natgillin/translations-raw huggingface dataset:
‘[…] in view of Europe’s serious poverty problem and of the unquestionable usefulness of the aid to the needy, continuation of the measure should certainly be recommended and possibly even an increase in the financial resources devoted to it. […] The Council has made it clear […] that the social aspects were regarded as more important than the role of the measure as an instrument of market regulation.’
„[…] ker je problem revščine v Evropi resen in ker je pomoč za tiste, ki jo potrebujejo, nedvomno koristna, je vsekakor treba priporočiti nadaljevanje ukrepa in mogoče celo povečati finančna sredstva, ki so na voljo zanj. […] Svet je jasno pokazal […], da so socialni vidiki veljali za pomembnejše kot vloga ukrepa kot instrumenta za uravnavanje trga.“
Regulation (EC) No 1234/2007, recital 18.
Uredba (ES) št. 1234/2007,
Regulation(EC) No 1234/2007, which consolidated Regulation(EEC) No3730/87,alsoconsidersthescheme‘animportantsocial measure’18.
V Uredbi (ES) št. 1234/2007, s katero je bila konsolidirana Uredba (EGS) št.3730/87,seprogramobravnavatudikot„pomembensocialni uvodna izjava št. 18.
A similar perception of the social aim of the measure is shared by the managing authorities of the Member States visited during the audit, which expressedtheimportance ofthesocial dimension ofthe programme being well coordinated at nationallevel.
Socialno usmeritev ukrepa podobno zaznavajotudi organi upravlja-njavdržavahčlanicah,obiskani medrevizijo,kisopovedali,daje pomembno, dajesocialnarazsežnost programa dobro koordinirana na nacionalniravni.
Furthermore, as recently as April 2006, the European Parliament adopted a declaration ‘on supplying approved charities working to implement the European food aid programme for the most deprived’.Inits declaration, the European Parliament regarded the measureasapart ofthe aim ofreducing poverty, andinvitedthe Commission andthe Councilto maintain andincreasethe aid with certainimplementing adaptations(see Box 8).
Poleg tegaje Evropski parlament nedolgo nazaj, aprila 2006, sprejel izjavo„o oskrbi odobrenih dobrodelnih združenj, ki so zadolžena za izvajanje evropskega programa pomoči v hrani najrevnejšim“. Evropski parlamentjevsvojiizjaviukrepobravnavalkotdelprizadevanjza zmanjšanje revščine ter Komisijo in Svet pozval, da ohranita in povečata pomoč z nekaterimi prilagoditvamiizvajanja(glej okvir 8).
EP’S DECLARATION MAIN POINTS
POGLAVITNI POUDARKIIZ DEKLARACIJE EP
• recognise the fact that there are undernourished people in the European Union and acknowledge the need to meet their food requirements,
• priznanje, da v Evropski uniji obstaja podhranjeno prebivalstvo in da je treba zadovoljiti njegove prehrambne potrebe,
• place the European food aid programme on a permanent footing and provide a global multiannual budget allocation,
• potrditev evropskega programa pomoči v hrani kot stalnega programa ter zagotovitev sredstev za večletno obdobje,
• open the measure up to new sectors such as pork, poultry and eggs,
• razširitev ukrepa na nove skupine živil, kot so svinjina, perutnina in jajca,
• includeintheprogrammeinnovative measurestoensurethedistributionofbalancedfood rations,
• vključitev novih ukrepov v program, ki bodo imeli za cilj delitev uravnoteženih obrokov hrane,
• regard food aid as part of the aim of reducing poverty,
• obravnava pomoči v hrani kot ukrepa, katerega cilj je zmanjšanje revščine,
• modify the rules so as to allow:
• sprememba postopkov, tako da bodo omogočali:
• for the stocks reserved for the programme to be build up, i.e. set aside for and allocated to the most deprived,• for the bartering procedure to be extended,• for products that are not available as part of intervention stocks to be bought on the Community market.
• povečanje zalog, ki so rezervirane za program, torej namenjene in razdeljene najrevnejšim,• razširitev postopka blagovne menjave,• nakup izdelkov, ki niso na voljo v okviru intervencijskih zalog, na trgu Skupnosti.
COORDINATION WITH OTHER SOCIAL POLICY MEASURES SHOULD BEIMPROVED
IZBOLJŠATI JE TREBA USKLAJENOST Z DRUGIMI UKREPI SOCIALNE POLITIKE
Regulation (EEC) No 3730/87.
Uredba (EGS) št. 3730/87.
The legislator clearly established that the food aid programme should be regarded as a contribution, albeit significant, towards the wellbeing ofits most deprivedcitizens19(see Box 6).
Zakonodajalec je jasno določil, da je treba program pomoči v hrani obrav-navatikotpomembenprispevekkblaginjinajboljogroženihdrža- vljanov19(glej okvir 6).
Hence,thiscontribution should be coordinated and createsynergies withthe other policies, schemesandactionsset upat both Communityand Member States levelsto meet betterthe needs ofthe most deprived persons.
Zaraditegajetrebata prispevek usklajevati in ustvarjati sinergije z drugimi politikami, programi in ukrepi, vzpostavljenimi na ravni Skupnosti in držav članic, da bi bolje izpolnjevali potrebe najbolj ogroženih oseb.
At the level of the Member States audited, the managing authorities are the paying agencies for agricultural expenditure.
Na ravni revidiranih držav članic so organi upravljanja plačilne agencije za kmetijske odhodke.
With the exception of France, in the Member States audited there wasnoevidenceof close cooperation between the paying agency and other key actors for social actions such as the ministries of social affairs. Such cooperation is necessaryfor better understanding and meetingthe needs ofthe charitable organisations and ofthe deprived persons.
Z izjemo Francije ni bilo v revidiranih državah članicahnobenegadokazaotesnemsodelovanjuplačilneagencije in drugihključnih akterjevzasocialne ukrepe,kotso ministrstvaza socialnezadeve.Takšnosodelovanjejepotrebnozaboljšerazume-vanjeinizpolnjevanjepotrebdobrodelnihorganizacijinogroženih oseb.
THE MEANS AND METHODS EMPLOYED: ARE THE MEANS COMMENSURATE WITH THE OBJECTIVES SOUGHT AND ADEQUATELYIMPLEMENTED?
UPORABLJENA SREDSTVAIN METODE: ALI SREDSTVA USTREZAJO ZASTAVLJENIM CILJEM IN SE USTREZNOIZVAJAJO?
BETTER TARGETING OF RECIPIENTS NEEDED TO ACHIEVE‘SIGNIFICANT CONTRIBUTION’
ZA DOSEGO „POMEMBNEGA PRISPEVKA“ JE TREBA BOLJEIZBIRATI PREJEMNIKE
The large number of potential beneficiaries and the relatively low level ofavailableresources meanthatbeneficiariesneedtobetargeted toallowthe measuretohaveanysignificantimpactonthetarget population.
Veliko število možnih upravičencev ter relativno nizka raven sredstev, ki so na voljo, pomenita, da je treba upravičence izbirati bolj natančno, če najima ukrep kakršen koli pomemben vpliv na ciljno populacijo.
As shown in table in Annex II the budgetary appropriations per poten-tialbeneficiaryamountstoaboutsixeuroperpersonperyear.
Kot je razvidno iz tabele v Prilogi II, znašajo odobrena proračunska sredstva na potencialnega upravičencaletno okoli šest EUR na osebo.
On the other handthe Commission,initsimpactassessment,indicates thatin 2006 morethan 13 million peoplein 15 Member States ben-efitedfromtheprogrammeandestimatesthatthecostofasingle mealofferedbycharitiesisatleasttwoeuro.Thisimpliesthatthe programmecontributestothedistributionofa maximumofthree meals per yearfor each potential deprived person, or an average of 12 meals per yearfor each actual beneficiary ofthe aid.
Po drugi strani Komisija v svoji oceni učinka navaja, da je v letu 2006 program koristil več kot 13 milijonomljudi v 15 državah članicah,in ocenjuje, da je strošek enega obroka, ki ga ponudijo dobrodelne organizacije, najmanj dva EUR. To pomeni, da program prispeva k razdelitvi največ treh obrokov na leto za vsako potencialno ogroženo osebo ali povprečno 12 obrokov na leto za vsakega dejanskega upravičenca do pomoči.
Regulation (EC) No 1234/2007, recital 18.
Uredba (ES) št. 1234/2007, uvodna izjava (18).
While the EU programme in certain Member States accounts for more than50 % of the food distributed to deprived citizens (see Box 5), the Courtconsidersthata programme whichoffers,asa maximum, the equivalent of one meal per month to its beneficiaries on average isunlikelyto meettheobjectivesofthelegislator,namelythatof making a‘significant contribution towards the wellbeing of its most deprived citizens’20.
Čeprav program EU v nekaterih državah članicah pokriva več kot 50 % hrane,kiserazdeliogroženimdržavljanom(glejokvir5),Sodišče meni,daprogram,kisvojimupravičencemvpovprečjuponujanaj-večenobrokna mesec,najbržneizpolnjujeciljevzakonodajalca, namrečda„bistvenoprispevakblaginjisvojihnajboljogroženih državljanov“20.
In this respect, it would ideally be necessary to improve selection criteria andorprioritiesamongstpotentialbeneficiariesasrecommended bytheimpactassessment21;otherwisethecontributionofthepro- gramme to the wellbeing of the most deprived persons will inevitably be negligible.Itisimportanttorecognise, however,that charitable organisations,bytheirverynature, maynotbeableor willingto adoptrestrictive distribution policies.
Glede na vse to bi bilo v idealnem primeru treba izboljšati izbirna merila in/ali prednostni vrstni red potencialnih upravičencev, kot je priporočeno v oceni učinka21, sicer bo prispevek programa k blaginji najbolj ogroženih oseb nujno zanemarljiv. Vendar je pomembno priznati, da dobrodelne organizacije že zaradi svoje narave morda ne morejo ali niso pripravljene uvestirestriktivne politikerazdeljevanja.
21Points 4 and 6.5 of Commission staff working document SEC(2008) 2436/2 accompanying the Proposal for a Council Regulation amending Regulation (EC) No 1290/2005 on the financing of the common agricultural policy and Regulation (EC) No 1234/2007 establishing a common organisation of agricultural markets and on specific provisions for certain agricultural products (Single CMO Regulation) as regards food distribution to the most deprived persons in the Community (COM(2008) 563 final).
dokumenta služb Komisije SEC(2008) 2436/2, ki je priložen Predlogu za uredbo Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1290/2005 o financiranju skupne kmetijske politike in Uredbe (ES) št. 1234/2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) v zvezi z razdeljevanjem hrane najbolj ogroženim osebam v Skupnosti (COM(2008) 563 konč.).
In order to maximise the impact of the aid it is necessary to define workable priorities, both in view of selecting the charitable organisations which willchannelthe aid, andregardingcategories and/or groups ofthe population who willreceivethefood aid.
Za čim večji učinek pomočije treba opredelitiizvedljive prednostne naloge tako gledeizbire dobrodelnih organizacij, prek katerih se bo usmerjalapomoč,kotgledekategorijin/aliskupinprebivalstva,ki bodo prejemale pomoč v hrani.
The auditors found that in practice Member States have often without formalisedproceduresdesignatedasmallnumberoforganisations operating nationwide, in which lower level organisations participate.
Revizorji so ugotovili, da so v praksi države članice pogosto brez forma-liziranihpostopkovimenovale majhnošteviloorganizacij,kidelu-jejonadržavniravniinskaterimisodelujejoorganizacijenanižji ravni.
Precise data on the number of the designated charitable organisations with whichtheauthoritiesofthe Member States cooperate for the implementation of the annual plans are not available.
Natančni podatki o številu imenovanih dobrodelnih organizacij, s katerimi sodelujejo organi držav članic pri izvajanju letnih načrtov, niso na voljo.
The charitable organisations at regional level automatically participate in the EU programme as being members ofthe main charitable organisations. They have certain independence in establishing the criteria they apply foracceptinglowerlevelorganisationsforthedistributionoffood aid.
Dobrodelne organizacije na regionalni ravni samodejno sodelujejo v programu EU kot članice glavnih dobrodelnih organiza-cij.Imajo določenostopnjosamostojnosti pri določanju meril, kijih uporabljajo za sprejemanje organizacij na nižji ravni za razdeljevanje pomoči v hrani.
Pursuant to Article 1(2) of
V skladu s členom 1(2) Uredbe
Regulation (EEC) No 3149/92.
(EGS) št. 3149/92.
Furthermore, according to the legal provisions, the beneficiaries’ eligibility criteria should be based on‘recorded or recognised social and financial dependence’.
Poleg tega morajo v skladu s pravnimi določbami merila za upravičenost upravičencev temeljiti na „ugotovljeni ali priznani socialni in finančni odvisnosti“.
Accordingly, national authorities should adopt such criteria or to approve criteria used by charitable organisations.
V skladu s tem morajo nacionalni organi pripraviti merila za to ali pa odobriti merila, ki jih uporabljajo dobrodelne organizacije.
Member Statesarealsorequiredto notifythe Commissionannually oftheeligibilitycriteriatobe met by recipients.
Državečlanice morajo poleg tega Komisijo letno obveščati o merilih za upravičenost, kijih morajoizpolnjevati prejemniki.
The Court found thatnosuchpreciseeligibilitycriteria werefixedbythe Member States.
Sodiščeje ugotovilo, da države članice niso določile nobenih natančnih meril za upravičenost.
The criteria communicated annuallytothe Commission22 are rather a typology of the persons assisted rather than quantitative or qualitativeselection criteria(see Box 9).
Merila, ki se letno sporočajo Komisiji22, so bolj tipologija oseb, ki sejim zagotavlja pomoč, ne pa kvantitativna ali kvalitativna merila zaizbor(glej okvir 9).
Finally the Court found that there were significant differences in the frequencyofreceptionoftheaid(somepersonshavingoccasional meals provided compared to people in social institutes or to families receivingfood aid or parcels on aregular basis).
Kot zadnje je Sodišče ugotovilo, da so bile precejšnje razlike v pogostosti prejemanja pomoči(nekatere osebe dobijo obroksamo občasno, medtem ko osebe v socialnih ustanovah ali družine redno prejemajo pomoč v hrani ali pakete).
EXAMPLES OF ELIGIBILITY CRITERIA USED BY CHARITABLE ORGANISATIONS
PRIMERI MERIL ZA UPRAVIČENOST, KIJIH UPORABLJAJO DOBRODELNE ORGANIZACIJE:
• Economic criteria: homelessness, poverty, unemployment …
• Ekonomska merila: brezdomstvo, revščina, brezposelnost itd.
• Social criteria: immigrants, elderly people, large families …
• Socialna merila: priseljenci, starejši, velike družine itd.
• Health criteria: illnesses, handicapped.
• Zdravstvena merila: bolezni, invalidnost.
THE VARIETY OF FOOD MADE AVAILABLE IS CONSTRAINED BY THEINTERVENTION STORAGE LINK, AND DISTRIBUTION VARIES WIDELY
RAZNOVRSTNOST HRANE, DANE NA VOLJO, JE OMEJENA ZARADI POVEZAVE ZINTERVENCIJSKIM SKLADIŠČENJEM, NAČINI RAZDELJEVANJA PA SE ZELO RAZLIKUJEJO
Article 4(1)(b) and 4(2a) of
Člena 4(1)(b) in 4(2a) Uredbe
The distribution ofthefoodstuffs bythe charitable organisationsto deprivedpersons maytakedifferentformsdependingonthespe-cific activities of the charitable organisation (meals offered in public canteens, meals offeredin nurseries and hospices, packages offood deliveredtoindividuals andfamilies, etc.).
Dobrodelne organizacije lahko razdeljujejo živila ogroženim osebam narazlične načine, odvisno od njihovih posebnih dejavnosti(obroki v javnih kuhinjah, obroki v jaslih in hospicih, paketi hrane, ki se dostavljajo posameznikomin družinamitd.).
the need for food products such as oil, tomato pasta, meat, frozen vegetables.
Predvsem so izrazile potrebo po živilih, kot so olje, paradižnikova mezga, meso in zamrznjena zelenjava.
The origin of the measure and its link with the distribution of foodstuff historically available from Community stocks also led to rules governing the programme whichimposeconstraintsonthevarietyof final productsthat may be acquired and distributedtothe deprived persons.
Zaradi ozadja ukrepa in njegove povezanosti z razdeljevanjem živil, ki so tradicionalno na voljo v zalogah Skupnosti, nekatera pravila, ki urejajo program, omejujejo raznovrstnost končnih proizvodov, kijih je mogoče kupitiinrazdeliti ogroženim osebam.
Up to September 2007 productsfromintervention stocks had to represent atleast40 %ofthenet weightofthefoodproducttobesupplied.
V skladu s pravnimi določbami23 morajo proizvodi, ki se kupijo na trgu Skupnosti, spadati v isto skupino proizvodov kot proizvod, ki začasno ninavoljovintervencijskihzalogah.
Given the fact thatin the course of the years some products have no longer beentakenintointervention(e.g. beef, olive oil),the choice of products available for distribution to deprived persons has become limited.
Doseptembra2007so morali proizvodiizintervencijskihzalogpredstavljativsaj40 %netoteže dobavljenegaprehrambnegaproizvoda.Kersenekateriproizvodi zletinisovečjemalivintervencijo(npr.govedina,oljčnoolje),je postala izbira proizvodov, ki so na voljo za razdelitev ogroženim osebam, omejena.
The Court found that several charitable organisations participating in theimplementationoftheprogrammeconsidereditapriorityto enlargethe variety ofthe products offeredto allowthe preparation of balanced meals24.
Sodišče je ugotovilo, da je več dobrodelnih organizacij, ki sodelujejo pri izvajanju programa, povečanje raznovrstnosti ponujenih proizvodov, kiomogočapripravouravnoteženihobrokov,štelozaprednostno nalogo24.
The auditors also found that a wide variety of systems and methodologies are used to distribute foodstuffs from the managing authorities todesignatedorganisations,fromtheretolowerlevelcharitable organisations andfinallyto deprived persons(see Box 10).
Revizorji so prav tako odkrili, da se za razdeljevanje živil od organov upravljanja do imenovanih organizacij, od njih do dobrodelnih orga-nizacijnanižjihravnehinnazadnjedoogroženihosebuporabljajo zeloraznolikisistemiin metodologije(glej okvir 10).
In Member States where more than one designated organisations are operating, the allocation of the foodstuffs among them is based on predetermined standard percentages applied and un-revised for many years (France, Poland).
V državah članicah, v katerih deluje več imenovanih organizacij, dodeljevanje živil med te organizacije temelji na vnaprej določenih standardnih deležih, ki se nespremenjeni uporabljajo že vrsto let (v Franciji, na Poljskem).
In Italy designated organisations are not involved and the distribution of the final products is made directly to regional level organisations on the basis on specified parameters (number of interventions and applications).
V Italiji imenovane organizacije ne sodelujejo in končni proizvodi se razdelijo neposredno organizacijam na regionalni ravni na podlagi posebej opredeljenih parametrov (števila intervencij in vlog).
For the distribution of the food from the designated national organisations to the lower level organisations again a multiplicity of systems and in some cases factors are used.
Za razdeljevanje hrane od imenovanih nacionalnih organizacij do organizacij na nižji ravni se spet uporabljajo različni sistemi in v nekaterih primerih koeficienti.
In Spain the distribution is based on certain coefficients set by the designated organisation.
V Španiji razdeljevanje poteka na podlagi določenih koeficientov, ki jih določi imenovana organizacija.
In Poland the organisations visited apply their own systems.
Obiskane organizacije na Poljskem uporabljajo svoje sisteme.
For example one organisation has set a quantitative target, which is 35 kg of food per person per year.
Neka organizacija je opredelila kvantitativni cilj, ki letno znaša 35 kg hrane na osebo, na primer.
In France each designated organisation applies its own system.
V Franciji vsaka imenovana organizacija uporablja svoj sistem.
For example one organisation allocates the resources to 79 second level organisations on the basis of a factor called ‘coefficients K’ which is determined ‘according to certain criteria: population of the department, number of jobseekers, number of long-term jobseekers, number of recipients of minimum welfare income for the unemployed’.
Neka organizacija na primer dodeljuje vire 79 organizacijam na drugi ravni na podlagi dejavnika, imenovanega „koeficienti K“, ki je opredeljen „glede na določena merila: število prebivalstva na upravnem območju, število iskalcev zaposlitve, število dolgotrajno brezposelnih, število oseb, ki prejemajo minimalno socialno pomoč za brezposelne“.
Another organisation distributesthefoodto 98federations proportionallytothe number of beneficiaries declared.
Neka druga organizacija parazdeljuje hrano 98federacijam sorazmerno s številom prijavljenih upravičencev.
The distribution ofthefoodstuffstothefinalrecipients bythe charitable organisations andthefre-quency of deliveries are based on their own criteria and logistical capacities.
Razdeljevanje živil končnim prejemnikom, ki ga opravljajo dobrodelne organizacije, in pogostost dobav temeljita na njihovih lastnih merilih in logističnih zmogljivostih.
In some cases charitable organisationssuggest certain criteria. For examplein Poland one organisation has proposedsome standards for each delivery to an individual, e.g. milk at least 15 l per person and delivery, flour at least 5 kg per person and delivery.
V nekaterih primerih dobrodelne organizacije predlagajo posamezna merila; neka organizacija na Poljskem, na primer,je predlagala nekaj standardov za vsako dostavo posameznikom, npr. za mleko vsaj 15 l na osebo in na dostavo, za moko vsaj 5 kg na osebo in na dostavo.
In most of the cases the charitable organisations distribute whatever they have received on the basis of their own criteria and in some cases on the principle of equal treatment of the persons in need, i.e. the quantity of the available products is distributed in equal parts to each person adhered to the organisation or requesting the aid.
Dobrodelne organizacije večinoma vse, kar so prejele, razdelijo na podlagi lastnih meril in v nekaterih primerih na podlagi načela enakega obravnavanja pomoči potrebnih oseb,tj. količinarazpoložljivih proizvodov je razdeljena na enake dele za vse osebe, ki pripadajo organizaciji ali prosijo za pomoč.
Specifically, in the entire distribution chain there are no common stand-ards,guidelinesorindicationsat Communityornationallevelcon-cerning the quantity and the variety of products to be distributed per person.The Courtfoundthatthequantitiesdistributedperperson in each Member State and among the charitable organisations of the same Member State, differ considerably.
Natančneje povedano, v celotni distribucijski verigi ni skupnih stan-dardov,smernicaliindikacij na ravni Skupnosti ali nacionalniravni o količini in raznovrstnosti razdeljenih proizvodov na osebo. Sodišče je ugotovilo, daserazdeljenekoličine na osebotako med državami članicamikot meddobrodelnimiorganizacijamiistedržavečlanice zelo razlikujejo.
Such a diverse approach increasestheriskofnegligibleimpactandleadstounequaltreat-ment between final recipients of the aid (see Box 11).
Tako raznolik pristop povečuje nevarnost, da bo uči-nekzanemarljiv,invodikneenakopravniobravnavikončnihpreje-mnikov pomoči (glej okvir 11).
Annex III shows the products and quantities allocated by Member State and per final recipient for the annual plan 2005, for which data on final recipients are available.
V Prilogi III so predstavljeni razdeljeni proizvodiin količine po posameznih državah članicahin po končnih prejemnikih za letni načrt za leto 2005, za katerega so na voljo podatki o končnih prejemnikih.
EXAMPLES OF QUANTITIES OF PRODUCTS DISTRIBUTED PER PERSON
PRIMERI KOLIČIN RAZDELJENIH PROIZVODOV PO OSEBI:
Spain: Distribution statistics for the 2007 plan show that on average 49,88 kg of products per registered recipient were distributed; with a minimum of 28,24 kg/personin onefood bank and a maximum of 89,16 kg/person in another.
Španija: Statistični podatki o razdeljevanju v zvezi z načrtom za leto 2007 kažejo, da je bilo v povprečju razdeljenih 49,88 kg proizvodov na prijavljenega prejemnika, z najmanj 28,24 kg na osebo v eni banki hrane in največ 89,16 kg na osebo v drugi.
Italy: Two organisations active in the same area distributed the following quantities of pasta to their beneficiaries:
Italija: Dve organizaciji, ki delujeta na istem območju, sta svojim upravičencem razdelili naslednje količine testenin:
Poland: The annual average distribution per person (2006) was:24,95 kg by one designated organisation;12,59 kg by another organisation.
Poljska: Povprečna letna razdelitev na osebo (2006) je znašala:pri eni imenovani organizaciji 24,95 kg;pri drugi imenovani organizaciji 12,59 kg.
THE PROGRAMME’S ACTUALIMPLEMENTATION: ARE THE PROCEDURES BEING APPLIED ASINTENDED?
DEJANSKOIZVAJANJE PROGRAMA: SE POSTOPKI IZVAJAJO, KAKOR JE BILO PREDVIDENO?