natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In 2004 three existing eligible linkswere enhanced and positively assessed.
Vletu2004 so bile posodobljene in pozitivno ocenjenetri obstoječe ustrezne povezave.
3.1THE CIRCULATION OF BANKNOTES ANDCOINS
OBTOK BANKOVCEV IN KOVANCEV
DEMAND FOR EURO BANKNOTES AND COINSFollowing an annual growth rate of 22% in2003, the value of euro banknotes in circulationincreased by 15.0% in 2004, from 436.1 to501.3 billion.
POVPRAŠEVANJE PO EVRO BANKOVCIH IN KOVANCIHPo 22% letni rasti v letu 2003 se je vrednostevro bankovcev v obtoku v letu 2004 povečalaza 15,0%, in sicer s 436,1 milijard EUR na 501,3 milijarde EUR.
The number of euro banknotesin circulation increased by 6.8% (comparedwith 10.1% in 2003), from 9.0 to 9.7 billion.Chart 37 shows the development of nationalbanknotes and euro banknotes in circulationin terms of value between 2000 and 2004.Chart 38 illustrates the development of thenumber of euro banknotes in circulation sincetheir introduction.
Število evro bankovcev v obtoku se je povečalo za 6,8% (v primerjaviz 10,1% v letu 2003) z 9,0 milijarde EUR na 9,7 milijarde EUR.
Overall growth in the number of 5, 10, 20and 200 banknotes in circulation has beenvery moderate since the introduction of thebanknotes in 2002, although developmentsmay vary between countries.
Graf 37 prikazuje gibanjevrednosti nacionalnih in evro bankovcev v obtoku med letoma 2000 in 2004.
Only duringseasonal peaks has a strong rise in demandbeen witnessed for the 10 and 20 banknotes,i.e. those denominations which are mainly usedfor daily cash transactions.
Graf 38prikazuje gibanje števila evro bankovcev v obtoku od njihove uvedbe naprej.
In the case of the50 banknote, both fairly high growth andseasonal fluctuations have been recorded.
v glavnem uporabljajo za dnevne gotovinsketransakcije, se je močno povenčalo samo vsezonskih konicah.
Bycontrast, the circulation of the 5 and 100banknotes has shown only moderate seasonalvariation, while that of the 200 and 500banknotes has followed no seasonal pattern atall.
Pri bankovcih za 50 EUR sobili ugotovljeni relativno visoka rast insezonska nihanja.
It is clear that demand for transactionpurposes within the euro area alone does notexplain the lasting upward trend in demand forthese denominations, but that other factorsmust also play a role.
Nasprotno pa obtokbankovcev za 5 in 100 EUR izkazuje le majhnasezonska odstopanja, medtem ko pri bankovcihza 200 in 500 EUR sezonskega vzorca sploh ni.Razvidno je, da samo povpraševanje zatransakcijske namene znotraj evro območja nemore razložiti trajnega navzgor obrnjenegatrenda pri povpraševanju za te apoene, temveč da pri tem igrajo vlogo tudi drugi dejavniki.
One such factor seemsto be the growing international demand foreuro banknotes.
Kot kaže, je eden takih dejavnikov naraščajoče mednarodnopovpraševanje po evro bankovcih.
Recent analyses suggestthat around 10% to 15% of the banknotesin circulation are held outside the euro area.Another factor is hoarding by the public,partially influenced by the low level of interestrates.
Nedavneanalize so pokazale, da se okrog 10 do 15%bankovcev v obtoku hrani zunaj evro območja.Obstaja še en dejavnik, in sicer da javnostkopiči gotovino, na kar delno vpliva nizka ravenobrestnih mer.
The value of banknotes in circulation has risenmore steeply than the number ever sincethe cash changeover, which reflects theparticularly strong increase in the number ofhigh-denomination banknotes in circulation.Chart 39 shows the development of eurobanknotes in circulation by denominationbetween 2002 and 2004.
Vrednost bankovcev v obtoku je rasla hitrejekakor njihovo število vse od časa zamenjavegotovine, kar odseva še posebno veliko povečanještevila bankovcev visokih apoenov v obtoku.Graf 39 prikazuje gibanje evro bankovcev v obtoku po apoenih med letoma 2002 in 2004.
The strongest increasein demand in 2004 was for the 500 banknote,at 28.4%.
Vletu 2004 se je najbolj povečalo povpraševanjepo bankovcih za 500 EUR, in sicer za 28,4%.
Demand was also very strong forthe 50 and 100 banknotes, which sawcirculation growth rates of 12.4% and 13.5%respectively.
Pravtako je bilo zelo veliko povpraševanje pobankovcih za 50 EUR in 100 EUR, s posamičnimistopnjami rasti 12,4% in 13,5%.
During 2004 the value of euro coins incirculation (i.e. the net circulation excludingstocks held by NCBs) increased by 9.1%, from14.1 billion to 15.3 billion.
Skupna rast števila bankovcev za 5, 10, 20 in200 EUR v obtoku je bila od uvedbe bankovcevleta 2002 zelo skromna, čeprav se gibanja meddržavami lahko razlikujejo.
The total number
Povpraševanje pobankovcih za 10 in 20 EUR, tj. v apoenih, ki se
Chart 37 Total value of banknotes in circulation between 2000 and 2004
Od začetkaleta 2003, ko se je obseg vrnil na začetno raven 40,4 milijarde EUR izdanih kovancev obzačetku zamenjave, se je število evro kovancevv obtoku stalno povečevalo.
Chart 38 Total number of euro banknotes in circulation between 2002 and 2004
Graf 38 Skupno število evro bankovcev v obtoku medletoma2002in2004
(billions) national banknoteseuro banknotes
(milijarde kosov) bankovci nacionalnih valutevro bankovci
Chart39 Numberofeurobanknotesincirculationbetween2002and2004
Graf39Številoevrobankovcevvobtoku medletoma2002in2004
(millions)
(v milijonih kosov)
3.2BANKNOTE COUNTERFEITING ANDCOUNTERFEIT DETERRENCE of euro coins in circulation grew by 14.8% tostand at 56.2 billion.
RAVNANJE EVROSISTEMA Z BANKOVCIOd drugega četrtletja 2002 naprej so bilidepoziti in dvigi evro bankovcev pri vseh NCB evro območja precej stabilni.
There has been a steadygrowth in the number of euro coins incirculation since the beginning of 2003, whenthe volume returned to the initial level of40.4 billion coins issued at the time of thechangeover.
Nihanja v mesečnih depozitih in dvigih so v glavnemodražala običajna sezonska odstopanja v povpraševanju po bankovcih.
BANKNOTE HANDLING BY THE EUROSYSTEMDeposits and withdrawals of euro banknoteshave been quite stable for all euro area NCBssince the second quarter of 2002.
Skupno številoponaredkov, ki so jih prejeli nacionalnianalitični centri (NAC)4v letu 2004, je bilo594.000. To predstavlja 7,8% rast v primerjaviz letom 2003, kar je bistveno manj odugotovljene stopnje rasti za leto poprej.
Fluctuationsin the monthly deposits and withdrawalsmainly reflect the usual seasonal variations inbanknote demand.
Graf 40prikazuje trend umaknjenih ponaredkov izobtoka, z vrednostmi, ki so bile vzete napolletne intervale od datuma, ko so bilibankovci uvedeni.
COUNTERFEIT EURO BANKNOTESHaving risen steadily in 2002 and much of2003, the rate of euro banknote counterfeitingis now relatively stable.
Tabela 14 prikazuje, da bankovci za 50 EURostajajo glavna tarča ponarejevalcev, vendar paso v preteklem letu prišli na dan nekateri dokazi,da organizirane kriminalne združbe zanimajobankovci za 100, 200 in 500 EUR.
From the last quarterof 2003 to the end of 2004, an average ofaround 50,000 counterfeits were recoveredfrom circulation each month, with seasonalfluctuations coinciding with those of genuinebanknotes, for example during holiday periods.The total number of counterfeits received by National Analysis Centres (NACs)4in 2004was 594,000.
NCB evro območja so v letu 2004 skupajobdelali 29,4 milijard evro bankovcev, kar jepodobno kakor leta 2003. Med januarjem indecembrom 2004 je bilo izdanih skupaj 30,4 milijard bankovcev, 29,7 milijard kosov pajih je bilo vrnjenih NCB.
This represents an increase of7.8% compared with 2003, which issubstantially lower than the growth rateobserved one year earlier.
Frekvenca vračanjabankovcev, ki se meri kot razmerje medbankovci, deponiranimi pri NCB, in številombankovcev v obtoku, je bila od leta 2002relativno stabilna in je leta 2004 znašalapribližno 3,4 krat na leto.
Chart 40 shows thetrend in counterfeits recovered from
Vletu 2004 je bilouničenih 3,8 milijarde kosov neprimernihbankovcev.
Total
Odstotek
A total of 29.4 billion euro banknotes wereprocessed by euro area NCBs in 2004, whichwas similar to the figure for 2003.
Centri, ustanovljeni v vsaki državi članici EU za začetno analizoponarejenih bankovcev na nacionalni ravni.
4Centres established in each EU Member State for the initialanalysis of counterfeit euro banknotes at the national level.
PONAREJENI EVRO BANKOVCIPo stalni rasti v letu 2002 in v večini leta 2003je stopnja ponarejanja evro bankovcev zdajrelativno stabilna.
Table 14 shows that the 50 banknote remainsthe counterfeiters’ biggest target, althoughsome evidence emerged during the year thatorganised crime is increasingly targeting the100, 200 and 500 banknotes.
Gledano v celoti, je razvidno, da številoponaredkov (594.000 v letu 2004) predstavlja ledroben delec povprečnega števila pristnihbankovcev v obtoku (8,9 milijard v letu 2004).Javnost lahko še naprej zaupa varnosti evra:ostaja dobro varovana valuta zaradi zapletenostinjegovih varnostnih značilnosti in zaradiučinkovitosti evropskih in nacionalnih organovpregona. Kljub temu pa naj bo javnost še naprejprevidna.
A smallquantity of better than average counterfeitshave been produced in these denominations.
Preizkus „otip-izgled-nagib“ skorajvedno zadostuje za zaznavo ponaredkov.
The publiccan continue to have confidence in the securityof the euro: it remains a well protectedcurrency, in terms of both the sophisticationof its security features and the effectivenessof European and national law enforcementauthorities.
dukcijske opreme in sistemov za preprečevanjeponarejanja ter še naprej podpiral centralnobančno skupino za preprečevanje ponarejanja,ki je skupna iniciativa 27 svetovnih centralnihbank.
However, the public shouldcontinue to be watchful.
IZDAJA IN PROIZVODNJA BANKOVCEV
neighbouring countries (Ukraine and Bulgaria), and similar agreements with othercountries are envisaged for the future.
PREPREČEVANJE PONAREJANJAPoleg sodelovanja z NCB, Europolom in Evropsko komisijo (še zlasti z Evropskimuradom za boj proti prevaram, OLAF) je ECB v letu 2004 z Interpolom sklenil dogovoro zaščiti evra in o boju proti ponarejanju.Nadaljnji dogovori o sodelovanju so bilisklenjeni s centralnima bankama dveh držav, ki mejita na EU (Ukrajina in Bolgarija), pravtako pa so v prihodnosti predvideni podobnidogovori še za druge države.
The Eurosystem was active in training cash-handlingprofessionals, both in the EU and beyond, inrecognising and handling counterfeit banknotes.The Counterfeit Analysis Centre at the ECB andthe NACs collaborated with the police in the fightagainst counterfeiting, and technicians from the NACs provided, upon request, legal authoritieswith expert advice and technical reports.
Evrosistem je aktivno sodeloval pri usposabljanjublagajniških uslužbencev, znotraj EU in drugod po svetu, za prepoznavanje in ravnanjes ponarejenimi bankovci. Analitični center zaponaredke pri ECB in NAC sta v boju protiponarejanju sodelovala s policijo, tehniki iz NAC pa so zakonskim organom na zahtevodajali strokovne nasvete in tehnična poročila.
Chart40 Numberofcounterfeiteurobanknotesrecoveredfromcirculationbetween2002and2004
Graf 40 Število ponarejenih evro bankovcev, umaknjenih iz obtoka medletoma 2000in 2004
(thousands)
(v tisočih)
THE EUROSYSTEM’S ROLE IN THE CASH CYCLEIn December 2004 the Governing Councilagreed on common principles and objectives inrespect of the Eurosystem’s role andresponsibilities in the cash cycle.
VLOGA EVROSISTEMA V GOTOVINSKEM CIKLUDecembra 2004 se je Svet ECB dogovoril o skupnih načelih in ciljih v povezavi z vlogoin obveznostmi Evrosistema v gotovinskemciklu.
Table 15 Allocation of euro banknote production in 2004
Tabela15 Dodelitev proizvodnje evro bankovcev v letu 2004
€5 €10 €20 €50 €100 €200 €500 Total
5 EUR 10 EUR 20 EUR 50 EUR 100 EUR 200 EUR 500 EUR Skupaj
definition of its role and responsibilitieswill contribute to the establishment of the Single Euro Payments Area (see Section 3of Chapter 3). It also provides a reliableframework for the Eurosystem’s partners in thecash cycle (i.e. the banking industry and cash-in-transit companies).
OKVIRNI MEHANIZEM ECB ZA ZAZNAVANJEPONAREDKOV IN RAZVRŠČANJE PO USTREZNOSTIPo posvetovanju z bančno industrijo in podjetjiza prevoz gotovine je ECB decembra 2004sprejel okvirni mehanizem za zaznavanjeponaredkov in razvrščanje bankovcev pokakovosti (t. i. „razvrščanje po ustreznosti“),kar opravljajo kreditne institucije in drugiblagajniški uslužbenci.
In line with the principleof decentralisation, the Governing Councildid not establish a fully harmonised systemfor euro area cash services.
Osnovni cilj tegaokvirnega mehanizma je uvedba skupne politikeza ravnanje z bankovci in njihovo obdelavo, kar opravljajo kreditne institucije ter drugiblagajniški uslužbenci, in dajanje pomočislednjim pri izpolnjevanju njihovih obveznostiv skladu s členom 6 Uredbe Sveta (ES) št. 1338/2001 o zaznavanju in umikuponarejenih evro bankovcev.
While someharmonisation and standardisation underthe guidance of the ECB is necessary, the NCBsare responsible for the implementation atthe national level, taking into account therespective national economic environment andbanking structures, the existing NCB branchnetwork and the relative share of cashpayments and/or longterm agreements.
NCB bodo taokvirni mehanizem na svojih pristojnihobmočjih uvedli najpozneje do konca leta 2006.Za prilagoditev postopkov in obstoječih naprav,ki jih uporabljajo kreditne institucije in drugiblagajniški uslužbenci, bo obstajalo 2 letnoprehodno obdobje, ki se bo končalo najpoznejeob koncu leta 2007.
Since 2002 the production of euro banknoteshas been allocated to the NCBs in accordancewith a decentralised production scenario withpooling.
PROIZVODNI DOGOVORIVletu 2004 je bilo proizvedeno skupaj 1,6 milijard bankovcev v primerjavi s 3,1 milijardo leta 2003.
Under this arrangement, each euroarea NCB is responsible for the procurement ofan allocated share of the total requirement forcertain denominations.
Tako bistvenozmanjšanje proizvodnih zahtev za leto 2004 je predvsem posledica manjših dejanskih potreb po zamenjavi glede na pričakovanja izleta 2003.
ECB FRAMEWORK FOR THE DETECTION OFCOUNTERFEITS AND FITNESS SORTINGFollowing consultations with the banking andcash-in-transit industries, in December 2004the ECB adopted a framework for the detectionof counterfeits and the sorting of banknotes byquality (known as “fitness sorting”) by creditinstitutions and other professional cashhandlers.
Smernica je bila razvita v skladu z načelomekonomije odprtega trga s svobodno konkurenco, ki nagrajuje učinkovito alokacijosredstev, in v skladu s konkurenčnim pravom EU.
The principal objectives of thisframework are to implement a common policyfor banknote handling and processing by creditinstitutions and other professional cashhandlers as well as to provide them withassistance in fulfilling their obligationsaccording to Article 6 of Council Regulation(EC) No 1338/2001 regarding the detection andwithdrawal of counterfeit euro banknotes.NCBs will implement this framework withintheir jurisdiction by the end of 2006 at thelatest.
Cilj postopka je še zlasti zagotovitienakopravno obravnavo vseh tiskarn, ki želijosodelovati na enotnem razpisnem postopku Evrosistema, in zagotoviti transparentnost innadaljnjo varno proizvodnjo evro bankovcev.Razpisna pravila, ki jih opredeljuje ta smernica,bodo veljala za vse potrebe po bankovcih Evrosistema.
There will be a two-year transitionperiod, ending no later than the end of 2007,for the adaptation of procedures and existingmachines in operation by credit institutions andother professional cashhandlers.
Tisti NCB, ki imajo lastnetiskarne, ali tisti, ki uporabljajo javne tiskarne,se lahko odločijo, da na enotnem razpisnempostopku Evrosistema ne sodelujejo in bodotako nadaljevali proizvodnjo evro bankovcev, ki so jim dodeljeni v teh tiskarnah.
The Guideline establishes asingle Eurosystem tender procedure for theproduction of euro banknotes, which will beimplemented by 1 January 2012 at the latest.The implementation of this procedure will bepreceded by a transitional period, thus allowing NCBs and the printing works ample timeto prepare for the new procedure.
Po tej ureditvi je vsak NCBevro območja odgovoren za zagotovitev njemudodeljenega deleža od skupnih potreb zadoločene apoene. Tabela 15 povzema dodelitevproizvodnje za leto 2004.
The Guideline has been developed inaccordance with the principle of an openmarket economy with free competition,favouring an efficient allocation of resources,
Ureditev za prihodnjo preskrbo z bankovci jedoločena s Smernico ECB/2004/18, ki jo je Svet ECB sprejel septembra 2004. Smernica
PRODUCTION ARRANGEMENTSA total of 1.6 billion banknotes were producedin 2004, compared with 3.1 billion in 2003.This significant reduction in the 2004production requirement was primarily due to a
BANKOVCI ZELO NIZKIH APOENOVVodziv na predloge iz različnih virov je Evrosistem pregledal potencialne pozitivne innegativne vidike uvedbe bankovcev zelo nizkih
and in line with EU competition law.
apoenov, tj. za 1 in/ali 2 EUR.
VERY LOW-DENOMINATION BANKNOTESIn response to suggestions from varioussources, the Eurosystem examined thepotential positive and negative aspects ofintroducing very lowdenomination banknotes,i.e. 1 and/or 2.
Po skrbnemrazmisleku je Svet ECB novembra 2004 odločil,da ne bo spremenil odločitve, ki jo je sprejel leta1998 o apoenih evro bankovcev in daposledično ne bo odobril izdaje bankovcev za 1 ali 2 EUR.
Having assessed all the argumentsput forward in the debate, the Governing Council concluded that, on balance, thenegative aspects of introducing very lowdenomination banknotes outweighed thepositive aspects.
Po obravnavi vseh argumentov,podanih med razpravo, je Svet ECB ugotovil,da negativni vidiki uvedbe bankovcev zelonizkih apoenov skupno gledano pretehtajopozitivne vidike.
The insufficient demand forvery lowdenomination banknotes by themajority of euro area citizens, the increasedinefficiency which their introduction wouldimply for most of the affected third parties – forinstance, the retail sector and the vendingmachine industry – and the high costs ofprinting and processing contributed inparticular to this decision.
Nezadostno povpraševanjevečine državljanov evro območja po bankovcihzelo nizkih apoenov, povečana neučinkovitost,ki bi jo za večino prizadetih tretjih strankpovzročila njihova uvedba – na primer zaprodajni sektor in industrijo prodajnihavtomatov – ter visoki stroški tiskanja inobdelave so še posebno pripomogli k tejodločitvi.
The ECB, assisted by the NCBs, collects a widerange of statistics which enable the ESCBto fulfil its tasks. The necessary statisticalinformation is collected either from thecompetent national authorities or directly fromeconomic agents.
ECB ob podpori NCB zbira obširno statistiko,ki omogoča ESCB opravljati njegove naloge.Potrebne statistične informacije se zbirajobodisi od pristojnih nacionalnih organov alineposredno od ekonomskih subjektov.
In 2004, as in previous years,the provision of statistics proceeded smoothly,while work continued on further improvingthe statistical framework and new statisticsbecame available in accordance with the ECB’smedium-term strategy for statistics.
Tako kotv prejšnjih letih tudi v letu 2004 statističnaoskrba ni bila motena, pri čemer so potekaladela za nadaljnje izboljšave statističnega okvira,obenem pa so bili na razpolago novi statističnipodatki v skladu s srednjeročno strategijo ECBza statistiko.
The ECBalso held its second conference on statistics,this time focusing on their use for monetary andeconomic policy-making.
ECB je prav tako priredil svojodrugo konferenco o statistiki, ki je bila tokratosredotočena na njeno uporabo pri oblikovanjumonetarne in ekonomske politike.
During 2004the ECB started work on further improving theoverall framework.
Vletu 2004 je ECBzačel opravljati nadaljnje izboljšave celotnegaokvira.
Owing to the long leadtimes involved in statistical projects, resultsshould be expected in the medium term.
Glede na velike časovne zamike, ki sopovezani s statističnimi projekti, se lahkorezultati pričakujejo srednjeročno.
Some outstanding issues, mainly concerningthe reliability of data, remain in the field ofgovernment finance statistics, which areessential for the implementation of the Stability and Growth Pact and the credibilityof budgetary surveillance.
Pri statistiki državnih financ ostaja še nekajnerešenih vprašanj, povezanih v glavnem z razpoložljivostjo podatkov, ki so bistvenegapomena za uveljavitev pakta za stabilnost in rast ter za verodostojnost proračunskeganadzora.
The European Commission (Eurostat), assisted by nationalstatistical institutes (NSIs) and NCBs, whereapplicable, is responsible for the provision ofthese statistics.
Za zagotovitev teh podatkov jeodgovorna Evropska komisija (Eurostat) obpomoči nacionalnih statističnih institutov (NSI)in NCB, kjer je to primerno.
The ECB makes intensive useof general economic statistics, most of whichare collected and compiled by Eurostat.
ECB ustvarjaintenzivno uporabo splošno gospodarskestatistike, ki jo večinoma zbira in sestavlja Eurostat.
Theprovision of these statistics for the euro areahas further improved in some fields, forexample as regards the timeliness of quarterly GDP data, the quality of the HICP flashestimate and the availability of short-termbusiness indicators.
Oskrba s to statistiko za evro območjese je na nekaterih področjih še izboljšala, naprimer kar zadeva pravočasnost četrtletnihpodatkov BDP, kvaliteto trenutnih ocen HICPin razpoložljivost kratkoročnih poslovnihindikatorjev.
Taking into accountthe developments in recent years, the ECBpublished its review of the requirements inthe field of general economic statistics in December 2004.
Ob upoštevanju razvoja dogodkovv zadnjih letih je ECB decembra 2004 objavilsvoj pregled potreb po splošni gospodarskistatistiki.
4.1FURTHER IMPROVEMENTS IN THESTATISTICAL FRAMEWORK FOR THE EUROAREA
NADALJNJE IZBOLJŠAVE STATISTIČNEGA OKVIRAZA EVRO OBMOČJE
An important element of the statisticalframework for the euro area is the design andcompilation of a system of quarterly nationalaccounts by institutional sector, which the Eurosystem is preparing together with Eurostatand the NSIs.
Pomemben element statističnega okvira za evroobmočje je oblika in sestava sistema četrtletnihnacionalnih računov po institucijskem sektorju,ki ga Eurosistem pripravlja skupaj z Eurostatomin NSI.
The sectors covered by thissystem of accounts are households, nonfinancial corporations, financial corporations,government and the rest of the world.
Sektorji, ki jih ta sistem računovpokriva, so gospodinjstva, nefinančne družbe,finančne družbe, država in tujina.
Thesestatistics will reveal the interrelationshipsamong these different sectors and between thefinancial and nonfinancial transactions in theeconomy.
Ta statistikabo prikazala medsebojne povezave med temisektorji in med finančnimi ter nefinančnimitransakcijami v gospodarstvu.
A sufficiently long time series ofsuch sector accounts, published soon after thereference period, makes it possible to tracemonetary policy impulses from the financialsector to the nonfinancial sectors of the euroarea and, additionally, to better analyse theimpact of economic shocks on the euro area.Such a time series will also enable a widerrange of other analyses to be carried out.Various key indicators which are essential forbusiness cycle analysis and for forecasting arealso embedded in the quarterly nationalaccounts by institutional sector.
Dovolj dolgačasovna serija takih sektorskih računov, ki boobjavljena kmalu po referenčnem obdobju, boomogočila slediti impulzom monetarne politikeiz finančnega sektorja v nefinančne sektorjeevro območja, poleg tega pa bo omogočila šeboljšo analizo vplivov gospodarskih šokov naevro območje. Taka časovna vrsta bo prav takoomogočila izvedbo številnih drugih analiz.Četrtletni nacionalni računi po institucijskemsektorju prav tako vsebujejo različne ključnekazalce, ki so potrebni za analizo poslovnegacikla in napovedovanje.
Notwithstanding significant achievementswith regard to the statistical framework thus farand the good quality of euro area statistics ingeneral, further improvements to the overallstatistical framework for the euro area remainnecessary.
Obravnava stalnegospodarske preobrazbe zahteva pristop, ki jeusmerjen v prihodnost, hkrati pa je trebazapolniti nekatere preostale statistične vrzeli, kiso jih identificirali uporabniki znotraj in zunaj