natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(c) regulation amending Regulation (EC) No 247/2006 (COM(2009) 510– C7 0255/2009 – 2009/0138(COD)), Committee on Agriculture and Rural Development, Doc A7-0054/2010 of23 March 2010.
Sveta ospremembi Uredbe (ES) št.247/2006 (COM(2009)0510 – C70255/2009 – 2009/0138(COD)), Odbor za kmetijstvo in razvoj podeželja, dok. A7-0054/2010 zdne 23. marca 2010.
(d)carrying out anin-depth study of the sugarindustryin the Azoresin order to assessits viability by taking account of the maximum quantities of sugar being imported under the SSAs,the possibility ofre-exportingrefinedsugar and/or the amount of processing aid;
boljšeravnotežje medstopnjami podpore, dodeljeneraz-ličnim področjemživinorejein pridelkov, dasezagotovi ohranitevrastlinske pridelave na Azorih; d) poglobljenoštudijostanjaindustrijesladkorja na Azorih, da se oceni njena možnost za trajnost ob upoštevanju naj-večjihkoličinsladkorja,kise uvozijovokviru posebnega režima preskrbe, možnostiza ponovniizvozrafiniranega sladkorjain/ali višine pomoči za predelavo; e) sčasoma zamenjati pomoč za rastlinsko pridelavo zenotno pomočjo na podlagištevila hektarov ornih zemljišč.
By way of example, the existing premiums forlivestock production which accountfor 80 % ofthetotal amount paidforthe Azores pro-grammein 2007 werecontinued onthesame historical basis.
Na primer, že obstoječe premijezaživinorejo,ki predstavljajo približno 80 %skupnegazneska,vletu2007izplačanegazaprogram za Azore,sose nadaljevale na pretekli osnovi.
As a result, the programme of specific measuresfor the Azores could have taken greater consideration of the risk of local farmers’ excessive dependence on milk and meat production, even ifthisdoesreflecttheislands’ climateandgeography.
Posledično bi bilo pri programu posebnihukrepovza Azore mogoče bolje upoštevati tveganje prevelike odvisnostilokalnega kmetijske-gasektorja od proizvodnje mlekain mesa,čepravta ustreza podnebnimin geografskimrazmeram na otokih.
This dependence was also notedin a recent report on the proposal for a European Parliament and Councilregulationamending Regulation(EC) No247/2006laying downspecific measures for agricultureinthe outermostregions ofthe Union11.
Ta odvisnost je bila ugotovljena tudi vnedavnem poročilu opredlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta ospremembi Uredbe(ES) št.247/2006 oposebnih ukrepih za kmetijstvo vnajbolj odda-ljenihregijah Unije11.
In the Greek programme, the economic analysis of the agricultural needs ofthe Aegeanislandsisverysuperficial.
Vgrškem programujeekonomskaanalizakmetijskih potreb egejskih otokovzelo površna.
Thereis no overallstrategyandthe programme does notspecifythe link betweenthevarious measures proposedandthe general objectives, orthe desiredimpact.
Niskupnestrategije, program pa ne določa niti povezave med različnimi predlaganimi ukrepi insplošnimicilji nitiželenega učinka.
Thislack ofstrategic vision has produced measures whose very design means they are un-likelyto be effective(see paragraph 44).
Zaraditega pomanjka-njastrateškevizijeso nastali ukrepi, prikaterihsežezaradi njihovezasnove pojavljatveganje, da ne bodo uspešni(glej odstavek 44).
COMMISSION
KOMISIJE
The Commission sent guidelines to Spain, France and Portugal.
Španiji in Portugalski sta bili enaki.
13‘Micromanagement’ in this context means management of each measure by means of Commission regulations.
13 Mikroupravljanje vtem kontekstu pomeni upravljanje vsakega ukrepa prek uredb Komisije.
Commission, withanaccumulation of disparate measures,to a more consistent programming approach.
Komisija je vistem dokumentu tudi opozorila, da reforma POSEI sloni na bistvenem načelu prehoda zmikroupravljanja13, ki ga izvaja Komisija, pri katerem nastanejo raznoliki ukrepi, na do-slednejšipristopprogramskeganačrtovanja. Državečlanice bodotakoimele večsvobode,vendartudivečjo odgovornost priugotavljanjupotrebnajboljoddaljenihregijinpripravi strategijezaodzivanje nanje.
These useful guidelines were notsentto Greece, wherethe programming procedure was carried out between October and December2006.
Tekoristnesmernice niso bile poslane Grčiji,kjerje programsko načrtovanje potekalo med oktobromin decembrom 2006.
The Commission had four monthsin whichtoapprovethe programmes.
Komisijajeimela za odobritev programov na voljo štiri mesece.
Duringthis period,regularcontacttook place between DGAgriandtheauthoritiesinthe Member States concerned.
Vtem obdobjuso potekalirednistiki med GD AGRIin pristojnimi organivzadevnih državahčlanicah.Zaraditegaje bilo vprograme uvedenih veliko spremembin njihova kakovost se jeizboljšala.
The programmes developed andimproved as are-sult ofthiscontact.
Vendarso bilespremembe,kisojih predlagale službe Komisije, omejene navidikeskladnostiin doslednosti zzakonodajoin politikami Evropske unije.
However,theamendmentssuggested by the Commission wereconfinedto matters ofcomplianceand consistency with EUlaw and policies.
Teslužbe programov niso pregledalezvidika uspešnosti, na primeraliso do-ločeniciljiinpredlaganiukrepiskladnizanalizo.Čepravje skladnost programovzzakonodajo pomembna, pa bi bilote štiri mesece mogoče bolje uporabititako, da bi Komisijatudi dejavno svetovala državam članicam ouspešnosti programov.
The Commission did not assessthe programmes’ effectiveness,i.e. whetherthe objectives set and the measures proposed were consistent with the analysisofthesituation.Althoughitisimportantthatthe programmesshouldcomply withlegislation,thefour-month periodcould have been putto better useifthe Commission had also actively advised the Member States on programme ef-fectiveness.It could,for example, have stipulated harmonised performanceindicatorsatthestart ofthe new programming phase, especiallyinterms of employment or value of agricultural production.
Nazačetkufaze novega programskega načrtovanja bi na pri-merlahko opredelila usklajene kazalnike uspešnosti,zlastiza zaposlovanjealivrednostkmetijske proizvodnje.
Suchindicators would have provided a basis for discussingthe measuresto beintroducedandforenvis-agingrecommendationsforremedial action atthe end ofthe first year, thus adding value without calling the Member States’ responsibility for the programming process into question.
Tikazalniki biji po enistranizagotovili osnovozarazpravo oukrepih,ki bodouvedeni,podrugistranipabijinakoncuprvegaleta omogočili pripravo priporočilza popravne ukrepe,kar bi pomenilo dodano vrednost, ne da bi bila hkrati postavljena pod vprašaj odgovornost državčlanicza programsko načrtovanje.
How-ever,the Commission did not disposeitself ofthe means necessary to go beyond a compliance review, especially given the internalresourcesit hadallocatedtothe management ofthe specific measures.
Vendar si Komisija ni dodelila dovolj sredstev, da biizvedla več kotle pregledskladnosti,zlasti glede nainternasredstva,ki jihje dodelila za upravljanje posebnih ukrepov.
One of the objectives of the 2006 reform was ‘encouraging par-ticipationin decision-making and speeding up the response to their specific needs’ (see Box 1). Forthisreason, a mechanism to update the programmes on an annual basis wasintroduced.
Eden od ciljevreformeizleta 2006je bil „omogočanje hitrega sprejemaukrepov,dabisesčasomazavedliposebnostiteh regij“(glejokvir1).Zatojebiluveden mehanizemzaletno posodabljanje programov.
Thefirstversion of Article 49 of Commission Regulation(EC) No793/2006of12April2006layingdowncertaindetailed rules for applying Regulation(EC) No 247/2006 stipulated that the Member States weretosubmit programmeamendments to the Commission for approval once a year.
Člen 49 Uredbe Komisije (ES) št. 793/2006 z dne 12. aprila 2006 onekaterih podrobnih pravilihzaizvajanje Uredbe(ES) št.247/2006 je vsvoji prvotni različici določal, da države članice enkrat na leto predložijo spremembe programov vodobritev Komisiji.
However, this first version did not specify a deadlinefor submitting amendments, whichcausedproblems whentheamendments were implemented atthe beginning ofthefollowing year.
Vendar vtej prvi različici ni bil določen rok za predložitev sprememb, karje povzročilo težave priizvajanju teh sprememb vzačetku naslednjega leta.
Commission Regulation (EC) No 1242/2007 amended Article 49 and setadeadline(30Septembern – 1)forsubmittingchanges concerningyear nforapproval.
ZUredbo Komisije (ES) št. 1242/2007 je bilčlen49spremenjenin uvedenje bilrok(30.september n–1)za predložitevspremembzaleto nv odobritev.
Commission Regulation(EC) No408/2009 amended Article 49 once more andset 1 August n – 1 asthe deadlineforsubmitting amendments.
ZUredbo Komisije(ES)št.408/2009je bilčlen49znovaspremenjenin kotrok za uvedbospremembje bil določen 1.avgust n–1.
Theamendmentssubmittedbythe Member States for 2008 were approved by the Commission between October 2007 and July2008dependingonthedateofsubmissionbecauseno deadline was specifiedin the regulations at the time.
Komisijajespremembe,kisojih predložile državečlaniceza leto2008, odobrila med oktobrom2007injulijem2008, odvisno od datuma predložitve,sajtakratzato ni bil predpisan nobenrok.Zaleto2009seje postopekizboljšal,kerso bile spremembe odobrenezretroaktivnim učinkom od 1.januarja 2009.
The pro-cedureimprovedfor2009becauseapproval wasbackdated to 1January 2009. However,approval was granted onseveral occasions between February and May 2009,thuscreating un-certaintyasregardsaidapplicationssubmitted betweenthe beginning of 2009 andthe date of approval.
Vendarso bile odobritvesprejete obrazličnih priložnostih medfebruarjemin majem 2009, karje med začetkomleta 2009in datumom odobritve povzročilo negotovost glede zahtevkov za pomoč.
In ordertoensurethatapproval was not granted beforethe beginning of the year concerned, the Commission set 1 Au-gustn – 1asthenewdeadlineforsubmittingamendments.
Dabiseizognilaodobritvampozačetkuzadevnegaleta,je Komisijakot novirokza predložitevsprememb uvedla1.av-gust n–1.
Althoughthe new deadline allowsthe Commission moretime to evaluate the proposed amendments and to prepare approval decisions, this entails a riskin terms of the effectiveness of the amendments proposed.
Čeprav novi rok daje Komisiji več časa za vrednotenje predlaganih spremembin pripravo sklepov oodobritvi, pomeni tveganjeza uspešnost predlaganihsprememb.
The fact is that the Member States must also submit the annualimplementation report for year n before 31July n + 1. Withthe new deadline of 1 August,the Member States have to draft the amendments while they are preparing theannualimplementationreport.
Dejansko morajo državečlanice pred 31.julijem n+1 predložititudiletno poročilooizvajanju.Zaradinovegaroka1.avgusta morajo spremembe pripraviti hkrati spripravoletnega poročila oizva-janju.
Althoughin orderforthe programmeto beeffectiveamendmentsshould be proposed on the basis of anin-depth analysis of actualimplementation, the1 August deadline meansthatlocal participants haveto proposechanges as early as May eachyear.
Spremembe bi bilo treba zaradi zagotavljanja uspešnosti programa predlagati na podlagi poglobljene analize uspešnosti izvajanja, vendar morajo zaradiroka 1. avgustalokalni udeleženci predlagatispremembe že maja vsakoleto.
Suchchanges are therefore proposed before theimplementation of the measures for the previous yearis confirmed(payments for year n may be made until 30June n + 1);thisis naturallytoo earlytoassess the effect ofthe measuresforthe current year.
Zatosespre-membe predlaga, predenje znano dejanskoizvajanje ukrepov iz prejšnjegaleta(plačila zaleto nselahkoizvrši do 30.junija n+1)in seveda prezgodaj, da bi bilo mogoče oceniti delovanje ukrepov vtekočemletu.
As in the case of the initial programme, when examining amendments the Commission emphasises compliance and consistency withthelawandcommon policiesratherthaneffectiveness aspects.
Službe Komisije pri pregledusprememb programaenakokot pri prvotnem programskem načrtovanju dajejo poudarek skla-dnostiin doslednostispravomin politikami Skupnosti, ne pa vidikom uspešnosti.
Recognisingtheimportance ofsuchan exercise,the Commissioncouldhaveaddedvaluetotheprogrammesby actively contributing toimprove their effectiveness especially taking account of the fact thatit has an overview of best prac-ticesin allthe Member States.
Čeprav se priznava, daje ta postopek pomemben, pa bi Komisija lahko dodala vrednost programom zdejavnimprispevanjemkizboljšanjunjihoveuspešnosti, zlastikerima preglednadcelotonajboljših praksvdržavah članicah.
HAVE THE MEASURES DESIGNED BY THE MEMBER STATES SINCE THE 2006 REFORM BEENIMPLEMENTED EFFECTIVELY?
SE UKREPI, KI SOJIH PO REFORMI LETA 2006 ZASNOVALE DRŽAVE ČLANICE, USPEŠNO IZVAJAJO?
Thecriteriaforansweringthisaudit question werethe exist-enceofrelevantobjectivesandeligibilitycriteriathat were sufficienttoensurethatthe measuresachievedthose objectives.
Merili za odgovor na to revizijsko vprašanje sta bili opredelitev ustreznihciljevin obstoj merilza upravičenost, ustreznihza zagotavljanje, da ukrepi dosežejote cilje.
Theexistenceofrelevantperformanceindicators was also afactor.
Še eno meriloje bil obstoj ustreznih kazalnikov uspešnosti.
In ordertoanswerthisaudit question,theauditorsanalysed theobjectivesandeligibilitycriteriaoftheselected measures and discussed theirimplementation withinter-branch organisations or producer organisationsthatrepresentalarge number of beneficiaries.In order to become better acquainted withthe waythe measures wereimplemented onthe ground, the auditors visited a non-representative number of producers.
ultrapériphériques (POSEI) et despetites îles de la mer Égée dans le cadre de la politique agricole commune“ (Vrednotenje izvedenih ukrepov vkorist najbolj oddaljenih regij (POSEI) in manjših egejskih otokov vokviru skupne kmetijske politike), družba Oréade-Brèche, november 2009, povzetek, str. 3, odstavek 3.1.
During these on-the-spot visits, the Court’s auditors examined measures which have proven to be effective, such as the structuring ofcattlefarming on Reunion oraidforthe production of mastic on theisland of Chios.
Zaodgovor natorevizijskovprašanjesorevizorjianalizirali ciljein merila za upravičenost priizbranih ukrepihterrazpra-vljali onjihovemizvajanju zmedpanožnimi organizacijami ali organizacijami proizvajalcev, ki zastopajo veliko število upravičencev.
However, other measures were subjectto various weaknesses which will be described below.
Obiskali so nereprezentativno število proizvajalcev, da bi se seznanili zizvajanjem ukrepov naterenu.
Theeffectiveness ofthese measures wasalso generallycon-firmedbytheconsultants, whoconcludedthatin16ofthe 24sectorscovered bytheirreportcompetitiveness had been improved byfinancing MLAPs14.
Nateh obiskih na kraju samem so revizorji Sodišča pregledali ukrepe,kiso seizkazaliza uspešne,kotje na primerstrukturiranježivino-rejskegasektorja na otoku Réunionali pomočza proizvodnjo mastike na otoku Chios.
THE WAY SOME MEASURES ARE DESIGNED MAKES IMPLEMENTATION LESS EFFECTIVE
ZASNOVA NEKATERIH UKREPOV OVIRA USPEŠNOST NJIHOVEGAIZVAJANJA
AID FOR
POMOČ ZA OLJČNE
THE AEGEANISLANDS
EGEJSKE OTOKE
Thesupport programmeforthe olive-oilsector providesfor aflat-rate payment of 145 euro per hectare for olive producers onthesmaller Aegeanislands,theaim beingtoretain olive grovesinareas wherethey havealways existed, oncondition that the groves should be maintainedin such a condition as to guarantee healthy production.
Program podporezasektoroljčnegaolja predvideva plačilo pavšalne pomoči vvišini 145 EUR na hektar pridelovalcem oljk na manjših egejskih otokih sciljem, da se oljčni nasadi ohranijo na območjih, kjer so vedno obstajali, pod pogojem, da se nasa-divzdržujejovstanju,kizagotavlja dobro proizvodnjo.
Theamountearmarkedinthe budgetfor this aidis 13 084 831 euro,i.e. approximately 70% ofthe budget of measuresforthe Aegeanislands.
Zato pomoč je vproračunu namenjen znesek vvišini 13 084 831 EUR, karje približno 70 % proračuna za ukrepe za egejske otoke.
Regulation(EC) No1782/2003 givesthe Member States concerned the option of excluding outermost regions and the smaller Aegeanislandsfromthesingle paymentschemeand ofincorporating the corresponding budgetary appropriations intothe specific measures.
Uredba št. 1782/2003 daje zadevnim državam članicam možnost izključitve najbolj oddaljenih regijin manjših egejskih otokov izshemeenotnega plačilainvključitve ustreznih odobrenih proračunskih sredstev vposebne ukrepe.
Greece decided notto excludethe smallerislands from the single payment scheme.
Grčija seje odločila, da manjših otokov ne boizključilaizsheme enotnega plačila.
Olive farmers in the Aegeanislands therefore receive payment entitlements thatare based ontheirinformationasrecordedinthe olivecultivation GISthroughthesingle paymentschemeandthey arethereforerequiredtofulfil cross-compliance conditions.
Zaradi tega pridelovalci oljk na egejskih otokih dobijo plačilne pravice, ki temeljijo na njihovihinformacijah, kot so zabeležene v GIS za pridelavo oljk, preksheme enotnega plačila,zato morajoizpolnjevati pogoje navzkrižneskladnosti.
The amounts the beneficiaries receive under the specific meas-uresaregenerallyverysmall.
Zneski,kijih upravičenci prejmejoiz naslova posebnih ukre-pov,so običajnozelo nizki.
Theaveragepaymentisonly about203euro per beneficiary peryear, whilethe mostfre-quent paymentis 58euro peryear. 43 % ofthesums distributed are under 100 euro(24 145 beneficiaries), whereas 69% of beneficiariesreceive 200 euro orless peryear.
Povprečno plačilojesamo približno 203 EUR na upravičencaletno, najpogostejše plačilo paje 58EURletno.43 %razdeljenihzneskovjenižjihod100EUR (24145upravičencev),69 %upravičencevpaletnoprejme 200 EUR ali manj.
Only 2% of beneficiaries(1 126farmers) receive more than 1000 euro per year, while 0,35 %(194farmers)receive morethan 2000euro underthescheme.
Samo 2 % upravičencev(1 126 kmetov)letno prejmetavečkot 1 000EUR,večkot 2 000EUR pavokvirute sheme prejme 0,35 % upravičencev(194 kmetov).
The Court believesthatitis difficulttojustifythattheeco-nomicincentiveunderthesecircumstancesencouragesthe vast majority of beneficiaries to maintain their traditional olive groves.
Sodišče meni, da je težko utemeljiti, da vteh razmerah ekonomska spodbuda pripravi veliko večino upravičencev kvzdrževa-njunjihovihtradicionalniholjčnihnasadov.
This measure could have been more effectiveif Greece had required the maintenance of olive grovesin the framework of cross-compliance, asisthe case,for example, in Italy.
Uspešnosttega ukrepa bi bilo mogoče okrepiti, če bi Grčija zahtevala vzdrževanje oljčnih nasadov vokviru navzkrižne skladnosti, kotje na primer v Italiji.
This sub-measure aims to improve and create conditions for the reliable quantitative and qualitative monitoring and classification of milk productionthroughtheinstallation of measuring andsamplingequipmentatreception pointsfor milkcollec-tionvehicles.
Stem podukrepomseskušaizboljšatiin ustvaritirazmereza zanesljivo kvantitativnoin kvalitativno spremljanje ter klasifikacijo proizvodnje mleka znamestitvijo opreme za merjenjein jemanjevzorcev mleka nakrajih,kjer gasprejemajovozilaza zbiranje mleka.
Theaidfunds milk-sampling work(4000cows wereconcernedin2007)forproducers whohaveappliedin advance.
Sto pomočjo se financira delojemanja vzorcev mleka(vletu2007vzorci od4000krav) pri proizvajalcih,ki so za to prosili vnaprej.
Aidis grantedto 70 % of applications at a maximum rateof35euro/head.
Pomoč se odobri za 70 % prejetih vlog vvišini največ 35 EUR na glavo.
Thebudgetforthissub-measure was 539000euro per yearin 2007, 2008 and 2010 and 597 900 euro in 2009.
Proračun tega podukrepaje za leta 2007, 2008in 2010 znašal 539 000 EURletno, zaleto 2009 pa 597 900 EUR.
This provisionofthe Azores programmeisanotherexample ofaid whichrunstherisk oflimitedeffectiveness becauseit isnotproperlydefinedorsubjecttoappropriateeligibility criteria.
Ta določba programa za Azoreješe en primer pomoči, pri kateri setvega nizka uspešnost, ker ni definiranain ni ustreznih meril za upravičenost.
The examination ofatypicalfileforthis measurere-vealed alack of overallinformationin the programme andfile whichcould haveclarifiedthe generalcontext ofthe activity orsub-measure,in particularthetaking of milksamplesfrom producersforsubsequentlaboratoryanalysisandthereport-ing offindingstofarmers.
Pregled značilnegaspisa zata ukrepje pokazal, davprogramuinspisu nisplošnihinformacij,ki bi lahko pojasnile splošni okvir te aktivnosti ali podukrepa, zlasti jemanje vzorcev mleka pri proizvajalcih zaradi kasnejšihlabo-ratorijskih analizin sporočanje ugotovitev živinorejcem.
Asthe ultimate goalisto provide informationabout milkqualityforeachanimalsothatthe producer concerned can takeinformed management decisions, it would be pertinentto specify all additional measures(such aslaboratoryanalysisofsamples,theforwardingofresults, the purchaseof milk-collectionequipment,etc.) which give sense to and complement the overall measure, and the various sources offunding, whether EU, national or private.
Kerje končniciljzagotovitevinformacij okakovosti mlekazavsako žival, dalahko zadevni proizvajalecsprejema bolj utemeljene upravljavske odločitve, bi bilo primerno določitivse dodatne dejavnosti(kotjelaboratorijska analiza vzorcev, posredovanje rezultatov, nakup opreme za zbiranje mlekaitd.), ki dejavnosti kotceloti dajejosmiselinjo dopolnjujejo,inrazličnevirefi-nanciranja(Evropska unija, nacionalniinzasebni).
Specifica-tionsfromtheappropriateauthoritylistingthe nature ofthe actual services provided, the terms ofimplementation and es-timatedcosts werealsolacking.
Polegtega ni specifikacij pristojne uprave znavedbo konkretnih opravlje-nihstoritev, pogojevzaizvajanjedelinocenjenihstroškov.
Asaresult,theflat-rateaid granted to the beneficiary examined(31 euro per cowin 2007) is not based on objective criteria.
Zato pavšalna pomoč, kije bila odobrena pregledanemu upra-vičencu(31 EUR na kravo vletu 2007), ni temeljila na objektivnih merilih.
Althoughlonglists of milk-analysisresultsareavailable,thereis noinformationfores-tablishing whether these results actually resultedin to action whichjustified the value of the sumsinvestedin the measure. Given the absence of such specifics, thereis a risk that the aid may beinefficient and even oflimited effectiveness.
Čeprav so na voljo dolgi seznami rezultatov analize mleka, niinformacij otem, ali so ti rezultati konkretno privedli do dejavnosti,ki bi upravičilezneske,vloženevta ukrep.Ker teh specifikacij ni, obstaja tveganje, da bo pomoč neučinkovita inle malo uspešna.
AID FOR
POMOČ ZA BANANE
BANANAS IN
V ŠPANIJI IN
In 2007, the banana CMO was reformed and the aid wasincor-poratedinto the POSEI programmes by Council Regulation (EC) No 2013/2006 of 19 December 2006.
Skupna ureditevtrga bananje bilaleta 2007reformirana, pomoč pa z Uredbo Sveta(ES)št. 2013/2006 zdne 19. decembra 2006 vključena vprograme POSEI.
The budgetforthis aidis 270 200 000 eurofor France and Spain.
Proračun za to pomoč znaša 270 200 000 EUR za Francijoin Španijo.
Recital(3) of the Regu-lationstipulatesthat ‘local banana productionis an essential element of the environmental, social and economic balance of therural areasinthoseregions’.
Uvodnaizjava(3) omenjene uredbe določa: „Lokalna proizvodnja banan je pomemben sestavni del okoljskega, družbenegain gospodarskegaravno-vesja podeželskih območij vtehregijah“.
In order to contribute to the objective of maintaining this social and economic balance, the solution chosen on the basis of the analysescontainedinthe programmes wasto provideaidfor producers.
Na podlagi analiz vprogramih je bila za prispevanje kcilju vzdrževanja tega družbenegain gospodarskega ravnovesjaizbrana rešitev zagotavljanja pomoči proizvajalcem.
The French programme highlightstheimportance of the sector by pointing out,for example, that the number of direct,indirect andsecondaryjobs produced bythesectorin the Caribbeanis approximately 20 000.In Spain, accordingto the programme, the numberis over 17 300.In the Canaries, banana production accountsfor about 25 % oftotal agricultural production.
Francoski program opozarjanapomembnostsektorja,konaprimernavaja,da sektor na Antilih zagotavlja približno 20 000 neposrednih, po-srednihinsekundarnih delovnih mest.