natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Climate change will increase regional differences in Europe’s natural resources.
Podnebne spremembe bodo povečale regionalne razlike med naravnimi viri v Evropi.
EU agriculture is affected too – key climate change concerns While some of the projected impacts could be beneficial for farming in certain European regions, mostly northern areas (for instance lengthening of the growing season and improvements in crop yields due to warmer conditions), most impacts are likely to be adverse, lead to economic losses, and occur in regions already under pressure due to socio-economic and other environmental factors, such as water scarcity.
Tudi kmetijstvo Evropske unije je prizadeto – glavne skrbi glede podnebnih sprememb Medtem ko utegnejo biti nekateri predvideni vplivi ugodni za kmetovanje v določenih evropskih regijah, predvsem v severnih pokrajinah (npr. podaljševanje rastne sezone in povečanje donosa zaradi toplejših pogojev), bo večina vplivov najverjetneje neugodnih. Privedli bodo do gospodarskih izgub in se pojavljali v regijah, ki so že ogrožene zaradi družbenogospodarskih in drugih okoljskih dejavnikov, kot je pomanjkanje vode.
The impact of some changes in weather conditions can already be seen on the ground.
Vplive nekaterih sprememb vremenskih razmer lahko že vidimo na zemeljskih tleh.
Numerous effects are already observed: advances in tree flowering periods, lengthening of the vine growing season, and changes in other natural plant cycles.
Številni učinki so že opazni: zgodnejša obdobja cvetenja dreves, podaljšanje vinogradniške sezone in spremembe v drugih naravnih rastlinskih ciklih.
Changes in the calendar of farm operations (sowing, harvesting etc) suggest that farmers are already adapting to new climate conditions.
Spremembe na koledarju kmečkih opravil (glede sejanja, spravila pridelka itn.) kažejo na to, da se kmetje že prilagajajo novim podnebnim razmeram.
There are significant regional variations in the expected climatic conditions but, over the 21st Century, predicted impacts can be summarised as milder and wetter winters, hotter and drier summers, and more frequent and intense weather events.
Glede pričakovanih podnebnih pogojev obstajajo pomembne razlike med regijami, vendar lahko povzamemo, da so za 21. stoletje napovedani vplivi, kot so milejše in bolj mokre zime, bolj vroča in bolj suha poletja ter pogostejši in intenzivnejši vremenski pojavi.
The most severe consequences of changes in weather variables may not be felt until 2050 but significant adverse impacts are expected earlier from extreme weather events, such as more frequent and prolonged heat waves, droughts and floods.
Najresnejših posledic vremenskih sprememb morda ne bomo čutili do leta 2050, toda precejšnje negativne učinke zaradi ekstremnih vremenskih pojavov, kot so pogostejši in daljši vročinski valovi, suše in poplave, lahko pričakujemo že prej.
Figure 7: Projected impacts from climate change in different EU regions
Zemljevid 7: Predvideni vplivi podnebnih sprememb v različnih regijah Evropske unije
Specific risks faced by agriculture Most of the impacts of climate change on agriculture come through water.
Določena tveganja, s katerimi se sooča kmetijstvo Večino vplivov podnebnih sprememb na kmetijstvo s seboj prinese voda.
Water shortages will have a major impact on agricultural production and European landscapes.
Pomanjkanje vode bo imelo velik vpliv na kmetijsko proizvodnjo in evropske krajine.
Many areas, notably in southern EU countries, have practised irrigation for hundreds of years as part of their farming tradition – they will need to review irrigation techniques.
Veliko področij, predvsem v južnih državah Evropske unije, se je stoletja posluževalo namakanja kot dela svoje kmetijske tradicije – in zdaj bodo te namakalne tehnike morale znova preučiti.
Agriculture must also improve its water use efficiency and reduce water losses.
Prav tako mora kmetijstvo izboljšati učinkovitost izrabe vode in zmanjšati njeno izgubo.
sea/lake levelsstorms, floodshotter and drier summersgrowing seasonscrop potentialpests permafrost thaw winter rainfall (floods)sea levelshotter and drier summerscrop yields, range
nivoji gladine morja/jezeranevihte, poplavebolj vroča in sušna poletjarastne sezonepotencial pridelkaškodljivcitaljenje permafrosta zimske deževne padavine (poplave)nivoji gladine morjabolj vroča in sušna poletjapridelava pridelkov, obseg
Effects of climate change
Učinki podnebnih sprememb
Likelihood Virtuaily certain (over 99%) %) winter rainfall (floods)summer rainfalldrought riskssoil erosion riskgrowing season lengthcrop yields and range
Verjetnost Zagotovo (Več kot 99 %)
Phenomenon Warmer days less cold days/nights More warm spells and heatwaves
Pojav Toplejši dnevi. Manj hladni dnevi/noči Več vročih obdobij in vročinskih valov
Very likely (over 90%) %) temperatureannual rainfall, water availabilitydrought risk,heat stresscrop yieldssuitable crops
Zelo verjetno (Več kot 90 %) zimske deževne padavine (poplave)poletne deževne padavine nevarnost suše nevarnost erozije prstidolžina rastne sezonepridelava pridelkov, obseg temperatura letne deževne padavine, razpoložljivost vode nevarnost suše, vročinapridelek ustrezna pridelovalna območja
Likely (over 66%) %)
Verjetno (Več kot 66 %)
More heavy rain events More areas hit by drought More intense tropical cyclones More extreme sea levels (not tsunamis)
Več močnejših deževij Več območij, prizadetih s sušo Močnejsi tropski cikloni Pogostejša ekstremna višina morske gladine (ne cunamiji)
Source: European Commission, DG Agriculture own elaboration based on literature.
Vir: Evropska komisija, lastni izdelek generalnega direktorata za kmetijstvo na podlagi literature.
Connecting with the Tasty Bunch: ec.europa.eu/tasty-bunch
Povezava z okusnimi prijatelji: ec.europa.eu/tasty-bunch
The Tasty Bunch Campaign: Eat it, Drink it, Move it!
Kampanja Okusni prijatelji: Pojej, popij, pomigaj!
Eat it, Drink it, Move it…Visit it!
Pojej, popij, pomigaj! … Obišči!
Check the Tasty Bunch website to nd out more about the campaign and its roadshow.
Več o kampanji in turnejah v njenem okviru lahko najdete na spletni strani Okusnih prijateljev.
There will be online games and prizes to win and you’ll be learning all you need to make smart choices about the food you eat.
Vključuje tudi spletne igre in nagrade, ki jih lahko dobite, naučili pa se boste vse, kar potrebujete za pametne odločitve o hrani, ki jo jeste.
In the ‘toolbox’ section you’ll nd plenty of teaching material, tips for parents and much more.
V razdelku »Nasveti in zamisli« najdete veliko gradiva za učitelje, namige za starše in veliko več.
Read the Tasty Bunch food stories! The 14 fun characters of the campaign will show you why fruit, veg and milk are good for you.
Preberite slastne zgodbice Okusnih prijateljev! 14 zabavnih junakov kampanje vam bo pokazalo, zakaj so sadje, zelenjava in mleko dobri za vas.
Fit is fun with the Tasty Bunch!
Z okusnimi prijatelji je fino biti fit!
Launched on 28 September 2009 by Mariann Fischer Boel, Commissioner for Agriculture and Rural Development, the Tasty Bunch Campaign’s key goal is to change children’s eating habits for the better.
Ključni cilj kampanje Okusni prijatelji, ki jo je 28. septembra 2009 sprožila Mariann Fischer Boel, komisarka za kmetijstvo in razvoj podeželja, je spremeniti prehranjevalne navade otrok na bolje.
As concerns in the European Union grow about child obesity, the campaign’s objective is to raise awareness and promote a balanced diet and a healthy lifestyle.
Ker v Evropski uniji skrb v zvezi z debelostjo otrok narašča, je cilj kampanje ozaveščanje in promoviranje uravnotežene prehrane in zdravega življenja.
Under the motto ‘Eat it, Drink it, Move it’, the campaign will take the message ’eat well, because it’s fun to be fit’ straight into primary and secondary schools around the EU.
Pod geslom “Pojej, popij, pomigaj" bo kampanja prenašala sporočilo "jejte dobro, ker je fino biti fit" naravnost v osnovne in srednje šole po EU.
Belgian tennis champion Justine Henin and 8-year old Guinness record holder Rosolino Cannio will be lending their support.
Svojo podporo bosta izkazala tudi belgijska teniška prvakinja Justine Henin in 8-letni nosilec Guinnessovega rekorda Rosolino Cannio.
In c not to er
Koledar o dne o v
Fruit and vegetables are grown in the EU throughout the whole y
V EU se skozi vse leto prideluje sadje in zelenjava. V državah s toplejšim vremenom lahk
R e m e m b d to eat eals an with warmer weather farmers can harvest earlier than in the colder regions.
Ne pozabite na re o hrano, kmetje žanjejo prej kot kmetje v hladnejših regijah.
If you skip m ds including go to a market in a Mediterranean country in June the selection of seasonal fruit and ountry at the o y d dair a variety of fo vegetables may be different from that which is available in a northern c vegetables, fruit an same time.
Če se junija odpravite na tržnic ejte različn mediteranski državi, bo izbira sezonskega sadja in zelenjave morda drugačna od ponudbe, obroke in j javo, sadjem in i .„ ki je v istem času na voljo v severni državi.
In general, however, we can say that some fruits and vegetables are typical products.„ for a certain season like strawberries for summer or broccoli in winter.
V splošnem lahko rečemo, da sta nekatero sadje vključno z zelen mlečnimi izdelk in zelenjava tipična za določeno sezono, kot so na primer jagode poleti ali brokoli pozimi.
Eating fruit ou and it's often also better for the and vegetables that are in season is healthier for y ortions of t 5 p y .„ e as environment.
Uživanje sezonskega sadja in zelenjave je bolj zdravo in j aj 5
” E ating a l o y t of fruit s an v e getable s d
”Ali s dna ana in re ava prehr
Milk and dair is go o
Zakaj ne bi popili kozarca
” d for you.„ products provide you
” Z d r mleka?„ vadba vas popeljeta na sam
.„ every day.„ hy not u thirsty? - W
”Ali s te lačni
”Healthy food and regular e top of exercise put you at ththe league.„
” Je jte različno hrano in poizkusit e vsak dan k ak nov okus.„
”Are you hungry? – Eat some fruit.„
” P oskrbite, da bo na em vašem krožniku ob vsak v e .„ obroku kaj zelenja volite
”Milk and dairy apple apricot cherry grapes kiwi lemon mandarin melon orange peach pear plum raspberry strawberry artichoke asparagus
” D o zaslonu počivati in se namesto tega odpravite
” E products are a valuable source of calcium, which is needed for normal growth and development of your bones.„ at a variety of aubergine/eggplant foods and try to t ast e a di eren t flavour every day.„ broccoli Brussels sproutcabbagecarrotcaulifl ower ome
” Po magajte ven na telovadbo ali igro s staršem pripraviti prijatelji.„ dobre jedi in združiti različne barv e zelenjave in sadja, ki gredo skupaj.„
” B e sure that s courgette/zucchini vegetables are on your plate at
Glavno obdobje pridelave Obdobje nižje ponudbe
„ each meal.
”Ali s te žejni? Z a k aj ne bi p opili k o za r c a
” G ive your scre en a r e s t an d g o out for some sp ort or play w ith yo main cultivation periodlower supply period ur f r iends i cucumberendive/chicorygreen beansleeklettucemushroomonionpeapepperpumpkinradishspinachtomato n s t ea d .„
Glavno obdobje pridelave Obdobje nižje ponudbe mle k a ? „ breskev češnja grozdje hruška jabolko jagoda kivi limona malina mandarina marelica melona pomaranča sliva artičoka beluš brokoli brstični ohrovt buča bučka cvetača čebula endivija gobe grah jajčevec korenje kumara paradižnik poper por redkev špinača zelena solatazeleni fi žolzelje
European Commission Agriculture and Rural Development ec.europa.eu/tasty-bunch
Evropska komisija Kmetijstvo in razvoj podeželja ec.europa.eu/tasty-bunch
Greening our energy supply The role of bioenergy fromforestry and agriculture
Okolju prijaznejša oskrba z energijo Vloga energije iz biomase iz gozdarstva in kmetijstva
Bioenergy comes from forestry, agriculture and organic waste.
Z drugimi besedami, rastline skladiščijo sončno energijo za nas.
We can heat our houses with wood, we can drive our cars on biofuels, and biogas from installations which use the organic component of waste (biowaste) can generate electricity and heat.
Kadar se biomasa, ki se uporabi za pridobivanje energije, nadomesti s stalno rastjo ali ponovno
Bioenergy is basically energy from biomass: as plants grow they capture sunlight plus carbon dioxide, and energy is stored in the organic matter they build.
Energija iz biomase prihaja iz gozdarstva, kmetijstva in organskih odpadkov. Svoje hiše lahko ogrevamo z lesom, avtomobile lahko vozimo na biogorivo, bioplin iz obratov, ki uporabljajo organske komponente odpadkov (biološke odpadke), pa lahko proizvaja elektriko in toploto.
In other words, plants store solar energy for us.
zasaditvijo, jo lahko štejemo za obnovljiv vir energije.
How does EU agricultural policy help in this transition?
V kakšno pomoč je kmetijska politika EU pri tem prehodu?
projects supported by EU funding (through rural development programmes):
projektov, ki jih  nancira EU (preko programov za razvoj podeželja):
• building biogas plants;
• gradnja obratov za pridobivanje bioplina;
• planting trees for short-rotation coppicing;
• sajenje dreves za hitro rastoči energetski les;
Farmers decide where they want to sell their products: on the food, feed or energy market.
Kmetje se odločajo, kje želijo prodajati svoje pridelke: na trgu živil, krme ali energije.
As the EU obligation to double the use of renewable energy by 2020 is strongly driving demand for biomass, it is very likely that the energy market will become more important.
Ker cilj EU, da bi podvojila uporabo obnovljive energije do leta 2020, znatno povečuje povpraševanje po biomasi, je zelo verjetno, da se bo povečal pomen energetskega trga.
• installing heating systems which run on straw, wood pellets or low-value timber;
• namestitev ogrevalnih sistemov, ki delujejo na slamo, lesne pelete ali nizkokakovostni les;
• establishing perennial energy grasses;
• sajenje trajnic za pridobivanje energije;
• crushing oilseeds on the farm and using pure plant oil as
• iztiskanje oljnic na kmetijah in uporaba čistega
Within EU agricultural policy, support for the production and use of bioenergy in rural areas has been strengthened: renewable energy and climate change are priorities for which the EU has substantially increased the  nancial resources available.
Znotraj kmetijske politike EU se je okrepila podpora proizvodnji in uporabi energije iz biomase na podeželskih območjih: obnovljiva energija in podnebne spremembe sta postali prednostni področji, za kateri je EU tudi občutno povečala  nančna sredstva, ki so na voljo.
fuel for farm machinery.
rastlinskega olja kot goriva za kmetijske stroje.
Support for renewable energy can take many di erent forms, ranging from investments in physical capital to those in human capital (such as training).
Podpora obnovljivi energiji ima lahko več oblik, od naložb v smislu  zičnega kapitala do tistih v smislu človeškega kapitala (kot npr. izobraževanje).
Here are some examples of relevant
Sledi nekaj primerov zadevnih
In addition, the EU encourages Member States to use more wood from forests in a sustainable manner and to make wood use more e cient.
Poleg tega pa EU spodbuja države članice, naj uporabljajo več lesa iz gozdov na trajnosten način in poskrbijo za učinkovitejšo rabo lesa.
Why is renewable energy important for our future?
Zakaj je obnovljiva energija pomembna za našo prihodnost?
• Renewable energy plays an important role in combating renewable sources to 20% by 2020.
Iz teh razlogov se je EU zavezala k povečanju svojega deleža potrošnje energije iz obnovljivih virov na 20 % do leta 2020.
This is about double the current share.
To pomeni, da bo svoj sedanji delež približno podvojila.
climate change because it helps us reduce emissions of greenhouse gases.
• Z obnovljivo energijo smo tudi manj odvisni od uvožene fosilne energije.
• Renewable energy also makes us less dependent on imported fossil energy.
• Prehod na okolju prijaznejšo energijo ustvarja nova delovna mesta in spodbuja gospodarsko rast v EU.
In many cases, biomass is best used in local energy supply and consumption systems.
Biomasa je pogosto najbolje uporabljena za lokalno oskrbo z energijo in lokalne sisteme potrošnje.
This is why the EU's renewable energy target is good news for the rural areas of the EU: it is stimulating job creation, innovation, business opportunities and prosperity in the countryside.
Zato je usmeritev EU k obnovljivi energiji dobrodošla za podeželska območja v EU: spodbuja namreč nova delovna mesta, inovacije, poslovne priložnosti in razcvet podeželja.
Why can't we do without bioenergy?
Zakaj se energiji iz biomase ne moremo odreči?
• convenient: bioenergy can cover changing seasonal
• praktična: energija iz biomase lahko zadovolji potrebe
Bioenergy is by far the most important type of renewable energy in the EU: it currently provides two thirds of all renewable energy in the EU.
Energija iz biomase je daleč najpomembnejša vrsta obnovljive energije v EU: trenutno predstavlja dve tretjini vse obnovljive energije v EU.
Bioenergy holds many advantages.It is: demand (for example, many households store wood for heating in winter); and
Energija iz biomase ima veliko prednosti, saj je: spreminjajočih se letnih časov (veliko gospodinjstev na primer skladišči les za ogrevanje pozimi); in
• competitive: the main sources of biomass for bioheat are
• konkurenčna: glavni viri biomase za okolju prijazno toploto
• ready to use: for the current car  eet, biofuels are the only alternative to fossil fuels.
• pripravljena za uporabo: za trenutna prevozna sredstva so razmeroma poceni v primerjavi z viri fosilne energije; so biogoriva edina alternativa fosilnim gorivom.
• always available: unlike solar and wind energy, bioenergy
• vedno na voljo: za razliko od sončne in vetrne energije ima energija iz biomase prednost v tem, da se jo lahko proizvaja neprestano, saj se večina surovin lahko skladišči;
This is why bioenergy will play an important role in achieving the EU's target of 20% for renewable energy usage by 2020.
Zato bo energija iz biomase igrala pomembno vlogo pri izpolnitvi cilja EU, da bi do leta 2020 povečala potrošnjo obnovljive energije na 20 %.
Is there enough biomass available?
Ali je na voljo dovolj biomase?
Yes - there are many potential sources of bioenergy which are currently underused, for example:
Da – obstajajo številni možni viri energije iz biomase, ki se jih trenutno premalo izkorišča, kot na primer:
• by their nature, the trees of European forests grow every year, and only two thirds of this growth is harvested.
• Drevesa v evropskih gozdovih naravno rastejo vsako leto, izkoriščata pa se samo dve tretjini te rasti.
• less than one tenth of the animal manure produced by European agriculture is used for generating biogas.
• Manj kot ena desetina živalskega gnoja, ki ga proizvede evropsko kmetijstvo, se uporablja za proizvajanje bioplina.
• a portion of those organic residues from forestry, agriculture or landscape management which are simply left to decay could be used for bioenergy.
• Znaten del organskih ostankov iz gozdarstva, kmetijstva ali upravljanja krajine, ki se jih preprosto pusti razkrojiti, bi lahko namesto tega uporabili za pridobivanje energije iz biomase.
• fallow agricultural land could be brought into production and trees could be planted on less productive farmland.
• Neizkoriščena kmetijska zemlja bi se lahko začela ponovno izkoriščati in na manj produktivnih kmetijskih zemljiščih bi se lahko posadila drevesa.
• farmers could either sell more traditional crops on the energy market or decide to grow dedicated energy plants, like grasses.
• Kmetje bi lahko prodajali več tradicionalnih pridelkov na energetskem trgu ali pa bi gojili rastline (npr. trave), namenjene posebej za pridobivanje energije.
In other words: the EU's forestry and agriculture sector, together with increased use of biowaste for energy, will cover most of the 20% renewable energy obligation.
Z drugimi besedami: gozdarski in kmetijski sektor EU bosta skupaj z uporabo bioloških odpadkov kot vira energije doprinesla levji delež k izpolnitvi cilja o 20-odstotni uporabi obnovljive energije.
This is a huge challenge but also a great opportunity for rural areas in Europe.
To predstavlja velik izziv, hkrati pa odlično priložnost za podeželska območja v Evropi.
Is bioenergy really sustainable?
Ali je energija iz biomase res trajnostna?
There are alarming reports about burning rainforests, destruction of wildlife habitats and unsustainably intensive farming practices – to mention just a few frequently voiced anxieties.
Obstajajo zaskrbljujoča poročila o sežiganju deževnih gozdov, uničevanju habitata prostoživečih živali in rastlin ter o netrajnostnih intenzivnih načinih kmetovanja – to pa je le nekaj izmed mnogih pogosto izraženih skrbi.
And besides such environmental concerns, many people are asking:
Ob takih okoljskih problemih se mnogo ljudi sprašuje:
• will the production of bioenergy increase food prices and thus lead to hunger?
• ali bo proizvodnja energije iz biomase zvišala cene hrane in tako povzročila lakoto?
• will growing more sugarcane (to make ethanol) force
• ali bo zaradi povečanega gojenja sladkornega trsa
Without any doubt, the increasing global demand for a range of commodities – not only energy but also food, feed and raw materials - will put pressure on virgin land and certain social groups.
Nedvomno bo povečanje svetovnega povpraševanja po celi vrsti dobrin – ne le po energiji, temveč tudi po hrani, krmi in surovinah – obremenilo do sedaj neizkoriščeno zemljo in nekatere družbene skupine.
This is why the EU requires biofuels to be sustainable.
Iz tega razloga EU prisega na trajnostna biogoriva.
The ultimate objective is to ensure that whenever biomass is used for energy in the EU with support from our Member States, this does not damage the environment, jeopardise e orts to mitigate climate change or bring about negative social e ects.
Končni cilj je zagotoviti, da bodo države članice EU lahko uporabljale biomaso za pridobivanje energije, ne da bi s tem škodovale okolju, ogrožale prizadevanja za blaženje podnebnih sprememb ali povzročale negativne družbene vplive.
more workers into poor working conditions?
(za izdelavo etanola) moralo še večje število delavcev delati pod slabimi pogoji?
• will increased demand for land force indigenous peoples to leave their homes?
• ali bodo zaradi povečane potrebe po zemljiščih morala domorodna ljudstva zapuščati svoje domove?
If used wisely, bioenergy will help us to green our energy supply.
Če jo bomo znali smotrno izkoristiti, nam bo energija iz biomase pomagala pri okolju prijaznejši oskrbi z energijo.
That's why the EU strongly supports the production and use of sustainable bioenergy.
Zaradi tega EU odločno podpira pridobivanje in potrošnjo trajnostne energije iz biomase.
Directorate General for Agricultureand Rural Development http://ec.europa.eu/agriculture/ http://bookshop.europa.eu/ © European Union, 2010
Generalni direktorat za kmetijstvo in razvoj podeželja http://ec.europa.eu/agriculture/ http://bookshop.europa.eu/ © Evropska unija, 2010
The text of this publication is for information
Besedilo te objave je samo informativno
Europe Direct is a service to help you find answers to your questions about the European Union.
Europe Direct je služba za pomoč pri iskanju odgovorov na vprašanja v zvezi z Evropsko unijo.
Freephone number (*): :
Brezplačna telefonska številka (*): :
More information on the European Union is available on the Internet (http://europa.eu).Cataloguing data can be found at the end of this publication.Luxembourg: Publications Oce of the European Union, 2010
Kataloški podatki so navedeni na koncu te publikacije.Luxembourg: Urad za publikacije Evropske unije, 2010
© European Union, 2010 Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.
© Evropska unija, 2010 Reprodukcija je dovoljena z navedbo vira.
Illustrations: Véronique Hariga - www.hariga.be Printed in Belgium PRINTED ON RECYCLED PAPER
Ilustracije: Véronique Hariga - www.hariga.be Printed in Belgium TISKANO NA RECIKLIRANEM PAPIRJU
We get most of our milk from cows, but it is also possible to use goat's milk, ewe's milk and donkey milk.
Večino mleka nam dajejo krave, čeprav imamo tudi kozje, ovčje in osličje mleko.