ter količini in kakovosti opravljenihstoritev.31 Ker lahko majhno porabo za zdravstveno varstvo opazimo tudi, če je večina blaga in storitev zdravstvenega varstva na voljo po sorazmerno nizki ceni, je lahko vrzel med obsegom in kakovostjo storitev zdravstvenega varstva manjša, kot kažerazlika, izmerjena v odstotkih BDP ali v standardih kupne moči.
Overview The social situation in the European Union 2004 that they promote, rather than hinder, effective integration in the labour market and that they are administered in an efficient way.
Pregled Socialne razmere v Evropski uniji 2004 stanja v teh osmih novih državah članicah v določeni meri odvisno od povečanja obsega inučinkovitosti vlaganja v zdravstveno varstvo.
Faced with problems of excessive centralisation, insufficient supply of inputs, underperformance and underinvestment, policy makers in these countries have had to transform the outdated healthcare systems32.
Tako finančno pomoč dopolnjuje vrsta nadomestil v obliki denarja ali storitev na lokalni ravniza pomoč upravičencem pri plačilu stroškov nastanitve, izobraževanja, zdravstvenega varstvaitd.V Italiji in Grčiji tak zajamčen dohodek ne obstaja, namesto tega imajo vrsto ciljnih shem,
Reforms have been particularly focused on carrying out far-reaching structural changes.
ki se upravljajo bolj ali manj decentralizirano
The introduction of social health insurance has been another essential element of reforms, as seven out of these eight new Member States have preferred an insurance-based rather than a tax-based system.
Medtem ko so garancijske sheme najnižjih dohodkov močno prispevale k zmanjšanjutveganja revščine v EU, so jih sproti tudi natančno preučevali, da bi zagotovili, da sospodbujale in ne ovirale učinkovito vključevanje na trg delovne sile ter da so se uporabljalena učinkovit način.
Lastly, there have been significant transformations in the delivery of health services. The role of primary health care has been strengthened while efforts have been made to reduce costly and inadequate hospital facilities which remained from the old systems.
Reforme so bile osredotočene zlasti na izvajanje daljnosežnih strukturnih sprememb.Ciljdecentralizacije in privatizacije je bila odprava nadzorovanja financiranja, upravljanja inzagotavljanja zdravstvenega varstva s strani osrednje države in vključevanje regionalnih, lokalnihter zasebnih akterjev.
For example, in the ten year period between 1990 and 2000, Estonia succeeded in improving productivity in health care and thereby became able to reduce beds in acute hospitals from 9.2 per 1000 inhabitants to 5.6.
Uvedba socialnega zdravstvenega zavarovanja je bila še en bistven element reform, saj dajesedem od osmih novih držav članic prednost sistemu, ki temelji na zavarovanju, in ne sistemu,ki temelji na davkih.
The CEE new Member States face several challenges as they are confronted with serious health problems and with lower resources to devote to improving the health sector. Reforms have resulted in important changes and improvements, but for these to achieve full potential, further efforts and investment remain necessary.
Veliko sprememb je bilo tudi na področju zagotavljanja zdravstvenih storitev.Vloga osnovnezdravstvene oskrbe se je okrepila, veliko pa je bilo narejenega tudi za spreminjanje dragih inneustreznih bolnišničnih objektov, ki so se ohranili iz prejšnjih sistemov.V desetletnem obdobjumed letoma 1990 in 2000 je na primer Estoniji uspelo izboljšati produktivnost na področjuzdravstvenega varstva, zaradi česar se je lahko zmanjšalo število postelj v akutnih bolnišnicahz 9,2 na 1000 prebivalcev na 5,6.
4.4 Diversity and protection of minorities against exclusion and discrimination
Nove države članice iz SVE se pri spopadanju z resnimi težavami zdravstva in manjšimi sredstvi,namenjenimi izboljšanju zdravstvenega sektorja, soočajo s številnimi izzivi.Posledica reform sovelike spremembe in izboljšave, za popoln izkoristek pa so potrebni nadaljnji napori in vlaganja.
4.3 Minimum income and social assistance protection
4.3 Minimalni dohodek in socialna zaščita