natgillin/translations-raw huggingface dataset:
•Soccerlingua helps reluctant teenagers get their heads around foreign languages — English, French, Portuguese, Swedish and Turkish — by tapping into their love of the ‘beautiful game’, football. Website: http://www.soccerlingua.net
•Soccerlingua pomaga nezainteresiranim najstnikom, da bi jih začeli zanimati tuji jeziki – angleščina, francoščina, portugalščina, švedščina in turščina – z izkoriščanjem njihove ljubezni do „čudovite igre“, nogometa. Spletna stran: http://www.soccerlingua.net
For more information on the European Commission’s multilingualism policies and activities:
Za več informacij o večjezičnih politikah in dejavnostih Evropske komisije:
How you can learn languages
Kako se lahko naučite tujih jezikov
• bycontactingoneofoursalesagentsdirectly.Youcanobtaintheircontactdetails on the Internet (http://bookshop.europa.eu) or by sending a fax to +352 2929-42758.
• zvzpostavitvijoneposrednegastikaznašimipooblaščenimiprodajalci. Njihovi kontaktni podatki so na voljo na povezavi http://bookshop.europa.eu ali po faksu +352 2929-42758.
A BRIDGE TO MUTUAL UNDERSTANDING
MOST K MEDSEBOJNEMU RAZUMEVANJU
(*) Certain mobile telephone operators do not allow access to 00800 numbers or these calls may be billed.
(*) Nekateri operaterji mobilne telefonije ne dovoljujejo vzpostavitve zveze s številkami 00 800 ali pa te klice zaračunavajo.
Respect for diversity is more than ever at the heart of the European project.
Dragi bralec, spoštovanje raznolikosti je bolj kot kdaj koli prej v središču evropskega projekta.
Dierences between us are no longer perceived as obstacles which prevent us from pursuing the Community ideal or deepening the Union; on the contrary, they are valued as a source of wealth and a potential advantage for Europe.
Na razlike med nami ne gledamo več kot na ovire pri uresničevanju ideala Skupnosti ali poglabljanju Unije; nasprotno, cenimo jih kot vir blaginje in potencialne prednosti za Evropo.
This is why multilingualism has assumed such a prominent role.
Zato večjezičnost igra tako pomembno vlogo.
Proving that Europe is a community of shared values to which all can subscribe, our multilingualism policy conveys a clear message: every citizen should be able to speak and be understood in their own language, and each of our languages enriches us all.
V dokaz, da je Evropa skupnost s skupnimi, za vse sprejemljivimi vrednotami, naša politika večjezičnosti jasno sporoča: vsakemu državljanu bi moralo biti omogočeno, da govori svoj jezik in je v tem jeziku tudi razumljen, in vsak od naših jezikov nas vse bogati.
In 2002, the Heads of State or Government in Barcelona agreed that everyone should be taught at least two foreign languages from a very early age.
Leta 2002 so se voditelji držav in vlad v Barceloni strinjali o tem, da bi se moral vsakdo že od zgodnjega otroštva učiti vsaj dveh tujih jezikov.
The adoption of the Barcelona goal — ‘mother tongue plus two’ — marked a policy shift from simply preserving languages to actively developing their potential.
Sprejetje barcelonskega cilja „materni jezik plus dva“ zaznamuje prelomnico v jezikovni politiki: od zgolj ohranjanja posameznih jezikov do dejavnega razvijanja njihovega potenciala.
Under President José Manuel Barroso the Commission has been particularly active on this, beginning its term of oce by including multilingualism in a Commissioner’s portfolio.
Pri tem je bila še zlasti dejavna Komisija pod vodstvom Joséja Manuela Barrosa, ki je že ob nastopu mandata večjezičnost vključila v pristojnost enega od komisarjev.
In 2007, recognising the importance of managing and promoting language diversity and learning in an era of EU enlargement, President Barroso appointed me the first Commissioner exclusively in charge of multilingualism.
Ob spoznanju pomembnosti upravljanja in spodbujanja jezikovne raznolikosti in učenja v obdobju širitve EU pa me je predsednik Barroso leta 2007 imenoval za prvega komisarja, pristojnega izključno za večjezičnost.
I brought to this portfolio ambitious political objectives — above all, a desire to change the perception of languages from one of barriers to one of assets.
V ta portfelj sem vnesel velikopotezne politične cilje, predvsem z željo, da v jezikih ne bi več videli ovir, temveč bi v njih prepoznali prednosti.
Multilingualism is first and foremost a policy for the benefit of citizens.
Večjezičnost je področje, ki prinaša koristi predvsem državljanom.
It also contributes to prosperity and business success, playing a key role in the European Union’s strategic objective of becoming the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world.
Prispeva tudi k blaginji in uspehu gospodarstva, saj igra ključno vlogo pri strateškem cilju Evropske unije, da postane najbolj konkurenčno in dinamično, na znanju temelječe gospodarstvo na svetu.
In drawing up this policy we have consulted widely, and the enthusiastic response has borne out our approach.
Izjemno zadovoljen sem, da se je v razpravo dejavno vključila javnost, poleg nje pa tudi jezikovne organizacije, sindikati, učitelji, univerze in javni organi.
One of my greatest satisfactions has been the active
S svojimi mnenji so k njej pomembno prispevali tudi Evropski parlament, Odbor regij, Evropski ekonomsko-socialni odbor in države članice.
4 participation of the public, language organisations, unions, teachers, universities and public authorities.
Vse to delo je doseglo vrhunec 18. septembra 2008, ko je Komisija sprejela novo strategijo o večjezičnosti z naslovom „Večjezičnost: prednost za Evropo in skupna zaveza“.
We have also received valuable input from the European Parliament, the Committee of the Regions, the European Economic and Social Committee and Member States.
V tej strategiji je ocenjen napredek, ki je bil dosežen od sporočila iz leta
All this work culminated in the Commission’s adoption on 18 September 2008 of the new strategy on multilingualism: ‘Multilingualism: an asset for Europe and a shared commitment’.
1), predvsem pa si prizadeva za nadgradnjo in razširitev tega sporočila, ki bi
This strategy takes stock of progress since the 2005 communication
2005 ( prinesli nov zagon polnemu izrazu jezikovne raznolikosti EU, ter za prilaganje politike okolju, ki se spreminja in postaja vedno bolj kompleksno.
), but the objective is to build on and extend it, giving a renewed impetus to the full expression of the EU’s linguistic diversity, and adapting policy to a changing and increasingly complex environment.
Velika vrednost novega sporočila je zlasti v tem, da razkriva številne manj znane vidike večjezičnosti, kot je npr. njen prispevek k večji družbeni skladnosti.
The great value of the new communication is that it reveals many less familiar facets of multilingualism, such as the way it contributes to improving social harmony, for instance — it is no accident that multilingualism played a leading part in the success of the European Year of Intercultural Dialogue in 2008.
Ni naključje, da je večjezičnost leta 2008 odločilno prispevala k uspehu Evropskega leta medkulturnega dialoga.
Multilingualism is also very relevant to topical issues such as preserving our prosperity, integrating migrants, and strengthening our ties with non-EU countries, to name just three.
Večjezičnost igra pomembno vlogo tudi pri aktualnih vprašanjih, kot so ohranitev naše blaginje, vključevanje priseljencev in krepitev naših vezi z neevropskimi državami.
Looking at what has been achieved so far, it is clear that this policy matters.
Če upoštevamo, koliko smo že dosegli, lahko brez težav prepoznamo vlogo in pomen te politike.
We owe it to ourselves to make even greater eorts to strengthen this key uniting factor in Europe, while updating and adapting it to serve new needs and challenges.
Moramo si še bolj prizadevati za krepitev tega ključnega združevalnega dejavnika v Evropi, obenem pa se nenehno prilagajati novim izzivom in potrebam.
) A new framework strategy for multilingualism.
) Nova okvirna strategija za večjezičnost.
In recent years, the language environment in the European Union has become more complex.
V zadnjih letih je jezikovno okolje v Evropski uniji postalo bolj kompleksno.
The EU now has 500 million citizens, 27 Member States, 3 alphabets and 23 o-cial languages, some of which have worldwide coverage.
Zdaj ima EU 500 milijonov državljanov, 27 držav članic, tri pisave in 23 uradnih jezikov, od katerih jih je nekaj razširjenih po vsem svetu.
To these can be added some 60 other regional and minority languages.
K tem lahko prištejemo še približno 60 regionalnih in manjšinskih jezikov.
Increased intra-European mobility, migration and economic globalisation have dramatically multiplied interaction between speakers of dierent languages.
Zaradi povečane mobilnosti znotraj Evrope, migracij in gospodarske globalizacije je znatno narasla interakcija med govorci različnih jezikov.
This trend seems set to continue.
Videti je, da se bo ta trend nadaljeval tudi v prihodnje.
Multilingualism can be a way of adapting to this globalisation process and turning it into an opportunity rather than a challenge.
Več- jezičnost je lahko način prilagajanja temu procesu globalizacije, ki tako postane priložnost in ne izziv.
The strategy on multilingualism agreed in September 2008 therefore calls for combined eorts towards the following goals:•everyoneshouldhavetheopportunity to communicate appropriately, to realise their potential and to make the most of the opportunities oered by a modern and innovative EU;•everyoneshouldhaveaccess to appropriate language training or other ways to remove undue language obstacles throughout their life to facilitate living, working and communicating in the EU.
Strategija o večjezičnosti iz septembra 2008 zato zahteva skupna prizadevanja za doseganje naslednjih ciljev:• vsakdo bi moral imeti možnost ustreznega sporazumevanja, da lahko kar najbolje uresniči svoj potencial ter izkoristi priložnosti sodobne in inovativne EU;• vsakdo bi moral imeti dostop do ustreznega jezikovnega izobraževanja ali drugih načinov premagovanja jezikovnih ovir pri bivanju, delu in sporazumevanju v EU.
In a spirit of solidarity, even those unable to learn other languages should be provided with appropriate means of communication, to give them access to the multilingual environment which surrounds them.
V duhu solidarnosti je treba zagotoviti ustrezna sredstva sporazumevanja tudi tistim, ki se ne morejo učiti drugih jezikov, in jim tako omogočiti dostop do večjezičnega okolja.
The EU’s multilingualism policy is intended to work both internally and externally:•internally, by promoting respect for all languages spoken in the EU, whether they are ocial, regional or minority languages, by promoting language learning, social cohesion, the social integration of migrants, and making sure that languages are at the service of the citizen;•externally, by promoting EU languages abroad, spreading the EU values of solidarity and unity in diversity, and encouraging Europeans to master the languages of countries outside the EU.
Politika večjezičnosti EU je usmerjena tako navznoter kot navzven:• navznoter, s spodbujanjem spoštovanja vseh jezikov, ki se govorijo v EU, ne glede na to, ali gre za uradne, regionalne ali manjšinske jezike, s spodbujanjem jezikovnega učenja, socialne kohezije in vključevanja priseljencev v družbo ter zagotavljanjem, da so jeziki v službi državljanov;• navzven, s promocijo jezikov EU v tujini, širjenjem evropskih vrednot solidarnosti in „združenosti v različnosti“ ter spodbujanjem Evropejcev k obvladovanju neevropskih jezikov.
Languages as bridges between people
Jeziki kot mostovi med ljudmi
The 2008 strategy reiterates the ‘mother tongue plus two’ commitment, giving examples of how it can be put into practice within a wider vision of the role of languages in society.
Strategija iz leta 2008 ponovno potrjuje zavezo „materni jezik plus dva“ in navaja primere, kako je to mogoče uresničiti v okviru širše vizije o vlogi jezikov v družbi.
Intercultural dialogue: In making 2008 the European Year of Intercultural Dialogue, the EU recognised the urgent need for harmonious relationships between the dierent cultures that make up our society.
Medkulturni dialog: Z Evropskim letom medkulturnega dialoga je Evropska unija leta 2008 prepoznala nujno potrebo po dobrih odnosih med različnimi kulturami, ki tvorijo našo družbo.
The word ‘dialogue’ implies the need to understand and respect the languages through which cultures are expressed.
Beseda „dialog“ pomeni potrebo po razumevanju in spoštovanju jezikov, s katerimi se kulture izražajo.
Multilingualism can make this dialogue possible, reducing the risk of communities turning in on themselves, and building a society less vulnerable to conflicts.
Večjezičnost lahko omogoči ta dialog in tako zmanjša tveganje osamitve posameznih skupnosti ter prispeva k nastajanju družbe, ki je manj dovzetna za spore.
Many of these issues were addressed in events held around Europe to mark the year.
Ob dogodkih v sklopu Evropskega leta medkulturnega dialoga so bila obravnavana mnoga od teh vprašanj.
The Maalouf Group: In 2007, the Commission asked a group of intellectuals chaired by the French/Lebanese writer Amin Maalouf to reflect upon the contribution of multilingualism to intercultural dialogue.
Skupina Amina Maaloufa: V letu 2007 je Komisija zaprosila skupino intelektualcev pod vodstvom francosko-libanonskega pisatelja Amina Maaloufa za premislek o prispevku večjezičnosti k medkulturnemu dialogu.
Their report stresses that languages are a key component of our identities, and that knowledge of languages is crucial for social cohesion and integration.
V svojem poročilu so poudarili, da je jezik ključna sestavina naše identitete ter da je znanje jezikov bistvenega pomena za socialno kohezijo in vključevanje.
Learning languages opens doors to other cultures, and builds bridges with members of the communities who speak them.
Učenje jezikov odpira vrata v svetove drugih kultur in gradi mostove do članov skupnosti, ki jih govorijo.
It is an enriching experience for both sides.
Je izkušnja, ki obogati obe strani.
Personal adoptive language: This represents the central idea of the Maalouf Group report.
Posvojeni jezik: Ta koncept predstavlja osrednjo idejo poročila skupine pod vodstvom Amina Maaloufa.
Based on the ‘mother tongue plus two’ objective, in addition to choosing a language for international communication, each citizen should also be able to pursue a so-called ‘personal adoptive language’.
V skladu s ciljem „materni jezik plus dva“ naj bi se vsak državljan poleg jezika za mednarodno sporazumevanje naučil še enega, t. i. „posvojenega jezika“.
This language should be learnt not only by studying the grammar rules, but by learning in-depth about the culture, the literature, the history and the people who speak it.
Učenje tega jezika pa naj ne bi vključevalo le slovnice, temveč tudi poglobljeno spoznavanje kulture, književnosti, zgodovine in ljudi, ki ta jezik govorijo. V strategiji iz leta 2008 je Komisija države članice pozvala k nadaljnjemu razmisleku o tej ideji in načinih njenega uresničevanja.
Ambassadors: The members of the Maalouf Group, appointed ‘ambassadors of multilingualism’, continue to promote their vision of multilingualism as an enabler of the fundamental values of the European Union: democracy, peace and respect for linguistic and cultural diversity.
Ambasadorji: Člani skupine pod vodstvom Amina Maaloufa, imenovani za „ambasadorje večjezičnosti“, še naprej širijo svojo vizijo o večjezičnosti kot dejavniku, ki omogoča temeljne vrednote Evropske unije: demokracijo, mir ter spoštovanje jezikovne in kulturne raznolikosti.
A shared commitment
Skupna zaveza
It is up to individual Member States to decide how to run their schools and courses.
Posamezne države članice se same odločijo o izvajanju in vsebini poučevanja.
However, the European Commission can help them tackle the challenges of linguistic diversity by supporting and coordinating action and adding a European dimension to learning.
Vendar jim Evropska komisija lahko pomaga pri obvladovanju izzivov jezikovne raznolikosti s podporo in koordinacijo ukrepov ter dopolnjevanjem učenja z evropsko razsežnostjo.
The relationship between the Commission and Member States is based on the so-called ‘open method of coordination’.
Odnos med Komisijo in državami članicami temelji na t. i. „odprti metodi koordinacije“.
Instead of legislation, the Commission draws up guidelines and indicators, and promotes benchmarking and the sharing of best practice.
Namesto zakonodaje Komisija pripravi smernice in kazalnike ter spodbuja primerjalne analize in izmenjavo dobre prakse.
A basis for further improvement: In 2007, a review of the action plan to promote language learning and linguistic diversity considered broadening its scope.
Izhodišče za nadaljnje izboljšave: Leta 2007 je bilo v poročilo o izvajanju akcijskega načrta o spodbujanju učenja jezikov in jezikovne raznolikosti vključeno razmišljanje o njegovi razširitvi.
The review stressed the need to boost motivation, to make a greater variety of languages available to a greater variety of learners, including vocational students, and to improve the quality and appeal of courses, incorporating informal, learning methods using TV, the Internet and other media.
Poročilo poudarja potrebo po krepitvi motivacije, po večji izbiri poučevanih jezikov za večje število znanja željnih (tudi v okviru poklicnega izobraževanja), ter po izboljšanju kakovosti in privlačnosti tečajev z uporabo neformalnih učnih metod ter vključitvijo televizije, interneta in drugih medijev.
A renewed commitment: By endorsing the 2008 strategy, Member States in the Council committed themselves to a fresh series of ambitious goals.
Obnovljena zaveza: S potrditvijo strategije iz leta 2008 so se države članice v Svetu zavezale k vrsti novih, velikopoteznih ciljev.
This was underpinned, for the first time, by opinions issued by all of the European institutions, with the European Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions all recognising the need for better cooperation.
Te so, prvič doslej, s svojimi mnenji podprle vse evropske institucije, vključno z Evropskim parlamentom, Evropskim ekonomsko-socialnim odborom in Odborom regij, ki so vsi priznali potrebo po boljšem sodelovanju.
The practical side: To support the Member States, the European Commission will draw up an inventory of best practice in language learning and teaching and make it publicly available.
Ocena stanja: Komisija bo v podporo državam članicam pripravila pregled dobre prakse pri učenju in poučevanju jezikov ter ga javno objavila.
Lifelong language learning, a common objective
Vseživljenjsko učenje jezikov – skupni cilj
Member States have maintained the Barcelona objective as the guiding principle for language learning in the future.
Države članice so si kot vodilo za jezikovno učenje v prihodnosti zastavile barcelonski cilj.
The common goal is still to teach every child at least two foreign languages by the time they leave school.
Skupni cilj je vsakega otroka pred zaključkom šolanja naučiti vsaj dva tuja jezika.
Lifelong learning as a reality: The 2008 strategy paper argues that languages are vital skills in the modern world.
Vseživljenjsko učenje kot resničnost: Strateški dokument iz leta 2008 uvršča znanje jezikov med ključne kompetence v sodobnem svetu.
While strongly encouraging an ambitious approach to the twolanguage goal, the Commission stresses that language learning should not stop at the school gates.
Komisija se močno zavzema za ambiciozno uresničevanje cilja dveh jezikov in obenem poudarja, da se učenje jezikov ne bi smelo končati s šolanjem.
Languages should not be left to schoolchildren and linguists: students in vocational and non-linguistic courses and adult learners also need courses tailored to their needs.
Jeziki ne bi smeli biti le domena šolarjev in jezikoslovcev: tudi dijaki v poklicnem izobraževanju, študenti nejezikovnih smeri in odrasli slušatelji potrebujejo jezikovne tečaje, ki so prilagojeni njihovim potrebam.
One idea is a new approach including passive or partial language skills, to further the Commission policy of opening opportunities to society as a whole.
Ena od zamisli predvideva tudi pridobivanje pasivnega ali delnega jezikovnega znanja, s čimer bi se približali cilju Komisije o odpiranju možnosti za vso družbo.
The objective: There has been rapid growth in language learning and already more than half of all pupils have two foreign languages in their curriculum, but a great deal remains to be done to really eect change.
Cilj: Učenje jezikov močno narašča in več kot polovica vseh učencev ima v učnem načrtu dva tuja jezika, vendar je treba še marsikaj postoriti, da bi prišlo do pravih sprememb.
It has been accepted that early language learning can be a key basis for building language abilities later in a school career.
Splošno sprejeto je, da je zgodnje učenje jezikov lahko ključna podlaga za razvijanje jezikovnih sposobnosti med šolanjem.
Assisting progress: The Commission has devised indicators to help Member States chart their progress, and has proposed a new target for language learning: at least 80 % of pupils in lower secondary education should be taught at least two foreign languages by 2020.
Podpora pri ugotavljanju napredka: Komisija je razvila kazalnike, s katerimi lahko države članice določijo svoj napredek, in predlagala nov cilj pri učenju jezikov: do leta 2020 bi se moralo najmanj 80 % učencev v nižjem srednješolskem izobraževanju učiti vsaj dva tuja jezika.
Investing in language learning: The ‘Lifelong learning’ programme assists Member States in their eorts, promoting projects and networks and supporting the spread of good practice.
Naložbe v jezikovno učenje: Program vseživljenjskega učenja je v pomoč državam članicam pri njihovih prizadevanjih, zlasti pri spodbujanju projektov in mrež ter širjenju dobre prakse.
Funding for language projects in this programme has increased by 66 %, and in 2007 it was extended to include all ocial, regional and minority languages.
Financiranje jezikovnih projektov v okviru tega programa se je povečalo za 66 %, v letu 2007 pa so bili vanj vključeni vsi uradni, regionalni in manjšinski jeziki.
High Level Group on Multilingualism: A group of experts from across Europe was set up in response to the 2005 communication ‘A new framework strategy for multilingualism’ to provide support and advice on developing initiatives, as well as fresh impetus and ideas on a comprehensive approach to multilingualism in the European Union.
Skupina na visoki ravni za večjezičnost: Na podlagi sporočila iz leta 2005 z naslovom „Nova okvirna strategija za večjezičnost“ je bila ustanovljena skupina strokovnjakov iz vse Evrope za zagotavljanje podpore in svetovanje pri oblikovanju pobud ter dajanje novega zagona in idej o celostnem pristopu k večjezičnosti v Evropski uniji.
Their findings focused on: the importance of raising awareness of and enhancing the motivation to learn languages; the potential oered by the media for evoking, enhancing and sustaining motivation for language learning; languages for business; new trends and needs in interpretation and translation; regional and minority languages; and research into multilingualism.
Izsledki te skupine so povezani zlasti s pomenom ozaveščanja in krepitvijo motivacije za učenje jezikov; potencialom, ki ga imajo mediji za zbujanje zanimanja ter krepitev in vzdrževanje te motivacije; znanjem jezikov v poslovnem svetu; novimi trendi in potrebami v tolmačenju in prevajanju; regionalnimi in manjšinskimi jeziki; ter raziskovanjem večjezičnosti.
Multilingualism, an asset in business
Večjezičnost, prednost v poslovnem svetu
The business world often seems to rely on just one language for communication.
Pogosto se zdi, da se v poslovnem svetu za sporazumevanje uporablja samo en jezik.
Yet consumers, whether mono- or multilingual, prefer to be addressed in their own language, and however international markets have become, firms will mainly attract new customers locally.
Vendar pa imajo potrošniki, ne glede na to, ali govorijo enega ali več jezikov, najraje, da jih nagovorimo v njihovem jeziku. In ne glede na to, koliko se trgi internacionalizirajo, podjetja privabljajo nove stranke predvsem lokalno.