natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The total MRO bid amount quickly increased thereafterto levels steadily above the allotment amount,standing in November 2004 at an all-time highof around 384 billion (see Chart 33).
Skupni znesek ponudboperacij glavnega refinanciranja se je za temhitro povečal na ravni, ki so vztrajno presegalezneske dodelitve, in je novembra 2004 dosegelrekordno visoko vrednost okrog 384 milijard EUR (glej graf 33).
Overall,the bid-cover ratio, which is the ratio ofsubmitted bids to satisfied bids, has beensound, ranging almost consistently between1.20 and 1.50 since March 2004.
Skupno je bilo razmerjepokritosti ponudb, ki je razmerje medpredloženimi in izpolnjenimi ponudbami, trdnoin se je od marca 2004 gibalo skorajnespremenjeno med 1,20 in 1,50.
The smoothadaptation of market participants’ bid volumesalso indicates that the larger turnover ofcollateral implied by the shortening of the MRO maturity was managed well by creditinstitutions.
Tudi nemotena prilagoditev obsegov ponudbe udeležencev na trgu kaže, da so kreditneustanove uspešno uredile večji iztržekzavarovanj zaradi skrajšanja dospelosti operacijglavnega refinanciranja.
In the period from Marchto December 2004, i.e. after the changes to theframework were implemented, the averagenumber of bidders reached 351.
tj. po uvedbi sprememb okvira, je povprečnoštevilo ponudnikov doseglo 351.
This increase isprobably primarily the consequence of thereduction in the maturity of the MROs from twoweeks to one week, which implies that banksnow need to submit a bid each week instead ofevery second week in order to satisfy theirliquidity needs.
To povečanjeje verjetno prvenstveno posledica skrajšanjadospelosti operacij glavnega refinanciranja z dveh na en teden, kar pomeni, da morajobanke sedaj predložiti ponudbo vsak teden,namesto vsak drugi teden, da zadostijo svojimlikvidnostnim potrebam.
However, it is possible that theincreased transparency and simplicity of thenew framework have made it easier forcounterparties to prepare their bids and havetherefore also facilitated increasedparticipation in tenders.
Možno pa je tudi, dalahko nasprotne strani zaradi povečanepreglednosti in enostavnosti novega okvira lažjepripravijo svoje ponudbe, kar je tudi povečalosodelovanje v avkcijah.
Since the changes to the framework came intoeffect, the shortterm fluctuations in theallotment amount have decreased.
Odkar so začele veljati spremembe okvira, so sezmanjšala nihanja zneska dodelitve.
From June2000 to March 2004 the average weekly changein the allotment amounted to 33 billion, whilethis figure fell to 7 billion in the periodbetween the implementation of the changes and December 2004.
Od junija2000 do marca 2004 je povprečna tedenskasprememba dodelitve znašala 33 milijard EUR,medtem ko je ta številka od uvedbe spremembdo decembra 2004 padla na 7 milijard EUR.
This reduction can beattributed to the fact that the MRO maturity isnow always aligned with the time horizon ofthe liquidity targeted by the ECB in itsallotment. As a further consequence, thereduction in the shortterm fluctuation of theallotment amount has contributed to astabilisation of credit institutions’ bidding inthe MROs.
Tozmanjšanje lahko pripišemo dejstvu, da jedospelost operacij glavnega refinanciranja sedajvedno usklajena s časovnim intervalomlikvidnosti, ki je cilj ECB pri njeni dodelitvi.Dodatna posledica zmanjšanja kratkoročneganihanja zneska dodelitve je stabilizacija ponudbkreditnih ustanov v operacije glavnegarefinanciranja.
Approximately 2,100 credit institutions in theeuro area are eligible to participate in the MROs.
Voperacijah glavnega refinanciranja smesodelovati približno 2.100 kreditnih ustanov naevro območju.
The average number of bidders in MROs increased from 266 in 2003 to 339 in
Povprečno število ponudnikov zaoperacije glavnega refinanciranja se je povečaloz 266 v letu 2003 na 339 v letu 2004, s čemerse je obrnil trend upadanja, prisoten od leta1999. Vobdobju od marca do decembra 2004,
Overall, the volatility of the EONIA declinedin 2004.
Skupno se je spremenljivost evropskemedbančne obrestne mere za depozite čez noč(EONIA) v letu 2004 zmanjšala.
The standard deviation of the spreadbetween the EONIA and the minimum bid rateof the MRO was 9 basis points in 2004, against16 basis points in 2003 and 13 basis points in2002.
Standardniodklon razlike med obrestno mero EONIAinizklicno obrestno mero za operacije glavnegarefinanciranja je v letu 2004 znašal 9 baznihtočk, v primerjavi s 16 baznimi točkami v letu2003 in 13 baznimi točkami v letu 2002.
However, significant volatility has beenobserved in the spread after the settlement ofthe last MRO of some maintenance periods.This is a result of the fact that the allotment ofthe last MRO now usually takes place eightdays before the end of the reserve maintenanceperiod, while previously the timing of the lastallotment varied from month to month betweeneight and two days before the end of the reservemaintenance period.
Vendarpa je bila velika spremenljivost razlike opaženapo poravnavi zadnje operacije glavnegarefinanciranja nekaterih obdobij izpolnjevanja.To je posledica dejstva, da se dodelitev zadnjeoperacije glavnega refinanciranja sedaj opraviosem dni pred zaključkom obdobjaizpolnjevanja rezerv, medtem ko se je prej časdodelitve iz meseca v mesec spreminjal in jeznašal od dva do osem dni pred zaključkomobdobja izpolnjevanja rezerv.
The closer the underlying
Bližja kot jezaključku obdobja izpolnjevanja rezerv, bolj
Chart 34 Liquidity factors and the development of banknotes in the euro area in 2004
Graf 34 Likvidnostni dejavniki in gibanja bankovcev v evroobmočju v letu 2004
(EUR billions) liquidity deficitautonomous factorscurrent accountsrequired reserves forecast is to the end of the reservemaintenance period, the more accurate it is.Therefore, the changes to the framework lead toan increased likelihood of substantial liquidityimbalances accumulating after the allotment ofthe last MRO of a reserve maintenance periodand, thus, of the overnight rate deviating fromthe minimum bid rate earlier and moresubstantially than in the past.
(milijarde EUR) primanjkljaj likvidnostiavtonomni dejavnikitekoči računiobvezne rezerve natančna je napoved. Zato spremembe okviravodijo k povečani verjetnosti znatnihlikvidnostnih neravnovesij, akumuliranih pododelitvi zadnje operacije glavnega refinanciranja in s tem k zgodnejšemu ter večjemu odklonu obrestne mere za depozite čeznoč od izklicne obrestne mere, kakor v preteklosti.
Liquidity factors
Likvidnostni dejavniki
The ECB’s enhanced communication policyhelps to mitigate this risk to some extent as itmakes it somewhat easier for marketparticipants to detect a given liquidityimbalance since the last MRO allotment of themaintenance period.
Okrepljena politika obveščanja ECB pomaganekoliko omiliti to tveganje, ker lahkoudeleženci na trgu nekoliko lažje zaznajodoločeno likvidnostno neravnovesje oddodelitve zadnje operacije glavnega refinanciranja v obdobju izpolnjevanja rezerv.
However, some evidenceemerged in particular during the autumn of2004 that excessive volatility in the overnightrate at the end of the maintenance period canhave a somewhat disruptive effect on thesmooth functioning of the money market.
Vendar so se zlasti jeseni leta 2004 pokazalidoločeni znaki, da lahko prekomernaspremenljivost obrestne mere za depozite čeznoč na koncu obdobja izpolnjevanja rezervnekoliko moteče vpliva na nemoteno delovanjedenarnega trga.
Asthe ECB aims to establish neutral liquidityconditions in the overnight market, itresponded to these developments, carrying outfine-tuning operations on the last day of fivemaintenance periods with a view to offsettingexpected undesirable liquidity imbalanceswhich mainly resulted from changes in the Eurosystem’s forecast of autonomous factors.Two operations were liquidity-absorbing(11 May and 7 December 2004) and threewere liquidity-providing (8 November 2004,18 January and 7 February 2005).
Ker namerava ECB na trgudepozitov čez noč vzpostaviti nevtralnelikvidnostne pogoje, se je na ta gibanja odzvalaz operacijami finega uravnavanja na zadnji danpetih obdobij izpolnjevanja rezerv, da bi takonadomestila velika pričakovana likvidnostnaneravnovesja, ki so bila večinoma posledicasprememb v napovedi Evrosistema o samostojnih dejavnikih. Dve operaciji stazmanjševali likvidnost (11. maja in 7. decembra2004), tri pa so povečevale likvidnost (8. novembra 2004, 18. januarja in 7. februarja2005).
Theseoperations were successful in restoring neutralliquidity conditions at the end of the respectivemaintenance periods.
Te operacije so bile uspešne pri ponovnivzpostavitvi nevtralnih likvidnostnih pogojevna koncu posameznega obdobja izpolnjevanjarezerv.
The changes to the operational framework alsohad implications for the conduct of longer-termrefinancing operations (LTROs).
Spremembre operativnega okvira so vplivaletudi na operacije dolgoročnejšega financiranja(LTRO).
In order tominimise disruption to the timetable of LTROs,the technical link between the maintenanceperiods and the allotment days of LTROs hasbeen discontinued.
Da bi bile motnje v urniku njihovegaizvajanja čim manjše, je bila tehnična povezavamed obdobji izpolnjevanja obveznih rezervin dnevi dodelitve LTRO prekinjena.
As of 26 February 2004LTROs are normally allotted on the last Wednesday of the month (instead of the first Wednesday of the maintenance period).
Od 26. februarja 2004, dodelitve LTRO navadnopotekajo zadnjo sredo v mesecu (namesto prvosredo v obdobju izpolnjevanja).
Incontrast to the MROs, LTROs – which have amonthly frequency and a maturity of normally
Vnasprotju z operacijami glavnega refinanciranja, seoperacije dolgoročnejšega refinanciranja – ki seizvajajo mesečno in imajo navadno 3 mesečni
During 2004 net autonomous factors continuedto grow strongly, averaging 174.2 billion ascompared with 109.3 billion in 2003.
zvišala na 136,5 milijard EUR v letu 2004 v skladu s povečanjem osnove za rezerve.Povprečna imetja tekočih računov kreditnihustanov, ki so presegala njihove povprečneobvezne rezerve, so v letu 2004 znašala 0,6 milijard EUR v primerjavi z 0,7 milijard EURv letu 2003.
Thissteep rise was almost exclusively due to thecontinued strong growth in banknotes, whichincreased at an annual rate of almost 15% in2004, reaching an all-time high of 505 billionon 24 December 2004 (see lower part of Chart 34).
Vletu 2004 so operacije dolgoročnejšegarefinanciranja v povprečju predstavljale približno23% vseh neto likvidnostnih sredstev,zagotovljenih z operacijami na odprtem trgu.Zaradi pričakovanih večjih likvidnostnih potrebbančnega sistema evro območja, je bil obseg dodelitev v operacijah dolgoročnejšegafinanciranja januarja 2004 povečan z 20milijard EUR na 25 milijard EUR, januarja 2005pa še nadalje s 25 milijard EUR na 30 milijard EUR.
three months – are not used for signalling the Governing Council’s monetary policy stanceand are conducted as pure variable rate tenderswith a pre-announced allotment volume.
USTREZNO FINANČNO PREMOŽENJE ZA OPERACIJEDENARNE POLITIKEZa zaščito Evrosistema pred izgubami, morajovse kreditne operacije Evrosistema temeljiti naustreznih zavarovanjih.
Onaverage, LTROs accounted for around 23% ofthe total net liquidity provided through openmarket operations in 2004.
Nabor finančnegapremoženja, sprejetega za zavarovanje operacij,je širok.
In view of thehigher liquidity needs anticipated for the euroarea banking system, the LTRO allotmentvolume was increased from 20 to 25 billionin January 2004 and from 25 to 30 billion in January 2005.
Sestavljajo ga tržni dolžniškiinstrumenti, ki izpolnjujejo merila ustreznostiza celotno evro območje, in so označeni kotfinančno premoženje z „liste ena“.
The minimum reserves that euro area creditinstitutions must hold with the Eurosystem arecalculated by applying the 2% reserve ratio tothe credit institutions’ reserve base.
Povprečna vrednost tržnih zavarovanj terjatev,ustreznih za kreditne operacije Evrosistema, je
In 2004reserve requirements represented 44% of thetotal liquidity needs of the euro area bankingsystem.
GIBANJE LIKVIDNOSTNIH POTREBDa bi pripravila svoje tedenske avkcije, ECBdnevno spremlja likvidnostne potrebe bančnegasistema evro območja, ki so opredeljene kotvsota zahtevanih rezerv bank, presežnih rezerv(sredstva kreditnih ustanov, ki presegajozahtevane rezerve) in neto samostojni dejavniki.Dnevne povprečne likvidnostne potrebebančnega sistema evro območja so v letu 2004znašale 311,8 milijard EUR, kar predstavlja30% povečanje v primerjavi z letom 2003, koso znašale 241,5 milijard EUR (glej zgornji delgrafa 34).
The average level of aggregaterequired reserves held by credit institutionsin the euro area increased from 130.9 billionin 2003 to 136.5 billion in 2004 in linewith the expansion of the reserve base.
Ta strma rast je bilaskoraj izključno posledica nadaljevanja močnerasti bankovcev, ki se je v letu 2004 večala z letno stopnjo skoraj 15% in je 24. decembra2004 dosegla rekordno vrednost 505 milijard EUR (glej spodnji del grafa 34).
DEVELOPMENT OF LIQUIDITY NEEDSIn order to prepare its weekly tenders, the ECBmonitors on a daily basis the liquidity needs ofthe euro area banking system, which aredefined as the sum of reserve requirementsimposed on banks, excess reserves (funds heldby credit institutions in excess of the reserverequirements) and net autonomous factors.
Vir: ECB.1) Ločeni podatki za vrednostne papirje, zavarovane spremoženjem, so na voljo samo od leta 2004; pred tem so bili tipodatki vključeni v postavko podjetja.2) Ta skupina vključuje zavarovane in nezavarovane obveznice,ki so jih izdale kreditne ustanove.
Thedaily average liquidity needs of the euro areabanking system amounted to 311.8 billionin 2004, representing a 30% increase bycomparison with 2003, when they stood at241.5 billion (see upper part of Chart 34).
Znesek obveznih rezerv, ki jih morajo imetikreditne ustanove v Evrosistemu, se izračuna z uporabo 2% stopnje rezerve z osnovo zarezerve kreditne ustanove.
(nominal amount outstanding; EUR billions)
ECBLetno poročilo2004
ABS 1)other governmentuncovered bank bondscovered bank bonds credit institutions 2) governmentuncovered bank bondscovered bank bondscorporations
Graf36 Uporaba ustreznega tržnega finančnega premoženja ustreznega finančnega premoženja prekonacionalnih meja glej oddelek 2 tega poglavja.
Source: ECB.1) Separate data for asset-backed securities are only availablefrom 2004; they were previously reported under corporations.
Sporazum med ECB in MDS o pospeševanjuuvedbe transakcij s posebnimi pravicamičrpanja s strani MDS v imenu ECB z drugimiimetniki posebnih pravic črpanja je bil v letu2004 aktiviran v štirih primerih.
Source: ECB.1) Separate data for asset-backed securities are only availablefrom 2004; they were previously reported under corporations.2) This category includes covered and uncovered bonds issuedby credit institutions.
VPRAŠANJA OBVLADOVANJA TVEGANJObvladovanje tveganj v okviru operacij politike Evrosistema (tj. denarna politika ali kreditneoperacije plačilnega sistema) se predvsemosredotoča na kreditno tveganje Evrosistema,ko ta zagotavlja sredstva centralne bankenasprotni stranki, čeprav so upoštevane tudidruge vrste tveganj.
undermine the level playing-field forcounterparties and reduce the transparency ofthe collateral framework.
INVESTICIJSKE AKTIVNOSTI rezervni sklad. namen tega portfelja jezagotoviti ECB rezervo za kritje morebitnihizgub.
Moreover, demandfor collateral is on an upward trend, not least onaccount of the fact that the liquidity deficit ofthe banking sector increased in the course of2004. The trend in private interbank marketstowards secured lending has also augmentedcounterparties’ needs for collateral.
Cilj njegovega upravljanja je dolgoročnoustvariti prihodke, ki presegajo povprečnoobrestno mero za glavnega refinanciranja ECB.Leta 2004 so se možnosti investicij portfeljalastnih sredstev razširile z vrednostnimi papirjis fiksnim donosom, denominiranim v evrih, kiso jih izdale nekatere nove države članice, znekaterimi obveznicami enot regionalne ravnidržave evro območja in več kritih obveznic.
ELIGIBLE ASSETS FOR MONETARY POLICYOPERATIONSWith the aim of protecting the Eurosystem fromincurring losses, all Eurosystem creditoperations are required to be based on adequatecollateral.
UPRAVLJANJE DEVIZNIH REZERVPortfelj deviznih rezerv ECB sestavljajoprispevki v devizne rezerve iz NCB evroobmočja.
The range of assets accepted ascollateral is broad.
Njegov namen je financiranje operacij ECB na deviznem trgu.
The bulk consists ofmarketable debt instruments which fulfil euroarea-wide eligibility criteria and are referred toas “tier one” assets.
ECB zlasti vzdržuje tistidel rezerv Evrosistema, ki se lahko uporabijo zadevizna posredovanja, lahko pa se dodatnoobrne na devizne rezerve NCB v primeru, damora ponovno napolniti svoje izčrpano imetje.
“Tier two” consists ofadditional assets, marketable and nonmarketable, which have been of particularimportance to national financial markets andbanking systems.
Leta 2004 je portfelj lastnih sredstev ECB zraselza 0,3 milijard EUR na 6,2 milijard EUR. Zaradiširitve EU in sprememb kapitalskega ključa ECB se je zlasti dvignil delež vplačanegakapitala, in sicer za 63,5 milijonov EUR.
To address these issues, the Eurosystemdecided to establish over time a single list ofcollateral eligible for all Eurosystem creditoperations, taking into account the results of apublic consultation.
Portfelj deviznih rezerv ECB je sestavljenpredvsem iz ameriških dolarjev, vključuje patudi japonski jen, zlato in posebne pravicečrpanja.
This single list will beintroduced gradually and will eventuallyreplace the current two-tier system.
Vskladu s Sporazumom Centralnebanke o zlatu z dne 26. septembra 1999,obnovljenim 8. marca 2004, imetja v zlatu v letu2004 niso bila aktivno upravljana.
The firststep towards establishing the single list willcome into force on 30 May 2005. It consists ofthree elements:
Vrednostneto sredstev deviznih rezerv ECB se je v letu2004 znižala z 38,3 milijard EUR na 36,6milijard EUR, predvsem zaradi depreciacijeameriškega dolarja v primerjavi z evrom.
–The inclusion in tier one of new instrumentsthat are currently ineligible, namely eurodenominated debt instruments issued byentities established in those G10 countriesthat are not part of the EEA (United States,Canada, Japan and Switzerland).
VPRAŠANJA UPRAVLJANJA S TVEGANJIPri upravljanju svojih investicijskih portfeljev(devizne rezerve in lastna sredstva) je ECBizpostavljena finančnim tveganjem.
The average value of marketable collateraleligible for Eurosystem credit operationsstood at 7.7 trillion in 2004, compared with7.1 trillion in 2003 (see Chart 35).
Zaupravljanje s temi tveganji ECB opredeli okvir,ki odraža njene prednosti glede kreditnega,likvidnostnega in tržnega tveganja.
Themajority of marketable assets took the formof government securities (54%) or covered(i.e. Pfandbrief-style securities) and uncoveredbonds issued by credit institutions (28%).
Ta okvir seizvaja med drugim s pomočjo podrobnegasistema mejnih vrednosti, s katerim se dnevnospremlja in preverja izpolnjevanje.
Inaddition, strong growth has been observed inasset-backed securities, which represented 5%of outstanding marketable collateral at the endof 2004.
Glede naprihodnjo širitev evro območja, so v letu 2004potekala prizadevanja za poenostavitev okvirakreditnega in tržnega tveganja.
The average value of marketableassets used by counterparties as collateralagainst Eurosystem credit operations stoodat 787 billion in 2004, compared with704 billion in 2003 (see Chart 36).
Evrosistem je v letu 2004 to strukturopregledal, da bi ohranil njeno učinkovitost,zlasti glede na prihodnjo širitev evro območja.Novi sistem, ki je v fazi zaključevanja, bouveden leta 2006 in bo imel za posledicospecializacijo med člani Evrosistema gledevalutne denominacije upravljanih portfeljev, obustreznem upoštevanju načela decentralizacije.
Relativeto the overall eligible amount, governmentissues and corporate securities were underproportionally used as collateral in creditoperations with the Eurosystem.
Vletu 2004 so se začela prizadevanja zarazširitev področja investicij z vključitvijomenjave obrestnih mer, valutno zavarovanihinstrumentov in ameriškega STRIP2.
Conversely,credit institution issues and asset-backedsecurities were over-proportionally used.
Na koncu, pilotska raziskava, ki najbi se pričela leta 2005, je bila zamišljena zaprogram avtomatiziranega posojanja vrednostnih papirjev v portfelju ameriškega dolarja.
–Debt instruments which are only listed orquoted on non-regulated markets willbecome or remain eligible if the respectivenon-regulated market has been positivelyassessed by the Eurosystem against the threestandards of safety, transparency andaccessibility.
STRIP(Separate Trading of Registered Interest and Principal),pomeni ločeno trgovanje z obrestmi in glavnico, ki je zaščita,ustvarjena z ločitvijo glavnice obveznice od plačila obresti v ameriški obveznici.
As a second step towards a single list ofcollateral, the Governing Council has approvedin principle the inclusion in the single list of
UPRAVLJANJE LASTNIH SREDSTEVPortfelj lastnih sredstev ECB sestavljatavplačani delež vpisanega kapitala in splošni
The standing agreement between the ECB andthe IMF to facilitate the initiation of specialdrawing rights (SDR) transactions by the IMFon behalf of the ECB with other SDR holderswas activated on four occasions in 2004.
2PLAČILNI SISTEMIIN SISTEMI PORAVNAVEVREDNOSTNIH PAPIRJEV države članice) in med bankami v različnihdržavah članicah (promet med državamičlanicami).
While those NCBs that already acceptbank loans as tier two collateral haveestablished in-house credit assessmentsystems, additional sources of credit
Zadnja raziskava iz leta 2004 jepokazala, da je bilo v sistemu TARGET10.483udeležencev.
In particular, the ECB holds the part ofthe Eurosystem’s reserves that can be useddirectly and without delay to fund foreignexchange interventions, and it can make furthercalls on the NCBs’ foreign reserves in case itneeds to replenish its depleted holdings.
To število je približno trikrat večjeod števila za leto 2002 in v glavnem odražauvedbo nove metodologije za opredelitevudeležencev v sistemu TARGET.
The purpose of thisportfolio is to provide the ECB with a reserve tomeet possible losses. The objective of itsmanagement is to generate returns over thelong term in excess of the average mainrefinancing rate of the ECB.
Skupaj jemogoče prek sistema TARGETz uporaboidentifikacijske kode za banke naslovitipribližno 48.500 institucij, zlasti podružnicudeležencev.
In 2004 the ECB’s own funds portfolio grew by0.3 billion to 6.2 billion.
Evrosistem mora obvezno spodbujati nemotenodelovanje plačilnih sistemov.
In line with the Central Bank Gold Agreement of 26 September1999, renewed on 8 March 2004, gold holdingswere not actively managed in 2004.
Njegov glavniinstrument za izvajanje te naloge – polegfunkcije nadzora – je zagotavljati plačilnesisteme in sisteme za poravnavo vrednostnihpapirjev.
2STRIP stands for Separate Trading of Registered Interest and Principal, which is a security created by separating the bondprincipal from the interest payments in a US government bond.
Vta namen je Evrosistem oblikovaltransevropski sistem bruto poravnave v realnemčasu, imenovan TARGET, za plačila velikihvrednosti v evrih.
During 2004 work began on expanding theinvestment universe to include interest rateswaps, currency-hedged instruments and USSTRIPs2.
Vpreteklih nekaj letih je bil sistem večkrat posodobljen, trenutno pa potekajo dela na razvoju sistema druge generacije, TARGET2.
In addition, quantitative forecastingmodels for government bond yields increasedthe sophistication of the analysis of marketdevelopments.
Za poravnavovrednostnih papirjev omogočata Evrosistem intrg številne kanale, katerih namen je lajšatiuporabo zavarovanja prek nacionalnih meja.
Overall, around48,500 institutions, in particular branchesof participants, can be addressed through TARGET using a Bank Identifier Code.
OPERACIJE SISTEMA TARGETVletu 2004 je TARGETna dan v povprečjuobdelal 267.234 plačil v skupni vrednosti 1.714 milijarde EUR.