natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It is complementary to the actions and efforts that arebeing deployed by the Member States and the other EU institutions.
To služikot dopolnilo dejavnostim in prizadevanjem držav članic in drugih institucij EU.
It would involve the development of knowledge and technologies with European added value tosuccessfully anticipate, monitor and mitigate new security threats, such as those related to bioterrorism, cyber-crime and global security, and to ensure the European position in the complexresearch networks.
Da bi bilo mogoče pravočasno predvideti, spremljati in ublažiti na novo nastale grožnje, na primerv povezavi z bioterorizmom, računalniškim kriminalom in varnostjo v svetu, in zagotoviti Evropimesto, ki ji pripada znotraj zapletenih raziskovalnih omrežij, bi bilo treba razviti znanja in tehnologije, ki dejansko predstavljajo evropsko dodano vrednost.
EU action in the field of dissemination of research resultswill be strengthened accordingly, and European participation and leadership in global initiativeswill be reinforced.
Temu primerno se bodo okrepile dejavnosti EU na področju posredovanja rezultatov raziskav,hkrati pa se bosta povečali njena udeležba in vodilna vloga pri sprožanju svetovnih pobud.
(c) Connecting Europe through EU networks
(c) Povezovanje Evrope prek omrežij EU
Ten years after the launch of the transEuropean networks initiative, the development of a spineof major axes across the European Union is stagnating.
Deset let po tem, ko je bila dana pobuda o gradnji vseevropskih omrežij, je prišlo do zastoja prigradnji osrednjih osi, ki prepletajo Evropsko unijo.
However, traffic on the networks is continuing to grow, and enlargement will generate additional growth in traffic on the road, rail andenergy infrastructures.
Kljub temu promet na teh omrežjih še vednonarašča. Zaradi širitve se bo ta še dodatno povečal na cestnih, železniških in energetskih infrastrukturah.
The cost of congestion is estimated to represent 1 % of GDP, which willdouble by 2020.
Stroški, ki bodo nastali zaradi zastojev, bodo znašali predvidoma 1 % BDP, in se bodo do leta 2020 podvojili.
If nothing is done, most of the increase will fall on roads leading to very negative consequences in terms of congestion, the environment, safety and quality of life.
Brez ukrepanja bodo morale ceste prevzeti večino bremena, to pa boimelo zelo negativne posledice za pretok prometa, za okolje, varnost in življenjsko kakovost.
If nothingis done, Europe will not be connected, and it will pay the price of a failing infrastructure on itspotential for growth.
Čese stvari ne bodo spremenile, Evropa ne bo povezana, posledice nezadostne infrastrukture pase bodo kazale na njenem potencialu rasti.
High-performing transEuropean networks are an essential catalyst for the sustainable mobilityof goods, citizens and energy in an enlarged EU.
Dobro delujoča vseevropska omrežja so ključni pobudnik za razvoj trajnostne mobilnosti blaga,državljanov in energije v razširjeni EU.
This not only contributes to competitiveness,it also offers a tangible symbol of European integration.
To ne prispeva zgolj h konkurenčnosti, temveč simbolizira tudi evropsko povezovanje.
The untapped potential for people andfor businesses resulting from better transport connections is estimated at 0.23 % of GDP, meaning about 1 million permanent jobs.
Neizkoriščeni potencial za ljudi in podjetja, ki izhaja iz boljših prometnih povezav, naj bi znašal 0,23 % BDP, kar ustreza približno milijonu stalnih delovnih mest.Zaradi projektov, kot so na primer železniške proge za visoke hitrosti ali evropski satelitski navigacijski sistem Galileo, bo evropska industrija prišla v sam vrh visoke tehnologije.
Projects like high-speed railway lines or the European
Dobiček, ki bi ga prinesle naložbe na tem področju, presega državne meje.
BUILDING OUR COMMON FUTURE• 2007–13 satellite navigation system, Galileo, will boost European industries at the cutting edge of hightechnology.
GRADIMO NAO SKUPNO PRIHODNOST•2007–2013 ske unije pri financiranju – s posebnim poudarkom na čezmejnih področjih – lahko vodi do povezanosti na ravni celine, dolgotrajne stabilnosti in povečane udeležbe zasebnega sektorja.
•For example, ‘motorways of the sea’ could take freight off the roads (for example, 7.6 milliontonnes could be taken between Rotterdam and Bilbao each year, equivalent to 10 % of roadfreight on this route).
•Na primer "morske avtoceste"bi lahko razbremenile cestišča (tako bi lahko vsako leto razdaljo med Rotterdamom in Bilbaom prepotovalo 7,6 milijona ton tovora, kar je enako 10 %tovora, ki se sicer prevaža na tej poti).
But it can only work through EU coordination.
To lahko omogoča le usklajevanje na ravni EU.
•The Mont-Cenis rail tunnel between Lyons and Turin would treble the current capacity andlink some of Europe’s most dynamic regions with the core of the new Member States.
•elezniški tunel Mont-Cenis med Lyonom in Torinom bi potrojil trenutne zmogljivosti in povezal nekatere od najbolj dinamičnih regij Evrope z osrčjem novih držav članic. A to se ne more začeti brez podpore EU.
The cost of the whole transEuropean network is estimated at EUR 600 billion.
Po ocenah naj bi stroški celotnega vseevropskega omrežja znašali 600 milijard evrov.
The new guidelines for the transEuropean networks welcomed by the European Council in December 2003offer better coordination between Member States and a tighter focus on a list of defined priority projects with precise dates.
Novesmernice za vseevropska omrežja, ki jih je sprejel Evropski svet decembra 2003, omogočajoboljše usklajevanje med državami članicami in natančnejše osredotočanje na seznam prednostnih projektov s točno zastavljenimi roki.
This includes interconnecting national high-speed rail networks by 2012, developing a core railfreight network in central Europe by 2015, and a package to connect ports and land transportby 2010.
To vključuje medsebojno povezavo železniških omrežij za visoke hitrosti do leta 2012, razvojcentralnega železniškega omrežja za prevoz tovora v srednji Evropi do leta 2015 in paket za povezavo pristanišč s kopenskim prometom do leta 2010.
The overall level of investment required to realise the 26 priority transport projects amounts to EUR 220 billion up to 2020, with funding to peak between 2007 and 2013.
Skupna naložba, potrebna za uresničitev 26 prednostnih transportnih projektov, bo do leta 2020terjala 220 milijard evrov, pri čemer naj bi financiranje doseglo višek med leti 2007 in 2013.
It is estimated thatthe private sector’s share in financing this project should be around 20 % of funding requirements, the rest being financed jointly by national budgets, and the Community budget contributing up to 20 %.
Poocenah naj bi pri financiranju teh projektov delež iz zasebnega sektorja pokrival približno 20 %potrebnih finančnih sredstev, ostalo pa naj bi prispevali državni proračuni in proračun Skupnosti, ki bi pokril največ 20 %.
European funding is also required to ensure that Europe’s energy supply is delivered acrossnational frontiers and to develop renewable energy and clean fuel, with costs estimated at some EUR 100 billion.
Evropska finančna sredstva so potrebna tudi za zagotavljanje oskrbe z energijo preko državnihmeja po vsej Evropi ter za razvoj obnovljivih energetskih virov in ekološko čistih goriv. Stroškitega pa naj bi znašali približno 100 milijard evrov.
Community initiatives are needed to raise the impact and appeal of renewableenergy and energy efficiency and to meet agreed targets like providing 22 % of electricity fromrenewable sources by 2010.
Potrebne so pobude s strani Skupnosti, ki biosveščale javnost o koristnosti obnovljivih energetskih virov in energetski učinkovitosti ter omogočale izpolnitev zastavljenih ciljev, med drugim tudi tistega, po katerem naj bi 22 % elektrikedo leta 2010 prihajalo iz obnovljivih virov.
The EU will also need to pursue its efforts to remove the barriers hindering the development ofan internal market for telecommunications and to ensure the availability of a secure broadbandnetwork infrastructure in all regions, devoting particular attention to the risk of digital dividebetween urban and remote and rural areas.
Unija si bo morala prizadevati tudi za odstranitev ovir, ki preprečujejo razvoj notranjega trga zatelekomunikacije, hkrati bo morala zagotoviti, da bo v vseh regijah na voljo varna širokopasovna omrežna infrastruktura, zlasti pa bo morala paziti, da ne bi prihajalo do digitalnega prepadamed urbanimi območji ter odročnimi in podeželskimi območji.
(d) Improving the quality of education and training
(d) Izboljanje kakovosti izobraževanja in usposabljanja v Uniji
Human capital is one of the major determinants of growth.
Človeški kapital je eden ključnih dejavnikov rasti.
One additional year of schooling canincrease the aggregate productivity by 6.2 % for a typical European country.
V povprečni evropski državi lahko že eno samo dodatno leto šolanja poveča celotno produktivnost za 6,2 %.
Yet over the period 1995–2000, public investment in education and training as a proportion of GDP fell in most Member States.
Kljub temu so med leti 1995in 2000 naložbe v izobraževanje in usposabljanje v razmerju z BDP upadle v večini držav članic.
The EU lags behind its competitors in terms of the number of graduates, theskills achieved when leaving school, and participation in lifelong learning.
EU je glede števila prebivalstva z visokošolsko izobrazbo, znanjem in spretnostmi, pridobljenimi ob zaključku šolanja, in glede vključenosti v vseživljenjsko učenje v zaostanku v primerjavi s svojimi tekmeci.
There are also hugevariations in performance from one Member State to another. In view of these declining indica-
Evropski svet je zato sprejel skupne cilje in delovni program, s čimer bi spremenil izobraževalne sisteme in sisteme usposabljanja v učinkovite sisteme vseživljenjskega učenja, ki bi bi-
This work requires EU support, since the benefits are spread Europe-wide and Member Statesindividually do not have the appropriate means.
Takšno delo zahteva podporo Unije, saj je pozitivne posledice čutiti po vsej Evropi, posameznedržave članice pa ne razpolagajo z ustreznimi sredstvi.
Besides cohesion policy, support to infrastructure and basic education and training, the EU contribution takes two main forms: supportingindividual mobility (such as students, teachers, academics or trainers); promoting partnerships/networks between schools, universities and training providers in different countries.
Poleg pomoči v obliki kohezijske politike za infrastrukturo in za osnovno izobraževanje in usposabljanje pomaga Unija še na dva načina: s podpiranjem mobilnosti posameznikov (na primer študentov, učiteljev, akademske skupnosti in nosilcev usposabljanja) in spodbujanjem partnerstev/omrežij med šolami, univerzami inizvajalci usposabljanj v različnih državah.
At theheart of this objective will be mobility of students, teachers, academics, trainers, and not least ofideas and best practices.
Glavnina tega cilja bo mobilnost študentov, učiteljev,akademikov, nosilcev usposabljanja in seveda idej in najboljših praks.
Multilateral crossborder mobility is an area that, although recognisedby all to be crucial, cannot be efficiently organised or funded at national level.
Večstranska čezmejnamobilnost sicer velja za ključno področje, vendar pa je na nacionalni ravni ni mogoče učinkovito organizirati oziroma financirati.
Only EU actioncan provide the framework and financial support, for which demand under the current programmes far exceeds supply.
Potrebni okvir in finančno podporo lahko preskrbijo samoukrepi EU, vendar pa potreba po njih v sklopu obstoječih programov daleč presega zmožnosti.
Targets would include the following:
Sem spadajo naslednji cilji:
• the participation of 3 million university students in mobility programmes by 2010 (the figure of 1 million was achieved in 2002) implying that some 10 % of university students are offered the possibilityto get exposure to and benefit from studying abroad;
•Do leta 2010 naj bi se programov mobilnosti udeležili 3 milijoni univerzitetnih študentov (leta 2002je bilo v program vključenih 1 milijon študentov), kar pomeni, da je imelo približno 10 % univerzitetnih študentov možnost seznaniti se z načinom študija v tujini in si tako pridobiti nove izkušnje.
• the involvement of 150 000 vocational trainees a year in mobility actions by 2013;
• Do leta 2013 naj bi se programov mobilnosti v okviru poklicnega usposabljanja udeležilo 150 000pripravnikov na leto.
• involving 10 % of the Community’s school population (pupils and teachers) in mobility actionsthroughout the programme period;
• V času celotnega programa naj bi se programov mobilnosti udeležilo 10 % učencev in učiteljev izvse Skupnosti.
• the participation of 50 000 adults in lifelong learning mobility actions by 2013.
• Do leta 2013 naj bi se vseživljenjskega izobraževanja v okviru programov mobilnosti udeležilo 50 000 odraslih.
The result must be a major contribution to re-establishing Europe as a pole of educational andtraining excellence.
Rezultat mora v veliki meri pripomoči k ponovni vzpostavitvi Evrope kot središča odličnosti zaizobraževanje in usposabljanje.
(e) On the social policy agenda: helping European society to anticipate and managechange
(e) Program socialne politike: kako pomagati evropski družbi, da predvidi in obvladujespremembe
The rapid change in international competitive conditions leads to a new division of labour whichhas an impact on all.
Hitre spremembe, ki zadevajo mednarodne konkurenčne pogoje, povzročajo novo delitev dela,katere posledice občutijo prav vsi.
Its benefits are widespread but, combined with weak growth, it may resultin increased unemployment and exclusion.
Prednosti teh sprememb je mogoče zaznati vsepovsod. Vendar pa lahko, če jih spremlja šibka rast, vodijo v povečanje brezposelnosti in v izključenost.
Against this background, the EU must anticipate andaccompany forthcoming changes: this is the essence of the European model of social cohesionand economic growth.
Stem v mislih mora EU pravočasno predvideti in spremljati prihajajoče spremembe; to je bistvoevropskega modela socialne kohezije in gospodarske rasti.
The EU needs to adapt, trigger and absorb change.
Unija se mora spremembam prilagoditi, jih sprožiti in sprejeti.
By dynamically addressing challenges relatedto rapid change in international competitive conditions, the social policy agenda is the EU’sroadmap for policy and action in the employment and social sphere, as part of the overall Lisbon
Program socialne politike naj bi Evropi pomagal, da bi z okrepitvijo socialne politike kot dejavnika produktivnosti in z upoštevanjem stroškov "nesocialne"politike v celoti izkoristila svojezmožnosti.
BUILDING OUR COMMON FUTURE• 2007–13 strategy.
GRADIMO NAO SKUPNO PRIHODNOST•2007–2013
The EU must provide the appropriate regulatory framework to create a level playing field forbusinesses and workers by establishing adequate social standards and basic rights.
EU mora poskrbeti za ustrezen zakonodajni okvir, da bi z vzpostavitvijo primernih socialnih standardov in temeljih pravic ustvarila nevtralen teren za podjetja in delavce.
EU action alsoacts as a catalyst by facilitating the definition and implementation of reform measures by Member States in their labour market and social policies and, as such, brings about importantpolicy developments with modest financial means.
Dejavnosti EU delujejo tudi kot katalizator, ki poenostavlja določitev in izvajanje reformnih ukrepov s strani držav članic na področju njihovih trgov dela in socialnih politik in kot tak kljub nizkim finančnim sredstvom sproža pomembne spremembe v razvoju politik.
The EU level is also the most appropriateplace to successfully promote social dialogue, as foreseen by the Treaty.
Poleg tega je spodbujanje socialnegadialoga najbolj uspešno na ravni EU, tako kot to predvideva že Pogodba:
•In order to face the new challenges common to all Member States and to manage change inthe context of enlargement, globalisation and demographic ageing, the social policy agendashould be further strengthened.
•Program socialne politike bi bilo treba še dodatno okrepiti, če naj se države članice uspešnosoočijo s spremembami v kontekstu širitve, globalizacije in demografskega staranja prebivalstva.
•In its latest ‘Spring report’, the Commission called for the establishment of European partnerships for change: tripartite mechanisms aiming at identifying common challenges and giving appropriate responses in terms of harnessing change.
•Komisija je v svojem najnovejšem spomladanskem poročilu zahtevala, da se vzpostavijo evropska partnerstva za obvladovanje sprememb in tristranski mehanizmi za prepoznavanjeskupnih izzivov in za iskanje ustreznih rešitev za čim boljši izkoristek sprememb.
Collective agreements tend to coveran increasingly broad range of issues beyond the classical topics of wages and working timeand are being developed into instruments for anticipating and managing change.
Kolektivnepogodbe se nagibajo k temu, da pokrivajo vedno več različnih vidikov, ki presegajo običajnavprašanja v zvezi s plačo in delovnim časom. Postopoma se te pogodbe spreminjajo v instrumente, s katerimi je mogoče predvideti spremembe in se z njimi uspešno soočati.
These partnerships should also address questions related to the new international division of labourstemming from globalisation, with a particular sector by sector focus.
Tapartnerstva naj bi se obenem lotevala vprašanj v zvezi z novo mednarodno delitvijo dela, kije posledica globalizacije, vprašanja pa bi se obravnavala po posameznih področjih.
Action at EU level is warranted for the following reasons.
Ukrepi na ravni EU so upravičeni na podlagi naslednjega:
•The EU provides the appropriate framework to create a level playing field for businesses byestablishing common social standards and rights and free movement of workers.
•EU z določitvijo enotnih socialnih standardov in pravic ter prostega pretoka delovne sile zagotavlja ustrezen okvir za vzpostavitev enakih izhodiščnih pogojev za podjetja.
Promoting prevention and setting minimum health and safety standards significantly reducedoccupational diseases and accidents.
S spodbujanjem preventive in postavljanjem minimalnih zdravstvenih in varnostnih standardov seje bistveno zmanjšalo število poklicnih boleznih in nesreč pri delu.
However, the total cost to the economy still amounts tobetween 2.6 and 3.8 % of GNP, testimony of the high economic costs of not having appropriatelegislation in place.
Kljub temu se skupni stroški zagospodarstvo še vedno gibljejo med 2,6 % in 3,8 % BDP, kar priča o visokih gospodarskih stroških, ki nastanejo zaradi pomanjkanja ustrezne zakonodaje.
The Commission has called for a target of a 15 % overall reduction in the incidence rate of accidents at work in each Member State.
Komisija zahteva skupno 15-odstotnoznižanje števila nesreč pri delu v vsaki državi članici.
Currently 30 million people benefit from social security coordination provisions at EU level duringa temporary stay in another Member State.
Trenutno je 30 milijonov ljudi, ki lahko med začasnim bivanjem v drugi državi članici koristijo ugodnosti, ki jih omogočajo določbe o usklajevanju sistema socialne varnosti na ravni EU.
The target of at least 100 million persons should beachieved through the deployment of the European health insurance card.
Z uvedboevropske kartice za zdravstveno zavarovanje naj bi se to število povzpelo na vsaj 100 milijonov.
•EU policy coordination acts as a catalyst bringing about important policy developments in Member States with modest financial means.
•Usklajevanje politik EU deluje kot nekakšen pobudnik, ki s skromnimi finančnimi sredstvi sproža pomembne spremembe v razvoju politik v državah članicah.
The European employment strategy brings about structural reforms to Member States’ labour markets. Further bridging the performance gap between the current employment rate and the fullemployment goal amounts to almost 16 million jobs.
Evropska strategija zaposlovanja sproža strukturne reforme trgov delovne sile v državah članicah.Za premostitev prepada med trenutno stopnjo zaposlenosti in ciljno polno zaposlenostjo bi bilopotrebnih 16 milijonov delovnih mest.
Tapping the potential of older workers alonewould total 7 million jobs.
7 milijonov delovnih mest bi nastalo že s tem, ko bi se izkoristile zmogljivosti starejših delavcev.
The total cost of the underutilisation of the labour force is estimated ataround 9 % of the EU’s GDP, or EUR 825 billion.
Skupni stroški zaradi premajhnega izkoristka delovne sile najbi znašali 9 % BDP EU, tj. 825 milijard evrov.
•The EU level is also the most appropriate place to successfully enhance the quality of industrial relations and promote social dialogue as foreseen by the Treaty.
•Poleg tega se izboljšanje industrijskih odnosov in spodbujanje socialnega dialoga najbolj uspešno vodita na ravni EU, tako kot to predvideva že Pogodba.
The European Works Council directive aims at fostering the information and consultation of workers at transnational level.
Cilj direktive Evropskega sveta delavcev je spodbujanje obveščanja delavcev in posvetovanja z njimi na transnacionalni ravni.
By increasing the coverage of employees to 80 % (from 65 % currently),
S povečanjem deleža zaposlenih na 80 % (s sedanjih 65 %) bi prednosti teh mehanizmov lahko izkoristilo dodatnih 2,5 do 3 milijone delavcev, kar bi zajelo 21,5 milijona delavcev po vsej Evropi in olajšalo prestrukturiranje.
In light of the above, here is a financial illustration.
Ob upoštevanju zgoraj navedenega je tu podan finančni pregled:
A greater cohesion for growth and employment
Večja kohezija za rast in zaposlovanje
Through its cohesion policy, the EU has made a significant contribution to harmonious, balancedand sustainable development.
Unija je s pomočjo kohezijske politike znatno prispevala k usklajenemu, uravnoteženemu in trajnostnemu razvoju.
By mobilising Europe’s unused potential, cohesion policy has alsoboosted economic performance overall at the same time as reducing economic and social disparities.
Z izrabo še neizkoriščenih zmogljivosti Evrope je kohezijska politika povečala tudi vsesplošno gospodarsko uspešnost in istočasno zmanjšala gospodarske in socialne razlike.
Key features in the success of European cohesion policy in raising the economic performance of thefuture Member States and regions are the following. These features should be strengthened in thefuture.
Ključni dejavniki, ki so omogočili uspešnost evropske kohezijske politike pri doseganju boljših gospodarskih rezultatov v bodočih državah članicah in regijah in bi jih bilo treba v bodoče še okrepiti, sonaslednji:
The concentration of resources on investmentin order to increase and improve the stockof physical and human capital and hence to have maximum impact on competitiveness andgrowth.
Usmerjanje sredstev v naložbez namenom povečati in izboljšati zaloge materialnega in človeškega kapitala in posledično doseči čim večji učinek za konkurenčnost in rast.
It is this concentration that has permitted the majority of the less developed regions in thefour poorest countries, the principal beneficiaries of the policy in financial terms, to achieve anaverage growth rate above the EU average over the period 1995–2001.
Ravno to je omogočilo večini manj razvitih regij v štirih najrevnejših državah, ki imajo v finančnem smislu največje koristi od politike, da so v obdobju 1995–2001 dosegle povprečno gospodarsko rast, ki presega povprečje EU.
The respect for the rules of the single market,for example, in relation to competition policy and public procurement. A measurable effect of this can be seen in the increase in intraCommunity trade, notably between the least developed Member States and regions and the restof the EU.
Upoštevanje pravil enotnega trga,na primer v zvezi s konkurenčno politiko in javnimi naročili.Učinek tega se vidi v povečani trgovini znotraj Skupnosti, predvsem med najmanj razvitimi državami članicami in regijami ter ostalo EU.
In the case of cohesion policy, this means that around one quarter of expenditure underthe programmes for these areas returns to the rest of the EU in the form of increased exports.
V primeru kohezijske politike to pomeni, da se približnočetrtina izdatkov v okviru programov, namenjenih tem območjem, povrne v preostalo EU v oblikipovečanega izvoza.