natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Above this level the decision is taken by the ministry. Belgium (BE nl): Although levels of autonomy are equivalent in all 3 sectors (community public schools, public grantaided schools and private grantaided schools), the technical mechanism for public funding between community education and communal and privately subsidised education differs.
Belgija (BE nl): Čeprav imajo šole v vseh treh sektorjih enako stopnjo avtonomije (javne šole skupnosti, javne in zasebne šole, ki se financirajo iz javnih sredstev), se razlikujejo mehanizmi javnega financiranja med tremi sistemi: sistemom izobraževanja, ki ga organizirajo skupnosti, sistemom, ki ga organizirajo komune, in sistemom v zasebnem izobraževanju.
Community education is financed (prepaid) while communal and privately subsidised education is subsidised (paid after service delivery).
Izobraževanje v skupnosti je financirano (plačano vnaprej), medtem ko druga dva sistema dobivata subvencije (plačano po opravljeni storitvi).
Chapter 2: Levels of School Autonomy and Types of School Decision-Making
Drugo poglavje: Stopnješolske avtonomijein vrste odločanja
Bulgaria: Schools have autonomy for some operating expenditure.
Belgija (BE nl): Čeprav imajo šole v vseh treh sektorjih enako stopnjo avtonomije (javne šole skupnosti, javne in zasebne šole, ki se financirajo iz javnih sredstev), se razlikujejo mehanizmi javnega financiranja med tremi sistemi: sistemom izobraževanja, ki ga organizirajo skupnosti, sistemom, ki ga organizirajo komune, in sistemom v zasebnem izobraževanju.
Ireland: No autonomy at ISCED 1.
Bolgarija: Šole uživajo avtonomijo pri določeni vrsti investicijskih stroškov.
Greece: Schools may be fully autonomous for some operating expenditure.
Irska: Primarne šole niso avtonomne.Grčija: Šole so pri nekaterih investicijskih stroških lahko popolnoma avtonomne.
Spain: Capital expenditure: schools propose expenditure but the education authority approves and provides finances (local authorities for primary education and the Autonomous Community for secondary schools).
Španija: Ko gre za investicijske stroške, šole lahko oblikujejo predlog, višji organ upravljanja (lokalna oblast za osnovno izobraževanje in avtonomna skupnost za srednje šole) pa ga mora potrditi in šoli dodeliti sredstva.
Schools are free to make their own decisions regarding the acquisition of computer equipment, but Autonomous Communities usually design the whole network facilities and provide the most important part of the equipment.
Šole imajo proste roke pri odločitvah o nakupu računalniške opreme, vendar je bolj običajno, da avtonomne skupnosti izdelajo načrt za vso mrežo šol in organizirajo skupen nakup najpomembnejšega dela opreme.
France: Refers to non-salary expenditure.
Francija: Informacija se nanaša na stroške, ki niso vezani na plače.
Secondary schools (ISCED 2) do not have autonomy with regard to expenditure on salaries.
Nižje srednje šole niso avtonomne pri izplačevanju plač, primarne šole pa pri porabi javnih sredstev.
Primary schools (ISCED1) have no autonomy with respect to use of public funds.
Latvija: Šole uživajo popolno avtonomijo pri porabi javnih sredstev iz proračuna s soglasjem organa, ki jih financira.
Latvia: Schools have full autonomy in the use of public funds in their budget as approved by their founding body.
Luksemburg: Šole na primarni stopnji nimajo avtonomije.Madžarska: Šole se ne sme ukvarjati s plačevanjem investicijskih stroškov.
Acquisitions can be financed from the annual budget from the maintaining body.
Namembnost sredstev mora biti vnaprej določena, znesek pa načrtovan v proračunu.
The purpose has to be declared and the amount has to be separated within the budget.
Načrtovanje nakupov v proračunskem letu je naloga ravnatelja, nakupe pa odobri organ, ki šolo vzdržuje.
Planning yearly acquisition is a task of the school head; and approved by the maintainer.
Nizozemska: Vsaka šola ima svojo zunanjo upravo (bevoegd gezag), ki je lahko odgovorna za eno šolo (eenpitters) ali več šol (npr. Ons Middelbaar Onderwijs v provinci Brabant).
It has responsibility in all cases but it can delegate the power of decision to the school management or the school head.
V vseh primerih so pristojnosti financiranja na upravi, vendar jih lahko prenese na šolska vodstva oziroma na ravnatelja šole.
This delegation should be entered in the management statute.
Prenos pristojnosti mora biti urejen v statutu uprave.
Formally the competent authority is responsible for everything and it is not possible to indicate which tasks are delegated or not in practice. Austria: Refers to the Hauptschule and ISCED 1.
Formalno je uprava vedno odgovorna za vse. Ni mogoče navesti, katere naloge se v praksi prenaša na šole in katerih ne, ker je to med primeri različno.Avstrija: Informacija se nanaša na Hauptschule in na primarno izobraževanje.
Acquisition of computer equipment – the Allgemein bildende höhere Schule (AHS) takes decisions which are passed to the higher authority for approval.
Nakup računalniške opreme – Allgemein bildende höhere Schule (AHS) sprejme odločitve o nakupih, ki jih nato pošlje višjim oblastem v potrditev.
Slovenia: Capital expenditure: investment is approved by the founding-municipality and/or the public financing body (ministry of education, ministry of finance).
Slovenija: Investicije odobri občina ustanoviteljica šole in/ali upravni organ, ki investicijo plača (ministrstvo za šolstvo, ministrstvo za finance).
Autonomy depends on the source of the finance (the state, the municipality or the school).
Pri nakupih je stopnja avtonomije šole odvisna od virov sredstev (država, občina ali šola).
Acquisition of computer equipment: the decision is the school’s but may involve the use of central public funds in which case the school is not autonomous.
Za nakup računalniške opreme se načelno odloči šola, vendar so večji nakupi lahko organizirani na ravni države; v tem primeru šola pri izbiri konkretne opreme ali dobavitelja ni avtonomna.
Slovakia: The school can decide on some capital expenditure with the approval of the higher authority.
Slovaška: Šola lahko odloča o nekaterih vrstah investicijskih stroškov s soglasjem višje oblasti.
Sweden: Local authorities must follow national guidelines and therefore have to delegate at least a certain amount of decisionmaking powers to schools.
Švedska: Lokalne oblasti morajo upoštevati nacionalne smernice, s katerimi spodbujajo avtonomijo šol, zato morajo na šole prenesti vsaj del odločanja.
United Kingdom (ENG/WLS): Acquisition of computer equipment: schools and local authorities receive funding for ICT through a number of different grants.
Združeno kraljestvo (ENG/WLS): Za nakup računalniške opreme dobijo šole in lokalne oblasti sredstva v obliki različnih subvencij.
Schools are advised by their local authority and by Becta, the government agency supporting ICT in schools, but are not bound by this advice.
Lokalne šolske oblasti in državna agencija za podporo informacijskokomunikacijske tehnologije v šolah Becta šolam svetujejo, vendar šole niso dolžne upoštevati njihovih nasvetov.
United Kingdom (NIR): Acquisition of computer equipment: all schools receive a core managed service but are free to make additional investments in ICT from their budget.
Združeno kraljestvo (NIR): Za nakup osnovne računalniške opreme za vse šole skrbi skupna nabavna služba, vendar lahko šole v tovrstno opremo vlagajo še dodatno iz svojega proračuna.
Iceland: Schools have autonomy within established guidelines with respect to some operating expenses and purchase of computer equipment. Liechtenstein: At ISCED level 1 powers there is either delegation or no autonomy.
Islandija: Veljajo skupna pravila, po katerih so šole pri nekaterih stroških za svoje delovanje in pri nakupu računalniške opreme avtonomne.Lihtenštajn: Na primarne šole se lahko prenesejo pooblastila ali pa šola v finančnem poslovanju nima avtonomije. Oboje je možno.
Norway: Purchase of computer equipment: delegation may result in schools taking decisions after approval by the higher authority.
Norveška: Šole lahko same sprejemajo odločitve o nakupu računalniške opreme, če za to dobijo pooblastilo višjih oblasti in če te z načrtom nakupa soglašajo.
Overall, there is autonomy (although limited) to decide on operating expenditure in the majority of countries.
Na splošno velja, da imajo šole v večini držav vsaj delno avtonomijo pri odločanju o stroških za svoje delovanje.
Such autonomy is less pronounced for the acquisition of computer equipment.
Manj izrazita je avtonomija pri nakupu računalniške opreme.
In this area, schools in Bulgaria, Greece, France (ISCED 1), Cyprus, Austria (Hauptschule and ISCED 1), Portugal, Romania and in Liechtenstein have no control over decisions. In all other countries, schools have a certain degree of autonomy.
Šole v Bolgariji, Grčiji, Franciji (primarne šole), na Cipru, v Avstriji (primarne šole in tudi Hauptschule), na Portugalskem, v Romuniji in Lihtenštajnu nimajo nobene besede pri odločanju.
Purchases are made at school level without outside interference in Belgium, Czech Republic, Estonia, Latvia, Luxembourg (ISCED 2), Hungary, Slovakia, Sweden and Iceland.
Šole v Belgiji, na Češkem, v Estoniji, Latviji, Luksemburgu (nižje sekundarne šole) ter na Madžarskem, Slovaškem, Švedskem in Islandiji pa so samostojne pri nakupovanju.
In the United Kingdom (England and Wales), there are some specific centrally funded measures for information and communication technology (ICT) while in Northern Ireland, all schools are provided with a core, managed service.
V Združenem kraljestvu (Anglija in Wales) veljajo tudi posebni centralno organizirani postopki za financiranje informacijskokomunikacijske tehnologije, medtem ko za nakup osnovne opreme za vse šole na Severnem Irskem skrbi ustrezna nabavna služba.
Similarly, schools in Belgium benefit from regional funding for information and communication technology but, as in Bulgaria and the United Kingdom (England, Wales and Northern Ireland) schools are free to make additional investments from their own budgets.
Podobno financirajo iz regionalnih sredstev nakup IKT-opreme za šole v Belgiji, vendar imajo šole tako kot v Bolgariji in Združenem kraljestvu (Anglija, Wales in Severna Irska) proste roke, da vlagajo dodatna sredstva iz lastnega proračuna.
In Spain, the core ICT equipment of schools is normally provided by the Autonomous Communities, although schools are free to independently acquire extra ICT equipment using their own budget.
Šole v Španiji navadno dobijo osnovno IKT-opremo od avtonomnih skupnosti, lahko pa neodvisno iz lastnega proračuna nakupijo dodatno opremo.Šole so pri nakupu računalniške opreme omejene v Nemčiji, Franciji (nižje sekundarne šole), na Malti in Poljskem.
Autonomy in the acquisition of computer equipment is limited in Germany, France (ISCED 2), Malta and Poland.
Pridobiti morajo soglasje višjih oblasti ali se odločati med vnaprej danimi možnostmi.
In some countries where there is full autonomy in ICT, some constraints may exist.
V nekaterih državah, kjer so šole na splošno avtonomne pri nakupu informacijskokomunikacijske tehnologije, lahko vendarle veljajo nekatere omejitve.
Therefore, in Ireland (ISCED 2), Italy and in Slovenia, schools must conform to general education guidelines.
Tako morajo na Irskem (nižje sekundarne šole), v Italiji in Sloveniji šole sprejemati odločitve v skladu s splošnimi programskimi navodili.
In Slovenia, schools take the decision to purchase but there may be restrictions if it involves funding from central government. In Lithuania and the United Kingdom (Scotland), schools take decisions after first consulting their higher authority.
V Sloveniji se šole lahko same odločajo za nakup, vendar pa so možne omejitve, kadar se nakup organizira in financira centralno.Tudi v Litvi in Združenem kraljestvu (Škotska) se šole same odločajo, vendar po posvetovanju z višjimi šolskimi oblastmi.
In Lithuania, the purchase of computer equipment may be made through a national scheme or a local government scheme, in both cases schools are obliged to consult before taking their decisions.
V Litvi se nakup računalniške opreme izvaja po programih države ali lokalnih oblasti, v obeh primerih pa so se šole dolžne pred sprejetjem odločitev posvetovati.
In the Czech Republic, a national scheme was applied from 2001 to 2006 but now schools are autonomous in this area.
Na Češkem so imeli nacionalni program računalniškega opremljanja šol v letih od 2001 do 2006, zdaj pa so šole na tem področju avtonomne.
Raising and using privatefunds
Pridobivanje in razporejanje sredstev iz zasebnih virov
Schools in Belgium (Flemish Community and grantaided sector of the French and German-speaking Communities) and Italy are autonomous with respect to the raising and use of private funds in the three areas in question (donations, letting income and loans).
Šole v Belgiji (amska skupnost in subvencionirani sektor francosko in nemško govoreče skupnosti) in Italiji so pri pridobivanju in razporejanju sredstev iz zasebnih virov avtonomne, in sicer na treh področjih: donacije, prihodki od najemnin in posojila.
Ireland (ISCED 2) and the United Kingdom (England, Wales and Northern Ireland) have a similar model except with regard to loans.
Irska (nižje sekundarne šole) in Združeno kraljestvo (Anglija, Wales in Severna Irska) imata podobno ureditev, razen pri posojilih.
At the other end of the spectrum, raising and using private funds is not allowed in Iceland.
Pridobivanje in razporejanje sredstev iz zasebnih virov ni dovoljeno na Islandiji.
In six other countries (Germany, Greece, Ireland (ISCED 1), France (ISCED 1), Cyprus and Luxembourg), autonomy is not granted in this area. Denmark has a similar approach; schools have the power to raise funds (donations and sponsorship) and the letting of premises but have no autonomy when spending them.
V šestih drugih državah avtonomije na tem področju ni (Nemčija, Grčija, primarne šole na Irskem in v Franciji, Ciper in Luksemburg).Tudi Danska ima podoben pristop: šole imajo pravico do pridobivanja denarja iz donacij in sponzorstev, tudi svoje prostore smejo oddajati, vendar niso avtonomne pri razporejanju teh sredstev.
In Finland, some municipalities delegate to schools the power to raise private funds but still control their spending, whereas in other municipalities schools have no autonomy in this matter.
Na Finskem nekatere občine dajo šolam pravico do pridobivanja zasebnih sredstev, vendar obdržijo nadzor nad razporejanjem tega denarja, v drugih občinah pa šole pri tem nimajo nikakršne avtonomije.
However, as is the case in Sweden and Lichtenstein, private funding exists but is negligible.
Na Švedskem in v Lihtenštajnu so sicer ugotovili nekaj primerov pridobivanja sredstev iz zasebnih virov, vendar je to zanemarljivo.
In Poland, schools must have the approval of their higher authority when accepting donations and sponsorship and when hiring out their premises.
Na Poljskem morajo imeti šole soglasje višjih oblasti, da lahko sprejemajo donacije in sponzorstva, ter pri oddajanju svojih prostorov.
Funds raised in this way can only be spent on furnishings or employing nonteaching staff.
Tako zbrana sredstva se lahko porabijo samo za opremo in zaposlovanje nepedagoškega osebja.
In all other countries, the degree of school autonomy differs between the raising of private funds (donations and sponsorship, income from the letting of school premises and loans) and its spending.
V vseh drugih državah so pri pridobivanju in razporejanju sredstev iz zasebnih virov (donacije in sponzorstvo, dohodki od oddajanja šolskih prostorov in posojila) in pri njihovi porabi med šolami velike razlike v stopnji avtonomije.
Schools are generally fairly autonomous in the raising of funds from donations.
Šole so večinoma precej avtonomne, ko gre za zbiranje sredstev iz donacij.
In Spain, schools cannot get extra resources deriving from the activities carried out by parents’ and students’ associations to fulfil their aims and the use of such funds is subject to regulation.
Šole v Španiji za uresničevanje svojega osnovnega programa ne morejo pridobiti dodatnih sredstev izplačil staršev ali študentske zveze; razporejanje teh sredstev je regulirano.
Finally, in this group of countries, the financing of schools by means of loans is usually the prerogative of central authorities: only schools in Slovenia may take out loans with the approval of higher authorities.
Najemanje posojil za financiranje šol je po navadi pravica države. Šole v Sloveniji lahko za nekatere namene najamejo posojilo s soglasjem višjih oblasti.
In the Netherlands, delegation from the competent authority (bevoegd gezag) regarding loans is formally possible but is most likely to remain in the domain of the competent authority.
Na Nizozemskem pristojni organ formalno lahko dovoli šoli, da najame posojilo, vendar je bolj verjetno, da to pravico ohrani zase.
The letting of premises for the provision of services to the community may be a source of additional funding for schools but is subject to greater control that the raising of other funds by other means such as donations and sponsorship.
Oddajanje prostorov za druge dejavnosti je sicer lahko dodaten vir sredstev za šole, vendar se bolj nadzoruje kot pridobivanje sredstev iz drugih virov, na primer donacij ali sponzorstva.
In Luxembourg, this option does not exist and therefore schools are not autonomous.
V Luksemburgu te možnosti ni, zato šole na tem področju niso avtonomne.
In the Netherlands, the situation varies from one school to another depending on the responsibilities delegated by the competent authority (bevoegd gezag).
Na Nizozemskem je različno od šole do šole, glede na to, ali jim pristojni organi to dovolijo.
Schools in Belgium, the Czech Republic, Estonia, France (ISCED 2), Latvia, Portugal, Slovenia, Slovakia, Sweden and Norway are fully (or nearly) autonomous in this area.
Šole v Belgiji, na Češkem, v Estoniji, Franciji (nižje sekundarne šole), Latviji, na Portugalskem, v Sloveniji, na Slovaškem, Švedskem in Norveškem imajo glede tega popolno ali skoraj popolno avtonomijo.
Schools act after non-binding consultation in Lithuania and Malta.
V Bolgariji, Španiji, na Madžarskem, Poljskem in v Romuniji morajo šole pred tem pridobiti soglasje višjih oblasti.
In Bulgaria, Spain, Hungary, Poland and Romania, they have to get the approval of the higher authorities before making their premises available.
V Združenem kraljestvu upravljajo šole, ki so bile zgrajene v javno-zasebnem partnerstvu, zunanji organi, ki
Chapter 2: Levels of School Autonomy and Types of School Decision-Making
Drugo poglavje: Stopnješolske avtonomijein vrste odločanja se lahko odločijo, da bodo oddajali prostore v času, ko ni pouka.
In all countries except Ireland, France and Austria, the situation is identical at ISCED levels 1 and 2. In Austria, only the Allgemein bildende höhere Schule (AHS) are autonomous.
V vseh državah, razen na Irskem, v Franciji in Avstriji, je enako na primarni in nižji sekundarni stopnji. V Avstriji so glede tega avtonomne samo Allgemein bildende höhere Schule.
Having autonomy in the raising of funds does not necessarily mean that schools have autonomy in spending them.
Če so šole avtonomne pri pridobivanju sredstev, to še ne pomeni, da imajo avtonomijo tudi pri porabi teh sredstev.
Therefore, schools may be quite free to raise funds (except loans) whilst being constrained in their use as, for example, in Malta where schools do not have autonomy in how to spend this money.
Tako imajo lahko šole popolnoma proste roke pri pridobivanju sredstev (razen iz posojil), obenem pa so omejene pri razporejanju teh sredstev.
In Estonia and Spain, only the purchase of movable goods is at the discretion of schools.
Tako je na Malti, kjer šole nimajo avtonomije, ko gre za porabo teh sredstev.
The situation is fairly similar in Hungary and Slovakia, although schools have to get the approval of the higher authority, or in the Czech Republic, where the use is set by the donator/sponsor.
V Estoniji in Španiji so šole avtonomne samo pri nakupu premičnin. Podobno je na Madžarskem in Slovaškem, čeprav morajo tam šole pridobiti soglasje višje oblasti, ali na Češkem, kjer namensko porabo določi darovalec/sponzor.
In Belgium (French and German-speaking Communities for schools directly responsible to the minister), auxiliary staff, administrative and maintenance staff cannot be employed using private funds; the sole exception relates to staff engaged in certain additional supervisory activities, for example, before and after lessons.
V Belgiji (velja za šole v francosko in nemško govoreči skupnosti, ki so neposredno odgovorne ministru) ni mogoče zaposliti pomožnega, pisarniškega in vzdrževalnega osebja ter ga plačati iz zasebnih sredstev; edina izjema je osebje za jutranje in popoldansko varstvo učencev.
In the Netherlands, delegation from the competent authority (bevoegd gezag) regarding the acquisition of immovables is formally possible but, usually remains in the domain of the competent authority.
Na Nizozemskem pristojni organ formalno lahko da šoli pravico do nakupa nepremičnin, vendar tega običajno ne stori.
In Lithuania, Portugal and the United Kingdom (Scotland), schools may decide to use private funds for the purchase of movable goods and the employment of nonteaching staff.
V Litvi, na Portugalskem in v Združenem kraljestvu (Škotska) se šole lahko odločijo, da bodo sredstva iz zasebnih virov porabile za nakup opreme in plače nepedagoškega osebja.
In Romania, this applies to the purchase of immovables and movables.
V Romuniji jih lahko porabijo za opremo ali za nepremičnine.
Broader still is the autonomy given to schools in Latvia where they have full autonomy as regards both the purchase of assets (immovables and movables) and the employment of teaching staff.
Še širšo avtonomijo pa imajo šole v Latviji, kjer uživajo popolno avtonomijo tako pri nakupu nepremičnin in opreme kot tudi pri zaposlovanju pedagoškega osebja.
Figure 2.2: Autonomy of schools with regard to fund-raising and the use of private funds, ISCED 1 and 2, 2006/07
Slika 2.2: Avtonomija šol pri pridobivanju in razporejanju sredstev iz zasebnih virov, ISCED 1 in 2, 2006/07
Funding (seeking donations and sponsorship)
Pridobivanje sredstev(donacij in sponzorstev)
Letting of school premises for out-of-hours activities
Oddajanje šolskih prostorovza dejavnosti v času, ko ni pouka
Loans immovables
Posojila nepremičnin
Use of private funds to acquire: movables teaching staff
Poraba sredstevza nakup: premičnin pedagoškega osebja
Use of private funds to employ: nonteaching staff
Poraba sredstevza plače: nepedagoškega osebja
Belgium (BE fr, BE de): (a) refers to schools for which the Community is directly responsible and a minister is the responsible authority; and (b) refers to schools of the public and private grantaided sector. In the grantaided sector the responsible authority is deemed to be the school-based management body.
Belgija (BE fr, BE de): (a) informacija se nanaša na šole, za katere je neposredno odgovorna skupnost, minister pa je pristojni oblastni organ; (b) informacija se nanaša na javne in zasebne šole v subvencioniranem sektorju, v katerem je odgovoren organ upravljanja na ravni šole.
France: Use of private funds to acquire immovable or movable goods – only schools which have technology classes or a modified general/vocational strand (SEGPA) may receive funds from private enterprises under the auspices of the apprenticeship tax.
Francija: Razporejanje zasebnih sredstev za nakup nepremičnin in opreme velja samo za šole, ki imajo oddelke s tehnološkimi programi ali s splošnim oziroma poklicnim programom (SEGPA), prilagojenim za vajence – te lahko po predpisi o davku za vajence pridobivajo sredstva tudi od zasebnikov in podjetij.
Netherlands: Every school has its competent authority (bevoegd gezag) which may be responsible for one school (in the vernacular generally referred to as eenpitters) or many schools (e.g. Ons Middelbaar Onderwijs in the province of Brabant).
Nizozemska: Vsaka šola ima svojo zunanjo upravo (bevoegd gezag), ki je lahko odgovorna za eno šolo (eenpitters) ali več šol (npr. Ons Middelbaar Onderwijs v provinci Brabant).