natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Total EU catchesbymajor fishing area (2001)
Skupni svetovni ulovpo večjih ribolovnih območjih (2001)(količina vtonah)
Pacific, Southeast
Tihi ocean, jugovzhodni
Pacific, Western Central
Tihi ocean, osrednjezahodni
Atlantic, Eastern Central
Sredozemlje in Črno morje561 288
Mediterranean and Black Sea 561 288
Atlantik, osrednjevzhodni
Pacific, Northeast
Tihi ocean, severovzhodni
Atlantic, Eastern Central492 358
Atlantik, osrednjevzhodni492 358
Atlantic, Northwest41 824
Atlantik, severovzhodni41 824
Pacific, Eastern Central
Tihi ocean, osrednjevzhodni
Other areas163 324
Druga območja163 324
Mediterranean and Black Sea
Sredozemlje in Črno morje
Totalcatchesofmain world producers, by Member State, new Member State or candidate country(2001) (volume in tonnes) a n y ia a and and w
Skupni ulovglavnih svetovnih proizvajalk, po državah članicah, novih državah članicah in državah kandidatkah (2001) (količina vtonah) a a a a a a a ija k k k av ee
Catches of Member Statesasa share of total EU catches(2001)
Ulov držav članic kot delež skupnega ulova EU (2001)
Top 5 species by Member State(2002) (volume in tonnes)
Prvih petribjih vrstpodržavah članicah (2002)
Sandeels
Peščenka
United Kingdom
Velika britanija
Czech Republic*
Češka republika*
Top 5 speciesbynew Member State (2002) (volume in tonnes)
Prvih petribjih vrstpo novih državah članicah (2002)
Common carp
Navadni krap
Freshwater bream
Sladkovodni ploščič
Hungary*
Madžarska*
Poland*
Poljska*
Freshwater breams
Sladkovodni ploščič
Top 5 speciesbycandidate country(2001)
Prvih petribjih vrstpo državah kandidatkah (2001)
Landingsin European Union (EU) portscontinue decreasing, mainlydue to the overexploitation ofsome major Europeanfish stocks.
Iztovanjanja vpristaniščih Evropske unije (EU) še naprej upadajo, kar je predvsem posledica pretiranega izkoriščanjaglavnih evropskih ribjih vrst.
While the volume of European landingshasdecreased byabout3% since 2000, their value hasincreased byover 9% and consequentlythe average price offisheriesproductsin the EU hasincreased from 1.2/kg to 1.39/kgover the same period.
Medtem ko se je obseg iztovarjanja vevropskih pristaniščih od leta 2000 zmanjšalza približno 3%, se je njegova skupna vrednostpovečala za preko 9%. To pomeni, da se je vtem obdobju povprečna cenaribiških proizvodov v EU povečala z1,2 EUR/kg na 1,39 EUR/kg.
These landingsrepresentthe value and weight of fisheries products landed in ports of EU Member States by all vessels, withoutdistinction oforigin.
Ti podatki vključujejo skupno vrednostin težo ribiškihproizvodov, iztovorjenih vpristaniščih držav članic Evropske unije zvseh plovil, ne glede na poreklo.
Volume and value oflandingsin Member States(2002) (volume in tonnes, value in thousands of EUR)
Količina in vrednostiztovarjanj vdržavah članicah (2002) (količina vtonah, vrednost v tisoč EUR)
The number ofpeople employed in the fisherysector isnotlimited to the number offishermen atsea.
Število zaposlenih vribiškem sektorju nikakor ni omejeno zgolj na ribiče na morju.
The aquaculture and processing sectors, as well as ancillary industries such asmarketing, distribution and shipbuildingare also important sources of employment.
Pomembni viri delovnih mestso še ribogojstvo in predelava, poleg teh pa še pomožne dejavnosti, kotso trženje, distribucija in ladjedelništvo.
These activitiesplaya significantrole in regionswhere alternativesare scarce.
Te dejavnosti so še posebej pomembne vregijah, kjer drugih delovnih mestprimanjkuje.
The participation ofwomen in the fisherysector ismostimportantin the processing sector where in some regionswomen make up more than 50% ofthe workforce.
Zastopanost žensk v ribištvu je največja vsektorju predelave, kjer ponekod delavke predstavljajo preko 50% zaposlenih.
Totalemploymentin the fisherysector (1997)*
Skupno število zaposlenih vribištvu (1997)*
Source: European Commission, Directorate-General for Fisheries, Socio-economic studies (2000).
Vir: Evropska komisija, Generalni direktoratza ribištvo, Družbeno-ekonomske raziskave (2000).
Figuresinclude fulltime, part-time and seasonalworkersfrom the catching sector, processing, aquaculture and ancillaryindustriessuch asmarketing and ship repair.** Figuresfor 1996
Številke vključujejo polno zaposlene, zaposlene sskrajšanim delovnim časom in sezonske delavce izsektorjevribolova, predelave, ribogojstva in pomožnih dejavnosti, kotsta trženje in vzdrževanje ladjevja.** Podatki za leto 1996
Employmentin the fisherysector byindustryand gender (1997)
Zaposleni vribištvu po dejavnosti in spolu (1997)
(Figuresdo notinclude ancillaryindustriessuch asmarketing and ship repair) ark any e e and lg iu m
(Podatki ne zajemajo pomožnih dejavnosti, kotsta trženje in vzdrževanje ladjevja) a a a ija a k a s a lgi j k s
* Figureswere notavailable for allregionsin all Member States.
* Za nekatere regije vnekaterih državah članica ni razpoložljivih podatkov.
Figuresfor distribution men/women are indicative.** Figuresfor 1996*** Figuresfor 1998
Podatki o razmerju med ženskami in moškimi so približni.** Podatki za leto 1996 *** Podatki za leto 1998
Source: European Commission, Directorate-General for Fisheries, Socio-economic studies (2000); European Commission, Directorate-General for Fisheries, studyon “The role of women in the fisheriessector” (2001).
Vir: Evropska komisija, Generalni direktoratza ribištvo, Družbeno-ekonomske raziskave (2000),Evropska komisija, Generalni direktoratza ribištvo, raziskava “Vloga ženskvribištvu” (2001).
The overcapacityofthe European Union fleethasputconsiderable pressure on fish stocks.
Prevelika zmogljivostribiške flote Evropske unije močno obremenjuje naravne zaloge rib.
The European Union hastherefore adopted policiesto reduce fleetcapacityand create a better balance between fishing capacityand fish resources. In 2002, the totalnumber ofvesselsstood atabout90 000, down from 100 000 four years earlier.
Evropska unija je zato sprejelaukrepe za zmanjšanje zmogljivosti flote in ustvarjanje boljšega ravnovesja med ribolovnimi zmogljivostmi in zalogami rib.Leta 2002 je bilo skupno število ribiških plovilokrog 90.000, kar je že znatno zmanjšanje od 100.000, kolikor jih je biloštiri leta prej.
This downward trend also appliesto other characteristicsofthe fleet, such aspower and tonnage.
Težnja po zmanjševanju se kaže tudi pri drugih značilnostih flote, kotsta močin tonaža plovil.
The fishing fleet of Member States(2002)
Ribiška flota državčlanic(2002)
Number ofvessels
Število plovil
Share of EU fishing fleet by Member State (2002)
Deleži vribiški floti EU po državah članicah (2002)
Fleetin kW (engine power)
Flota v kW (moč motorjev)
The European fishing fleeton a downward trend (1995-2002)
Evropska ribiška flota na poti zmanjševanja zmogljivosti (1995-2002)
Aquaculture, which represents33% ofthe totalvalue of EU fisheryproduction and 17% ofitsvolume, continuesto playan importantrole in alleviating the pressure on fisheryresources.
Ribogojstvo, ki predstavlja 33% skupne vrednosti ribiške proizvodnje EU in 17% njenega obsega, ima še naprej ključnovlogo pri razbremenjevanju naravnih ribjih zalog.
The importance ofaquaculture variesin the EU: in some Member Statesthe value offarmed fisheries products is greater than thatoflanded productswhile in othersaquaculture representsan importantpartoftheir totalproduction.
Pomen ribogojstva je po posameznih državah članicah EU zelo različen, saj ponekod vrednostgojenih ribiških proizvodovcelo presega vrednostulovljenih proizvodov, povsod pa ribogojstvo predstavlja pomemben deležskupne proizvodnje.
The species most widely produced in the EU are blue mussel, rainbow troutand salmon.
Najbolj razširjene gojene vrste v EU so užitna klapavica,amerikanka in losos.
Totalaquaculture production by Member State (2001)
Skupna ribogojska proizvodnja po državah članicah (2001)
(volume in tonnesand value in thousands of EUR)
(količina vtonah in vrednost v tisoč EUR)
Totalaquaculture production bynew Member State and candidate country(2001)
Skupna ribogojska proizvodnja po novih državah članicah in državah kandidatkah (2001)
Totalaquaculture production ofother important producers (2001)
Skupna ribogojska proizvodnja drugih pomembnih svetovnih proizvajalk(2001)
United States
Kitajska
North Korea
Filipini
Top ten speciesproduced in aquaculture in the European Union (2001) (volume in tonnes)
Prvih petgojenih ribjih vrst v Evropski uniji (2001) (količina vtonah)
Economicimportance ofaquaculture compared to totalfisheryproduction* (2001)
Gospodarski pomen ribogojstva vprimerjavi scelotno ribiško proizvodnjo* (2001)
* Totalproduction isthe sum oflandingsin the ports of Member Statesand aquaculture production.
* Celotna proizvodnja je vsota iztovarjanj vpristaniščih držav članic EU ter ribogojske proizvodnje.
Top 5 speciesproduced in aquaculture by Member State (2002)
Prvih petgojenih ribjih vrstpo državah članicah (2002)
United Kingdom*
Velika Britanija*
Top 5 speciesproduced in aquaculture bynew Member State (2002) (volume in tonnes)
Prvih petgojenih ribjih vrstpo novih državah članicah (2002) (količina vtonah)
Indian white prawn
Indijska bela kozica
Top 5 speciesproducedin aquaculture bycandidate country(2001) (volume in tonnes)
(količina vtonah)
Fisheriesproductsplayan importantrole in the European dietasa valuable source ofprotein and asa healthyfood.Consumption within the European Union (EU) varies, from a high 61.1 kg per head per year in Portugalto a low 11.4 kg/head/year in Austria.
Ribe in ribji izdelki imajo vevropski prehrani pomembno vlogo, saj veljajo za dragocen vir beljakovin in zdravo hrano.Poraba se po posameznih državah Unije močno razlikuje in sega od kar 61,1 kg letno na prebivalca na Potrugalskem do le 11,4 kg letno na prebivalca v Avstriji.
The average EU consumption standsat24.5 kg/head/year, considerablyhigher than the world average of16 kg/head/year.
Povprečna poraba v EU je 24,5 kg letno na prebivalca, kar je precej večod svetovnega povprečja 16 kg letno na prebivalca.
Per capita consumption * of fishery products (1999) Supply (kg/head/year)
Poraba ribjih proizvodovna prebivalca* (1999) Ponudba (kg/prebivalec/leto)
* Available supplyper head
* Razpoložljiva ponudba na prebivalca
11.4 by Member State
11,4 po državah članicah
bynew Member State
po novih državah članicah
16.8 bycandidate country
16,8 po državah kandidatkah
9.0 byother countries
9,0 po drugih državah
WORLD
SVET
To achieve the objectivesofthe Common Fisheries Policy (CFP) the European Union provides financial support to thefishing industrythrough the Financial Instrument for Fisheries Guidance (FIFG).
Za doseganje ciljev Skupne ribiške politike (Common Fisheries Policy – CFP) Evropska unija ribištvu daje finančno pomočpreko finančnega instrumenta za usmerjanje ribištva (FIUR).
The European Union aid istargetedtowardsthe following areas: vesseldecommissioning, construction ofnew vesselsuntilthe end of2004, modernisation, aquaculture, fishing portfacilities, processing and marketing, and socio-economicmeasures, among others.
Pomoč Evropske unije je usmerjena med drugim vnaslednjapodročja: razgradnjo plovil, gradnjo novih plovildo konca leta 2004, modernizacijo, ribogojstvo, opremljenost ribiških pristanišč, predelavo in trženje ter družbeno-ekonomske ukrepe.
Distribution of FIFG allocationsbyarea ofassistance for the 2000-2006 programming period
Porazdelitev sredstev FIUR po področju pomoči za programsko obdobje 2000-2006
Share of total EU structuralaid by Member State(2000-2006 programming period)
Deleži prejete strukturne pomoči EU po državah (programsko obdobje 2000-2006)
(in thousands of EUR)
(v tisoč EUR)
Construction ofnew vessels572 200
Gradnja novih plovil572 200
Socio-economic measures 61 000
Družbeno-ekonomski ukrepi 61 000
Processing & marketing626 600 Fishing portfacilities238 600
Opremljenostribiških pristanišč238 600
EU and nationalaid to the fisheries sector Distribution by Member State for the 2000-2006 programming period (in thousands of EUR)
Pomočribištvu sstrani EU in držav članic Razmerja po državah članicah za programsko obdobje 2000-2006 (v tisoč EUR)
Total public aid
Razrez plovil
Construction ofnew vessels
Skupna javna pomoč
National
Državna pomoč
Fishing portfacilities
Opremljenostribiških pristanišč
Processing & marketing Socio-economic measures
Predelava in trženje
The value of fisheries products produced bythe processing industryis80 % higher than the combined value oflandingsand aquaculture production.
Vrednostribjih izdelkov, ki jih proizvede predelovalni sektor, je 80% višja od skupne vrednosti iztovarjanj in ribogojstva.Podjetja vtej dejavnosti so navadno majhna, z20 ali manj zaposlenimi.
Firmsin the sector tend to be small, usuallywith 20 employeesor less.
Glavna veja predelave rib je priprava konzerviranih rib, mehkužcevin školjk
Value ofthe outputofthe processing sector (2001) (in thousands of EUR)
Vrednostiznosa predelovalnega sektorja (2001) (v tisoč EUR)
Number ofpersonsemployed bythe processing sector (2001)
Število zaposlenih vpredelovalnem sektorju (2001)
Number offish processing and marketing firms(2001) number ofcompanieswith 20+ employees number ofcompanies
Število podjetij za predelavo in trženje ribjih proizvodov(2001) število podjetij zvečkot20 zaposlenimi število podjetij
Source: Eurostat; European Commission, Directorate General for Fisheries, Socio-economic studies (2000); European Commission, DG for Fisheries report on principal firmsin the fisheryand aquaculture productsindustry(2001).
Vir: Eurostat; Evropska komisija, Generalni direktoratza ribištvo, Družbeno-ekonomske raziskave (2000);Evropska komisija, Poročilo Generalnega direktorata za ribištvo o vodilnih podjetjih na področju ribištva in ribogojstva (2001).
External trade
Zunanja trgovina
While the European Union (EU) importsmore fisheriesproductsthan itproduces, the value and volume ofitsexportsare ofconsiderable size.
Čeprav Evropska unija (EU) uvozi večribiških proizvodovkotjih pridela sama, sta vrednostin obseg njenega izvozanezanemarljivega pomena.
Indeed, the European Union exported about5.7 million tonnes of fisheries products in 2001.
Leta 2001 je Evropska unija izvozila kar 5,7 milijonovton rib in ribjih izdelkov.
Since 1993, the totalvolume of European Union exportshasincreased byabout45% while the value ofthese exportshasdoubled.
Od leta 1993 se je skupni obseg izvoza iz EU vtonah povečalza okrog 45%, pri tem pa se je njegova vrednost podvojila. Izvoz in uvoz v EU zajema predvsem sveže, hlajene ali zamrznjene ribe.
Totalexportsand imports of fisheries products (2001)
Skupni izvozin uvozribiških proizvodov(2001)
Value ofexportsin thousands of EUR
Vrednostizvoza v tisoč EUR
Value ofimportsin thousands of EUR
Vrednostuvoza v tisoč EUR
Exportsand imports of fisheries products (2001) Fresh, chilled or frozen
Izvozin uvozribiških proizvodov(2001)Sveže, hlajene ali zamrznjene ribe
Exportsand imports of fisheries products (2001) Preparations and preserves
Izvozin uvozribiških proizvodov (2001) Pripravki in konzervirani proizvodi
Exportsand importsofmealsand solubles (2001) Preparations and preserves
Izvozin uvozribje moke in topnih škrobov(2001)Pripravki in konzervirani proizvodi
Acceding and candidate countries
Pristopne države in države kandidatke
Croatia Former Yugoslav Republic of Macedonia Turkey
Hrvaška Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija Turčija
Belgium Czech Republic Denmark Germany Estonia Greece Spain France Ireland Italy Cyprus Latvia Lithuania Luxembourg Hungary Malta Netherlands Austria Poland Portugal Slovenia Slovakia Finland Sweden United Kingdom
Belgija Češka Danska Nemčija Estonija Grčija Španija Francija Irska Italija Ciper Latvija Litva Luksemburg Madžarska Malta Nizozemska Avstrija Poljska Portugalska Slovenija Slovaška Finska Švedska Združeno kraljestvo
Totalworld production offisheriesproductscontinuesto steadilyincrease.
Skupna svetovna proizvodnja ribiških proizvodovse stalno povečuje.
With 5% ofthistotalthe enlarged European Union (EU-25) isthe second largestproducer in the world after China.
Deležrazširjene Evropske unije (EU-25) pri tej skupni proizvodnji je približno 5-odstoten, sčimer se EU za Kitajsko uvršča na drugo mesto največjih svetovnihproizvajalcev.
Although the 10 new Member Statesadded 10%incrementallyto EU-15 production, EU totalproduction hasslightlydecreased compared with previousyears.
Čepravje 10 novih državčlanicprispevalo 10-odstoten prirastkproizvodnji EU-15, se je skupnaproizvodnja EU vprimerjavi sprejšnjimi leti rahlo zmanjšala.
Within the EU,the largestproducersbyvolume remain Denmarkand Spain.
Največji proizvajalki v EU sta Danska in Španija.
EU and the world (2003)(catchesand aquaculture)
Največji svetovni proizvajalci (2003)(ulovi in ribogojstvo)
EU-25 World
EU-25 Svet
Restofthe world
Preostali svet
Production by Member State (2003) (catchesand aquaculture) (volume in tonnes)
Proizvodnja po državah članicah (2003) (ulovi in ribogojstvo) (količina vtonah)
Production byacceding and candidate country(2003) (catchesand aquaculture) (volume in tonnes)
Proizvodnja po pristopnih državah in državah kandidatkah (2003)(ulovi in ribogojstvo) (količina vtonah)
The poor state ofa number ofcommerciallyimportantfish stockshasled to a declining trend in catchesin the EU asithasin the restofthe world.
Slabo stanje številnih komercialno pomembnih staleževrib je pripeljalo do upadanja ulova v EU in drugod po svetu.
Most EU catchesare taken in watersbordering the European Union such asthe Eastern Atlantic and the Mediterranean.
Večina ulova EU se opravi vvodah, ki mejijo na Evropsko unijo, na primer vvzhodnem Atlantiku in Sredozemlju.
Pelagicspeciessuch asherring, spratand mackerelare the mainstay of EU non-industrialcatches.
Pelagičnevrste, kotso sled, papalina in skuša, predstavljajo glavnino neindustrijskega ulova EU.
The combined catches of Denmark and Spain accountfor aboutone third ofthe European Union'stotalcatches.
Danska in Španija skupaj ujametapribližno tretjino skupnega ulova Evropske unije.
Totalworld catchesbymajor fishing area (2003)
Skupni svetovni ulovpo večjih ribolovnih območjih (2003) (količina vtonah)
Total EU-25 catchesbymajor fishing area (2003)
Skupni ulov EU-25 po večjih ribolovnih območjih (2003) (količina vtonah)
Atlantic, Eastern Central575 388
Atlantik, osrednjevzhodni575 388
Atlantic, Eastern Central
Atlantik, osrednjevzhodni
Mediterranean and Black Sea 502 905
Sredozemlje in Črno morje502 905
Other areas112 801
Druga področja112 801
Totalcatchesofmain world producers, by Member State or acceding and candidate country(2003) (volume in tonnes)
Skupni ulovglavnih svetovnih proizvajalcev, po državah članicah, pristopnih državah in državah kandidatkah (2003) (količina vtonah)
Sandeels
Prava peščenka
Top 5 species by Member State (2004)
Prvih 5 ribjih vrstpodržavah članicah (2004)
Czech Republic
Češka republika*
Groupers
Ostrižniki
Former Yugoslav Republic of Macedonia*
Nekdanja jugoslovanskarepublika Makedonija*
Turkey*
Turčija*
Both the totalvolume and the totalvalue of European (EU-15) landingshave stayed relativelystable since 2002 withan average price for fisheriesproductsin the EU at€ 1.37/kg.
Skupna količina in skupna vrednostevropskih (EU-15) iztovarjanj sta bili od leta 2002 relativno stabilni, povprečnacena ribiških proizvodovpa je bila 1,37 EUR/kg.
These landingsrepresentthe value and weightoffisheriesproductslanded in ports of EU Member Statesbyallvessels, withoutdistinction oforigin.
Ti podatki vključujejo količino in težo ribiških proizvodov, iztovorjenih vpristaniščih držav članic Evropske unije zvseh plovil, ne glede na poreklo.
Volume and value oflandingsin Member States(2004)(volume in tonnes, value in thousands of EUR)
Količina in vrednostiztovarjanj vdržavah članicah (2004) (količina vtonah, vrednost v tisoč EUR)
Employmentin the fisheriessector playsa significantrole in regionswhere other economicalternativesare scarce.
Delovna mesta vribiškem sektorju imajo pomembno vlogo vregijah, kjer primanjkuje drugih gospodarskih alternativ.
The aquacultureand processing sectors, aswellasancillaryindustriessuch asmarketing, distribution and shipbuilding are also importantsourcesofemployment.
Pomembni viri delovnihmestso še ribogojstvo in predelava, poleg teh pa še pomožne dejavnosti, kotso trženje, distribucija in ladjedelništvo.
Totalemploymentin the fisherysector (2004)
Skupno število zaposlenih vribištvu (2004)
The main objective ofthe Common Fisheries Policy is to achieve sustainable exploitation offisheriesresources.
Glavni cilj skupne ribiške politike je doseči trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov.
To thatend,the managementoffleetcapacityisan essentialtool.
Zato je upravljanje zmogljivostiribiškega ladjevja bistvenega pomena.
Under Communitylaw, the totalcapacityofthe fishing fleetcannotincrease; and ifpublicfinancing isgranted for decommissioning a fishing vessel, the corresponding capacitycannotbereplaced – the reduction in fleetcapacitymustbe permanent.
Vskladu zzakonodajo Skupnosti skupne zmogljivosti ribiškega ladjevja nimogoče povečati in, če se zagotovijo javna finančna sredstva za razgradnjo ribiškega plovila, ustrezne zmogljivosti nimogoče nadomestiti – zmanjšanje zmogljivosti ribiškega ladjevja mora biti trajno.
Over the past10 yearsthe capacityofthe EU-15 fishing fleethasdecreased ata steadyyearlyrate ofapproximately1.5% in termsoftonnage and 2% in termsofpower.
Vzadnjih 10 letih se je zmogljivostribiške flote EU-15 vesčaszmanjševala spribližno letno stopnjo 1,5% pri tonaži in 2% pri moči.
Despite theenlargementofthe EU in 2004, the number ofvesselsin January2006 wasslightlylessthan 90,000 – 17,000 lessthan in 1995.
Kljub širitvi EU leta2004 je bilo januarja 2006 malce manj kot90.000 plovil, kar je 17.000 manj kotleta 2005.
The fishing fleet of Member States(on 31 December 2005)
Ribiška flota državčlanic(31. december 2005)
Engine power in kW
Močmotorja v kW
The European fishing fleeton a downward trend(January1995 – January2006)
Evropska ribiška flota na poti zmanjševanja zmogljivosti(januar 1995 – januar 2006)
*Fleet of French overseasdepartmentsnow taken into accountin European fleetcalculations**European fleetfollowing enlargementon 1 May2004
*Flota francoskih čezmorskih departmajevje upoštevana vizračunih evropske flote.**Evropska flota po širitvi 1. maja 2004.
Share of EU fishing fleet by Member State(on 31 December 2005)
Deleži vribiški floti EU po državah članicah(31. december 2005)
Aquaculture playsan importantsocio-economicrole in several European regionsand the industrycontinuesto have a brightfuture.
Ribogojstvo ima pomembno socialno-ekonomsko vlogo vvečevropskih regijah in obeti za prihodnostpanoge še naprej ostajajo spodbudni.
EU aquaculture outputisin the region of1.4 million tonnes, while itsvalue approaches€ 2.8 billion.
Proizvodnja panoge vregiji znaša 1,4 milijona ton, njena vrednostpa se približuje 2,8 milijarde eurov.
This represents approximately 2.5% oftotalworld aquaculture production byvolume and 4.6% byvalue.
To je skoraj 2,5% skupne svetovne proizvodnje vribogojstvu po količini in 4,6% po vrednosti.
The EU istheworld production leader for certain species: trout, sea bass, sea bream, European eel, turbot, and mussels.
EU je vodilna svetovnaproizvajalka nekaterih vrst: postrvi, brancina, orade, jegulje, romba in klapavic.
Aquacultureaccountsfor approximately19% ofthe totalvolume of EU fisheryproduction, and 30% byvalue.
Ribogojstvo predstavlja približno 19% skupne količine ribiške proizvodnje EU in 30% njene vrednosti.
Totalaquaculture production by Member State (2003)
Skupna ribogojska proizvodnja po državah članicah (2003)
Totalaquaculture production byacceding and candidate country(2003)
Skupna ribogojska proizvodnja po pristopnih državah in državah kandidatkah (2003)
Totalaquaculture production ofother importantproducers(2003)
Skupna ribogojska proizvodnja drugih pomembnih proizvajalcev(2003)
United States
Norveška
Top ten speciesproduced in aquaculture in the European Union (2003) (volume in tonnes)
Prvih desetgojenih ribjih vrst v Evropski uniji (2003) (količina vtonah)
Economicimportance ofaquaculture compared to totalfisheryproduction* (2003)
Gospodarski pomen ribogojstva vprimerjavi sskupno ribiško proizvodnjo* (2003)
* Totalproduction isthe sum oflandingsin the ports of Member Statesand aquaculture production.
*Skupna proizvodnja je vsota iztovarjanj vpristaniščih državčlanicin ribogojske proizvodnje.