natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Modernising and improving Europe's model of society is theultimate goal of the renewed Lisbon strategy.
Temeljni cilj obnovljene lizbonske strategije je posodobiti in izboljšatievropski model družbe.
As the Commission underlines, "making growth and jobs theimmediate target goes hand in hand with promoting socialobjectives".
Kot poudarja Kedo rast in delovna mesta kot neposredni cilj v korak s pospeševanjem socialnih ciljev“.
Without more growth and jobs it will not be possible todeliver on social policy goals.
Brez večje rasti in več delovnih mest ne bo mogoče izpolniti ciljevsocialne politike.
They are the basis for ourfuture prosperity and for raising our living standards.Bringing more people into the labour market and encouraging workers to stay longer in their jobs will be essential tosustain employment growth.
Ti so podlaga za našo prihodnjo blaginjo in dvignašega življenjskega standarda. Za ohranjanje rasti zaposlovanjabosta nujna vključevanje več ljudi na trg delovne sile in spodbujanjedelavcev, da dlje ostanejo na svojih delovnih mestih.
But at the same time it is crucial for the financial sustainability of social protection systems, which means for example ensuring the provision ofpensions in the long-run.
Hkrati pa je tobistveno za finančno zdržnost sistemov socialne zaščite, kar na primer pomeni dolgoročno zagotovitev izplačevanja pokojnin.
Having a job and enhancingcareer perspectives by training is the best preventionagainst social exclusion.
Socialnoizključenost se najlažje prepreči z zagotovitvijo delovnega mesta inpovečevanjem poklicnih možnosti z usposabljanjem.
The Social Agenda 2005-2010 and social policy is working as a productive factor ...
...socialna politika pa deluje kot produktivni dejavnik ...
Good social policies strengthen growth and jobs.
Dobre socialne politike krepijo rast in delovna mesta.
Social inclusion policies areessential for combating poverty and looking after the neediest people in society.Providing disadvantaged and socially vulnerable people with skills and opportunities and fighting the discrimination they face allows them to take their place insociety more easily.
Politike socialnega vključevanja so bistvene za boj proti revščini in skrb za tiste ljudi v družbi, ki so pomoči najbolj potrebni.
And measures to reconcile work and family life, like morechild-care facilities, will help parents to take up – and remain in – a job.
Z zagotovitvijo veščin in priložnosti tistim, ki so v slabšem položaju, in socialno ranljivejšim ter zbojem proti razlikovanju, s katerim se srečujejo, bodo ti ljudje lažje našli svoje mesto v družbi.Ukrepi za uskladitev delovnega in družinskega življenja, kot so številnejše zmogljivosti otroškega varstva, pa bodo staršem pomagali, da se odločijo za zaposlitev – in na delovnem mestu tudi ostanejo.
Reforming pension systems can also havepositive effects on employment.
Na zaposlovanje lahko pozitivno vpliva tudi preoblikovanje pokojninskih sistemov.
And healthierworkers will increase productivity, and therefore growth.
Bolj zdravi delavci pa pomagajo povečevati produktivnost in s tem rast.
High standards of healthand safety at the workplace have similarlypositive effects.
Podobne pozitivne učinke imajo tudi visoki standardi zdravja invarnosti na delovnem mestu.
Poor or unsafe workingconditions currently cost the EU economysome 3% of GNP.
Slabe ali nevarnedelovne razmere trenutno stanejo gospodarstvo EU okrog 3 % BDP.
And a high level of social protection –through pensions or healthcare – createssecurity.
Visoka raven socialne zaščite – prek pokojnin alizdravstvenega varstva – pa ustvarja varnost.
Fast structural change and globalisation have not reduced the need for suchproductive social security arrangements.
Hitrestrukturne spremembe in globalizacija nisozmanjšale potrebe po takšnih produktivnih ureditvah socialne zaščite.
Ithas become more important than ever toface these challenges.
Bolj kot kdaj prej se je pomembno spopasti s temi izzivi.
enabling citizens to gainconfidence
... ki državljanom omogoča pridobiti zaupanje.
Taken more generally, social policiesmust help citizens to gain confidence:confidence that social policy reformsare in the interest of society as awhole.
Na splošno morajo socialne politike državljanom pomagati pridobiti zaupanje, da so reforme socialne politike v interesu družbe kotcelote.
And confidence in their ownskills and ability to manage the economic and social changes affectingtheir lives.
Začeti pa morajo tudi zaupati v lastne veščine in zmožnost upravljanja gospodarskih in socialnih sprememb, ki vplivajo nanjihova življenja.
European employment and social policies add value
Evropske politike zaposlovanja in socialne politikedajejo dodatno vrednost
EU employment and social policies cannot meet all these challenges alone.They need to supplement and promote action by Member States, social partners, and civil society.
Politike zaposlovanja in socialne politike EU se ne morejo same spopasti z vsemi temi izzivi. Dopolnjevati in podpirati morajo ukrepanje držav članic, socialnih partnerjev in civilnedružbe.
By doing this, the EU builds on different policy instruments which work together and have been gradually evolving over the pastdecades:
S tem EU gradi na različnih instrumentih politike, ki delujejo skupaj in so se postopno razvijali v zadnjih desetletjih:
Legislation has the longest tradition.
Najdaljšo tradicijo ima zakonodaja.
It sets minimum standards for working conditions in the internal market and helps firms and workers adapt tochanging patterns of work.
Določa minimalne standarde za delovne razmerena notranjem trgu ter podjetjem in delavcem pomaga, da se prilagodijo spreminjajočim se vzorcem dela.
Legislation also ensures EU-wide rights to equalopportunities.
Zakonodaja tudi zagotavlja pravice do enakih možnosti po vsej EU.
EU laws first addressed gender equality at work.
Zakoni EU so se najprej lotili enakosti spolov na delovnem mestu.
In recentyears, they have also tackled broader grounds of discrimination.
V zadnjih letihso obravnavali tudi širše podlage razlikovanja.
Employers and trade unions are in the best position to achieve a newbalance between flexibility and security in the face of economic and socialchange.
Delodajalci in sindikati najlaže vzpostavijo novo ravnovesje med prožnostjo in varnostjo ob gospodarskih in socialnih spremembah.
This is why the Commission promotes dialogue between them inline with the requirements of the EC Treaty.
Zato Komisija spodbuja dialog med njimi v skladu z zahtevami Pogodbe ES.
EU social partners have to beconsulted before the Commission proposes social legislation.
Preden Komisija predlaga socialno zakonodajo,se je treba posvetovati s socialnimi partnerji EU.
They are thenencouraged to take these issues further on their own by concluding EU-wide agreements.
Te se potem spodbuja, da zadeve samostojno nadaljujejo s sklepanjem sporazumov po vsej EU.
The so-called open method of coordination (OMC) helpsnational policies progress towards common Europeanobjectives.
Tako imenovana odprta metoda koordinacije (OMK) pomaga nacionalnim politikam napredovati pri doseganju skupnih evropskih ciljev.
It provides guidance and mutual encouragement through the exchange of best practices.
Zagotavlja usmerjanje in medsebojno spodbujanjeprek izmenjave najboljših praks.
Underthe OMC, guidelines or objectives are fixed at EU levelcalling on the Member States to implement nationalaction plans.
V skladu z odprto metodo komunikacije se smernice ali cilji določijo na ravni EU, državečlanice pa se pozivajo k uresničevanju nacionalnih akcijskihnačrtov.
The Commission monitors their progressin reports drawn up each year and agreed with the Council.
Komisija spremlja njihov napredek v poročilih, sestavljenih vsako leto ob soglasju Sveta.
Since the 1997 launch of the European Employment Strategy (see next page) similar coordination has been evolving in the areas of social inclusion,pensions, and – most recently – the modernisation ofhealthcare systems.
Od uvedbe evropskestrategije zaposlovanja leta 1997 (glej naslednjo stran) se podobno usklajevanje razvija na področjih socialne vključenosti,pokojnin in – zadnje čase – posodabljanja sistemov zdravstvenega varstva.
Last – but certainly not least – the EU adds substantial financial support to concrete projects developed in the Member States, particularly through the European Social Fund.
Vsekakor je treba tudi omeniti, da EU zagotavlja precejšnjo finančno podporo konkretnim projektom, razvitim v državah članicah,predvsem prek Evropskega socialnega sklada.
European funds back up the European employment and social inclusion strategies, by investing in people(see next page).
Evropski skladi z vlaganjem v ljudi podpirajo evropske strategije zaposlovanja in socialnega vključevanja (glejnaslednjo stran).
Smaller programmes for specific policy fields contribute to,among other things, awareness raising and exchange activities.
Manjši programi za posebna področja politike med drugim prispevajok ozaveščanju in dejavnostim izmenjave.
They will becombined under the PROGRESS programme from 2007 onwards.
Od leta 2007 dalje bodo združeni v okviruprograma PROGRESS.
The preceding Social Policy Agenda 2000-2004 made good progress
Prejšnja Agenda socialne politike 2000–2004 je prinesla precejšennapredek
The Social Agenda adopted by EU leaders at Nice in 2000 was the first social policy programmefully committed to the positive interaction of economic, employment and social policies.
Socialna agenda, ki so jo leta 2000 v Nici sprejeli voditelji EU, je bila prvi program socialne politike, ki je bil v celoti zavezan pozitivni interakciji gospodarske politike, politike zaposlovanja in socialne politike.
Goodprogress has been made on a number of fronts.
Na številnih področjih je bil dosežen precejšen napredek.
Despite limited success in reaching Europe's broad employment goals, the European Employment Strategy (EES) has delivered some encouraging results.
Kljub omejeni uspešnosti pri doseganju širokih ciljev zaposlovanja v Evropi je evropska strategija zaposlovanja(ESZ) prispevala nekatere spodbudne rezultate.
The EU is well on track to achieve its target for women's participation in the labour market.
EU je na dobri poti, da doseže svoj cilj glede udeležbe ženskna trgu delovne sile.
The female employment rate rose by 3.2 percentage points between 1999 and 2003, to 56.1 % in EU15, close to the so-called 'Lisbon' targetof 57 % by 2005.
Stopnja zaposlenosti žensk se je med letoma 1999 in 2003 v EU-15 dvignila za 3,2 odstotne točke na 56,1 %, kar je blizu tako imenovega“ cilja, ki je 57 % do leta 2005.
More generally, the EES has pushed to make national employment policiesmore active and preventive.
Na splošnoje evropska strategija zaposlovanja podprla cilj, da bi bile nacionalne politike zaposlovanja bolj aktivne in preprečevalne.
This means creating more and better jobs, as well as promoting training for people to help them adapt to the changing labour market.
To pomeni ustvarjanje številnejših in boljših delovnih mest ter pospeševanje usposabljanja za ljudi,da bi jim pomagali pri prilagajanju na spreminjajoči se trg dela.
It means ensuring that thebenefit system encourages people back into work.
Gre za zagotovitev, da sistem ugodnosti spodbudi ljudi k vrnitvi na delo.
And these labour market reforms have resultedin relatively fewer job losses in the recent economic slowdown than in earlier downturns.
Te reforme trga dela so imele za posledico manj izgub delovnih mest v nedavni gospodarski upočasnitvi kot pri prejšnjih recesijah.
Backing up the EES, the European Social Fund (ESF) has a budget of 62.5 billion EUR over the period2000-2006.
Evropski socialni sklad (ESS), ki podpira evropsko strategijo zaposlovanja, ima proračun 62,5 milijarde evrovza obdobje 2000–2006.
It helps to implement active employmentpolicies, particularly by investing in training peopleand modernising working patterns.
Pomaga uresničevati aktivnepolitike zaposlovanja, zlasti z vlaganjem v usposabljanjeljudi in posodabljanjem delovnih vzorcev.
The Fund alsohelps to integrate socially vulnerable groups, such asthe Roma. A major focus of projects for socially excluded people is to get them back into the workforce.
Sklad tudi pomaga vključevati socialno ranljive skupine, kot so Romi.Projekti za socialno izločene ljudi so usmerjeni predvsem v njihovo ponovno vključitev v delovno silo.
Thisincludes, for example, an EU law setting minimumstandards for informing and consulting workers aboutchanges which affect them.
K posodobitvi organizacije dela sta prispevala tudi zakonodaja in socialni dialog.
EU employers and tradeunions have recently expanded agreements addressingnew working patterns.
To na primer vključuje zakonodajo EU, ki določa minimalne standarde za obveščanje delavcev in posvetovanje z njimi glede sprememb, kijih zadevajo.
For example, they have setconditions for telework and for managing work-rela-ted stress, which will be implemented according tonational practices of industrial relations.
Delodajalci in sindikati EU so pred kratkimrazširili sporazume, ki obravnavajo nove vzorce dela.Določili so na primer pogoje za delo na daljavo in obvladovanje z delom povezanega stresa, ki se bodo uresničevali v skladu z nacionalnimi praksami industrijskih odnosov.
The European Job Mobility Portal was launched.
Uveden je bil Evropski portal poklicne mobilnosti.
It is an easy way for job-seekers to find information on jobs and learning opportunities across Europe.
Tako lahko iskalci zaposlitve preprosto najdejo informacije odelovnih mestih in priložnostih za učenje po vsej Evropi. Zdaj se je tudi lažje premikati po EU, ne da bi izgubiliugodnosti socialne varnosti.
A major overhaul of 30-year-old legislation madesocial security rules more user-friendly for people travelling to or working in another country.
Po temeljiti reviziji 30 let stare zakonodaje so postali predpisi na področju socialne varnosti uporabniku prijaznejši, zlasti za ljudi, ki potujejo v drugo državo oziroma delajo v njej.
Thismove came in tandem with the introduction of the European health insurance card, which simplifies procedures for those in need of healthcare abroad.
Ta premik seje zgodil skupaj z uvedbo evropske kartice zdravstvenega zavarovanja, ki poenostavlja postopke za ljudi, kipotrebujejo zdravstveno varstvo v tujini.
New EU legislation, adopted in 2000, gives EU citizens a common minimum level of protectionagainst discrimination.
Nova zakonodaja EU, sprejeta leta 2000, zagotavlja državljanom EU skupno minimalno raven zaščite predrazlikovanjem.
One directive bans discrimination on grounds of race and ethnic origin inmost areas of daily life.
Ena direktiva prepoveduje razlikovanje na podlagi rase in etničnega porekla na večini področijvsakodnevnega življenja.
A second one addresses employment equality on grounds of religion orbelief, disability, age and sexual orientation.
Druga obravnava enakost zaposlovanja ne glede na vero oziroma prepričanje, invalidnost, starost in spolno usmerjenost.
Over the past few decades, the EU has continually expanded rules to ensure gender equality in employment.
V zadnjih nekaj desetletjih je EU stalno razvijala predpise za zagotovitev enakosti spolov pri zaposlitvi.
And in 2004, for the first time, legislation prohibiting sex discrimination outside the workplace wasadopted.
Tako jebila leta 2004 prvič sprejeta zakonodaja, ki prepoveduje spolno razlikovanje zunaj delovnega mesta.
This EU law bans discrimination of both women and men in the access to goods and services,for example when opening a bank account or accessing social housing.
Ta zakon EU prepoveduje razlikovanje žensk in moških pri dostopu do blaga in storitev, na primer pri odpiranju bančnega računa ali dostopu do socialnih stanovanj.
European countries have agreed a common framework for tackling social exclusion. Key policy priorities have been defined, calling on Member States to:increase labour market participation, modernise social protection systems, tackledisadvantages in education and training, eliminate child poverty, ensure decentaccommodation, improve access to quality services, overcome discrimination andintegrate ethnic minorities and migrants.
Evropske države so se dogovorile o skupnem okviru za obravnavanje socialne izključenosti.Opredeljene so bile prednostne naloge politike, ki pozivajo države članice, naj povečajo udeležbo na trgu delovne sile, posodobijo sisteme socialne zaščite, obravnavajo pomanjkljivostipri izobraževanju in usposabljanju, odpravijo revščino otrok, zagotovijo dostojno nastanitev,izboljšajo dostop do kakovostnih storitev, premagajo razlikovanje ter vključijo etnične manjšine in migrante.
While poverty rates remain stubbornlyhigh, some progress has been visible in other areas of social inclusion.
Medtem ko stopnje revščine še naprej trmasto ostajajo visoke, je bilo opaziti določen napredek na drugih področjih socialne vključenosti.
For example, considerably more people have access to the information society today thanfive years ago.
Danes ima na primer precejveč ljudi dostop do informacijske družbe kot pred petimi leti.
The EU also supports ongoing reforms innational pension systems.
EU tudi podpira tekoče reforme nacionalnih pokojninskih sistemov.
Common objectives focus on three major challenges:keeping pensions at a level which willmaintain living standards in old age,making sure that the systems are financially sustainable in the long term, andmodernisation in order to accommodatechanges in society, for example atypicalcareers.
Skupni cilji so usmerjeniv tri glavne izzive: ohranjanje pokojnin na ravni, ki bo ohranila življenjske standarde v starosti, zagotavljanje dolgoročne finančne zdržnosti sistemov in posodobitev zaradi prilagoditvespremembam v družbi, na primer neznačilnim poklicem.
Most Member States have alreadymade significant progress to ensure thesustainability of future public pensionexpenditure.
Večina držav članic je že dosegla precejšennapredek pri zagotavljanju trajnosti javnih pokojninskih izdatkov v prihodnosti.
But further efforts are needed, for example encouraging people toretire later and making supplementary pension provision more accessible.
Vendar pa sopotrebna nadaljnja prizadevanja, na primerspodbujanje ljudi h kasnejši upokojitvi in večjadostopnost do dodatnega pokojninskega zavarovanja.
These successes show that we are already a long way down the track.
Ti uspehi kažejo, da smo že precej dosegli.
And so insome cases, concrete policy measures foreseen in the new Social Agenda – forexample those on employment, social protection and social inclusion – are a directfollow-up of developments in the past few years.
Tako so nekateri konkretni politični ukrepi, predvideni v novi socialni agendi – na primer o zaposlenosti, socialni zaščiti in socialni vključenosti – neposredna posledica razvoja dogodkov v zadnjih nekaj letih.
In other cases, action is requiredby the EC Treaty, as is the case for consultations of social partners.
V drugih primerih zahteva ukrepanje Pogodba ES, kot pri posvetovanju s socialnimi partnerji.
The new agendawill simplify several existing, sometimes longstanding legislation which needs to beupdated.
Nova agenda bo poenostavila obstoječo, včasih že leta staro zakonodajo, ki jo je treba posodobiti.
combined with refocused ambitions ...
... v povezavi s ponovno usmerjenimi stremljenji ...
More than anything, the Social Agenda provides a fresh start.
Socialna agenda predvsem pomeni nov začetek.
It is geared to delivering the employment and social dimension of the EU's revamped growth and jobs strategy launched by President Barroso in 2005.
Prilagojena je zagotavljanju zaposlenosti insocialne razsežnosti popravljene strategije EU za rast in delovna mesta, ki jo je leta 2005 predstavil predsednik Barroso.
and a fresh approach
... in svežim pristopom.
The new Social Agenda contains a number of concrete measures, while outliningother issues which need further examination together with government, socialpartners and civil society.
Nova socialna agenda vsebuje številne konkretne ukrepe, opisuje pa tudi druga vprašanja, ki jihje treba dodatno preučiti skupaj z vlado, socialnimi partnerji in civilno družbo.
These consultations will decide the direction of future employment and social policy.
Ta posvetovanjabodo določila usmeritev prihodnje politike zaposlovanja in socialne politike.
Two priority areas of action – employment and equal opportunities for all ...
Prednostni področji delovanja – zaposlovanje in enake možnosti za vse ...
In line with the Commission's strategic objectives of promoting prosperity, solidarity and securityin Europe, the Social Agenda has two priority areas of action: (i) moving towards full employmentand (ii) promoting fairer societies by combating poverty and exclusion, by modernising social protection systems and extending equal opportunities to everyone in society.
V skladu s strateškimi cilji Komisije za pospeševanje blaginje, solidarnosti in varnosti v Evropi ima socialna agenda dve prednostni področji delovanja: (i) premik v smeri polne zaposlenosti in (ii) spodbujanje pravičnejših družbz bojem proti revščini in izključenosti, posodabljanjem sistemov socialne zaščite in zagotavljanjem enakih možnosti vsakomur v družbi.
The full list of initiativescontained in the Social Agenda can be found in the attached official document.
Celovit seznam pobud, ki jih vsebuje socialna agenda, je na voljo v priloženem uradnemdokumentu. Vključujejo naslednje primere:
They include thefollowing examples: concentrating efforts on issues that affect people's lives
... usmeritev prizadevanj v zadeve, ki vplivajo na življenja ljudi
Stagnating job creation and persistent unemployment in Europe are posing social problems andhampering economic growth.
Mrtvilo pri ustvarjanju delovnih mest in trdovratna brezposelnost v Evropi povzročata socialne probleme inovirata gospodarsko rast.
This is why refocusing the European Employment Strategy is atthe core of the new Lisbon strategy. Following analysis by a high level group led by former Dutch Prime Minister Wim Kok, the new EES will be geared towards four key priorities: increasingthe adaptability of workers and enterprises; attracting more people to enter, and remain in, the workforce; investing more, and more effectively, in workers; and ensuring the real implementation of reforms through better governance.
Zato je bistvo nove lizbonske strategije v ponovni usmeritvi evropske strategijezaposlovanja.Po analizi, ki jo je opravila skupina na visoki ravni pod vodstvom bivšega nizozemskega ministrskega predsednika Wima Koka, bo nova evropska strategija zaposlovanja usmerjena v štiri ključne prednostne naloge: povečati prilagodljivost delavcev in podjetij; pritegniti več ljudi, da vstopijo na trg delovne sile in nav njem ostanejo; več in učinkoviteje vlagati v delavce ter zagotoviti resnično izvedbo reform z boljšim upravljanjem.
European Social Fund(ESF) is set to become more streamlined andtargeted in the next programming period from 2007 to 2013.
Da bi se Evropski socialni sklad(ESS) bolje prilagodil strategiji zaposlovanja, mora v naslednjem programskem obdobju od 2007 do 2013 postati bolj usklajen in usmerjen.
It willfocus on the least developed regions and other areas affected byeconomic and social change, to deliver employment and socialcohesion where the ESF's added value is highest.
Osredotočen bo na najmanj razvite regije indruga področja, ki so jih prizadele gospodarske in socialne spremembe, da bidosegel zaposlovanje in socialno kohezijo, kjer je njegova dodana vrednostnajvišja.
Barriers for labour mobility still hinder the development of a
Ovire za mobilnost delovne sile še vedno zadržujejo razvoj evropskega trga delovne sile.
European labour market.
Nujno jih je odstraniti.
This is why the Commission will issue a proposalto enable workers to switch occupational pension schemes whenthey move within or between Member States. 2006 will become ayear of action for workers' mobility in Europe.
Zato bo Komisijaizdala predlog, da bi delavcem omogočila zamenjavo poklicnih pokojninskih programov, kadar se premikajo v državah članicah oziroma med njimi.Leto 2006 bo leto akcije za mobilnost delavcev v Evropi.