natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In several countries, framework laws on equal treatment and equal opportunities identify the obligations on educational institutions to develop their own gender equality policies.
V več državah okvirni zakoni o enakem obravnavanju in enakih možnostih izobraževalnim institucijam nalagajo, da pripravijo in izpeljejo svoja pravila o enakosti spolov.
In the Flemish Community of Belgium, developing a gender equality policy is the responsibility of schools, although the government can facilitate this process.
V flamski skupnosti v Belgiji je razvoj politike enakosti spolov odgovornost šol, pri tem pa lahko pomaga tudi vlada.
In Lithuania, the Law on Equal Opportunities specifies the duty of educational institutions to ensure, within the limits of their competence, that the curricula and textbooks do not propagate discrimination between women and men.
V Litvi Zakon o enakih možnostih opredeljuje dolžnosti izobraževalnih institucij, zato da bi v okviru svojih pristojnosti zagotovile, da kurikulum in učbeniki ne bi širili diskriminacije med ženskami in moškimi..
In Finland, the act on gender equality obliges educational institutions at upper secondary and tertiary level to draw up an equality plan as a tool for promoting equality issues in the school as a workplace.
Na Finskem zakon o enakosti spolov obvezuje izobraževalne institucije v višjem sekundarnem in terciarnem izobraževanju, da pri- pravijo načrt kot orodje za spodbujanje enakosti spolov v šoli kot delovnem prostoru.
In Sweden, education providers must establish an equal treatment policy covering all areas of discrimination, including gender.
Na Švedskem morajo ponudniki izobraževanja zagotoviti politiko enakega obravnavanja na vseh področjih, kjer bi lahko prišlo do diskriminacije, tudi v povezavi s spoloma.
Education providers can be ordered to fulfil these obligations or risk having to pay a fine.
Ponudnikom izobraževanja se lahko zapove, da te obveznosti izpolnijo, drugače pa morajo plačati globo.
In the United Kingdom (England, Wales and Scotland), the Equality Act 2006 places a statutory duty on all public authorities (including government departments, local authorities and schools) to promote the equality of opportunity between men and women.
V Združenem kraljestvu (Angliji, Walesu in na Škotskem) zakon o enakosti iz leta 2006 vsem javnim institucijam (tudi ministr- stvom, lokalnim oblastem in šolam) nalaga dolžnost, da uveljavljajo enake možnosti moških in žensk.
This duty is known as the Gender Equality Duty and came into force in April 2007.
Predpis je znan kot Dolžnosti za enakost spolov in je začel veljati aprila 2007.
In Northern Ireland, the Northern Ireland Act 1998 imposes a similar duty on public bodies to promote equality on nine grounds, including gender.
Na Severnem Irskem zakon iz leta 1998 določa podobne obveznosti za javne organe: uveljavljanje devetih temeljnih načel, med njimi tudi enakost spolov.
The legislative model also provides a good indication of where the main responsibility for developing gender equality policies in education might rest.
Iz zakonodajnega modela je razvidno tudi, kdo je odgovoren za razvijanje politike enakosti spolov.
In general, under the first two models, it is usually the general authority for gender equality/equal opportunities – which is often located in ministries of welfare or social affairs – having more responsibility for developing genderspecific policies in education.
Na splošno je v prvih dveh modelih za to navadno odgovoren osrednji organ za enakost spolov oziroma enake možnosti; pogosto ima sedež v ministrstvih za socialno varnost in socialne zadeve – in je odgovoren tudi za posebnosti pri politiki enakosti spolov v izobraževanju.
The exceptions are Cyprus and the Netherlands, where education ministries have a greater role in the development of such policies.
Izjemi sta Ciper in Nizozemska, kjer ima pri razvijanju te politike večjo vlogo minister za šolstvo.
In the third model of gender equality in education, on the other hand, it is mainly the ministry of education formulating gender equality priorities in education.
Po drugi strani pa je v tretjem modelu za oblikovanje prednostnih nalog, povezanih z enakostjo spolov, v glavnem odgovorno ministrstvo za šolstvo.
Nonetheless, countries implementing a gender mainstreaming strategy usually establish and rely on coordination mechanisms between education ministries and gender equality authorities (see section 3.3).
Vseeno pa države pri integriranju načela enakosti spolov vzpostavijo in se pri delu opirajo na usklajevalne mehanizme med ministrstvi za šolstvo in osrednjimi organi za enakost spolov (glej razdelek 3.3).
Furthermore, in some countries, other ministries or authorities (e.g. health ministries) are also involved in policymaking where it involves specific projects.
Poleg tega v nekaterih državah sodelujejo še druga ministrstva ali organi (npr. ministrstvo za zdravje), zlasti pri snovanju politike, v katero so zajeti posebni projekti.
With a few exceptions, all European countries have – or at least plan to have – gender equality policies in education.
Vse evropske države, razen redkih izjem, imajo – ali pa vsaj načrtujejo – politike enakosti spolov v izobraževanju.
The countries that do not have such policies for primary and secondary education are Estonia, Italy, Hungary, Poland and Slovakia.
Države, ki take politike za primarno in sekundarno izobraževanje nimajo, so Estonija, Italija, Madžarska, Poljska in Slovaška.
In Estonia, only equal treatment provisions apply in the education field.
V Estoniji se v izobraževanju uporabljajo le predpisi o enakem obravnavanju.
In Italy, initiatives on gender equality addressing schools and teachers are put in place at a local level by regional, provincial, or municipal authorities.
V Italiji šolam in učiteljem pobude v zvezi z enakostjo spolov dajejo lokalni organi – regionalni, pokrajinski ali občinski.
In Hungary, the development of gender equality policies in education is instigated by the social affairs ministry within a general gender mainstreaming strategic planning framework at national level.
Na Madžarskem k politiki enakosti spolov v izobraževanju spodbuja ministrstvo za socialne zadeve, in sicer skladno s splošnimi nacionalnimi načrti za integriranje načela enakosti spolov.
Similarly, in Poland and Slovakia, social affairs ministries are mainly responsible for gender equality policies.
Podobno sta tudi na Poljskem in Slovaškem za politiko enakosti spolov odgovorni ministrstvi za socialne zadeve.
The following paragraphs outline the main aims of gender equality policies in primary and secondary education.
Razlike medspoloma priizobraževalnih dosežkih ževanju.
Gender equality policies in higher education are discussed in Chapter 8.
Politike enakosti spolov v visokem šolstvu so obravnavane v 8. poglavju.
Education is most often seen as an important means of socialising children and young people and therefore as a realm in which it is especially significant to design policies that aim at achieving greater gender equality.
Izobraževanje se šteje za pomembno sredstvo pri socializiranju otrok in mladih ljudi, torej za področje, na katerem je posebno pomembno načrtovati politike uveljavljanja enakosti spolov.
Consequently, the primary goal of gender equality policies in education is to challenge traditional gender roles and stereotypes.
Zato je glavni cilj politik enakosti spolov spoprijemanje s tradicionalnimi spolnimi vlogami in stereotipi.
This priority exists in every country where there are gender equality policies in education.
To je prednostni cilj v vseh državah, v katerih se s tovrstno politiko ukvarjajo.
For example, in Spain, the education system is expected to contribute to overcoming the stereotyped visions of gender roles and modifying behaviours and attitudes.
V Španiji se od izobraževalnega sistema pričakuje, da bo pripomogel pri preseganju stereotipnih pogledov na vlogo posameznega spola in spreminjanju vedenja.
The main goals of the Act on Education include the promotion of fundamental rights and freedoms and effective equality between men and women, the recognition of sexual diversity, as well as the critical appraisal of inequalities in order to make it possible to overcome sexist attitudes.
V Zakonu o izobraževanju je med glavnimi cilji tudi uveljavljanje temeljnih pravic in svoboščin ter učinkovita enakost moških in žensk, priznavanje spolne različnosti, pa tudi kritična presoja neenakosti, s katero bi bilo mogoče preseči seksistične poglede.
In Sweden, schools are seen as responsible for counteracting traditional gender roles and for providing pupils with the opportunity of developing their own abilities and interests irrespective of their sexual identity.
Na Švedskem so šole odgovorne za spoprijemanje s tradicionalnimi vlogami spolov ter za zagotavljanje razmer, v katerih si učenci, ne glede na pripadnost spolu, lahko razvijejo svoje zmožnosti in zanimanja.
Besides designing appropriate and gender-conscious curricula, a common policy tool in this regard is to provide guidance for pupils, most importantly for girls, to encourage them to choose non-typical vocational training or higher education fields of study (see Chapters 4 and 8).
Poleg ustreznih kurikulumov, ki se zavedajo problematike spolov, med sredstva spada tudi priprava smernic za učence, še bolj pa za učenke, s katerimi bi jih spodbujali pri izbiri netipičnega poklicnega usposabljanja ali visokošolskega študijskega področja (glej 4. in 8. poglavje).
Providing guidance to break down genderspecific barriers to education is also seen as a tool for improving attainment levels and for reducing differences in attainment (see Chapter 5).
Zagotavljanje takih smernic se šteje tudi za sredstvo, s katerim je mogoče odpravljati za posamezni spol značilne ovire, s tem pa izboljšati raven znanja in zmanjšati razlike pri dosežkih (glej 5. poglavje).
Most countries also implement or plan to implement additional measures such as introducing central support for teaching in order to reinforce the goal of transforming traditional gender roles and stereotypes.
Zato da bi se okrepile možnosti za spreminjanje tradicionalnih spolnih vlog in stereotipov večina držav uveljavlja ali načrtuje uveljavitev dodatnih ukrepov, npr. vpeljavo osrednje pomoči pri poučevanju.
These tools of pedagogical supervision or steering include guidelines or (centrally supported) projects on gendersensitive teaching and/or the revision of schoolbooks and other teaching materials to take account of the gender perspective.
Pedagoško svetovanje ali usmerjanje zajema smernice ali (centralne) podporne projekte o poučevanju, občutljivem za enakost spolov, ter spremembe v šolskih učbenikih in drugih učnih gradivih.
Even if governments do not want to provide strict guidelines on teacher education or on the use of teaching materials, they may support – financially or by other means – specific training projects or the publishing of gendersensitive books (for more details and examples, see Chapters 4 and 7).
Tudi če vlade ne želijo predpisovati strogih smernic za izobraževanje učiteljev ali rabo učnih gradiv, lahko pomagajo – finančno ali z drugimi sredstvi – pri posebnih projektih za usposabljanje ali pri objavljanju knjig, v katerih je upoštevana enakopravnost spolov (za podrobnosti in zglede glej 4. in 7. poglavje).
Centralised support measures are planned but not yet put into practice in Cyprus, Lithuania, Portugal, Romania and Finland.
Osrednji podporni ukrepi so načrtovani, toda še ne uresničeni, na Cipru, v Litvi, na Portugalskem, v Romuniji in na Finskem.
Besides these main educational policy concerns, most countries have additional policy priorities and measures with regard to gender equality in education.
Poleg teh glavnih skrbi izobraževalne politike se v večini držav ukvarjajo tudi z dodatnimi prednostnimi nalogami in ukrepi, povezanimi z enakostjo spolov.
Three important priority areas can be distinguished.
Omeniti je mogoče tri pomembna prednostna področja.
Firstly, there are policies focusing attention on the hidden curriculum and school climate, mainly to combat gender-based harassment in schools.
Prvič, politike precej pozornosti posvečajo prikritemu kurikulumu in šolskemu ozračju, v glavnem zato, da bi se bilo mogoče spoprijemati spolnim nadlegovanjem v šolah.
In this case, measures are not genderneutral but specifically and explicitly target gender-based violence, harassment or bullying (see Chapter 4 for details).
V tem primeru ukrepi niso nevtralni po spolu, ampak posebni in se izrecno dotikajo spolnega nasilja, nadlegovanja in ustrahovanja (za podrobnosti glej 4. poglavje).
Secondly, another policy priority is to enhance the representation of women in decision-making bodies in the education sector.
Drugič, med prednostne politične naloge spada boljša zastopanost žensk v organih odločanja v izobraževalnih institucijah.
Policy tools in this area include, for example, measures to increase the number of female head-teachers or women participating in monitoring or regulatory bodies (see Chapter 7 for details).
Politična orodja, oblikovana za ta namen, zajemajo ukrepe za večje število ravnateljic oziroma žensk v nadzornih in upravnih organih (za podrobnosti glej 7. poglavje).
Finally, a limited number of countries identify the objective of counteracting gender-based attainment patterns.
Končno, določeno število držav je med cilje postavilo spoprijemanje z vzorci razlik med spoloma pri učnih dosežkih.
As Chapter 1 pointed out, the underachievement of boys in schools is becoming a concern in several countries.
Kot je prikazano v 1. poglavju, se je več držav začelo ukvarjati s slabšim uspehom fantov.
As a result, existing projects mainly target boys and only rarely girls.
Preglednica 3.2 prikazuje, katere so prednostne politične naloge v evropskih državah.
In addition, a few countries focus on specific disadvantaged groups like immigrant boys or Roma girls (for examples, see Chapter 5).
Država je zajeta v določeno skupino tudi, če so te naloge predvidene le v dokumentih (npr. vladnih strategijah, akcijskih načrtih, razvojnih načrtih itd.) in se v praksi še ne izvajajo.
For example, the goal of enhancing the representation of women in decision-making bodies or of obtaining a gender balance in education management is part of national strategies in Cyprus and Romania which are yet to be implemented.
3. poglavje: Zakonodajniin politični okviri za enakost spolov vizobraževanju za izobraževanje in usposabljanje; namen projekta je preprečevati nasilje in zagotavljati integracijo obeh spolov v vsakdanje šolsko življenje.
Figure 3.2: Gender equality policies aiming to challenge traditional gender roles and stereotypes in primary and secondary education, 2008/09
Preglednica 3.2: Politike enakosti spolov za spoprijemanje s tradicionalnimi vlogami spolov in stereotipi v primarnem in sekundarnem izobraževanju, 2008/09
Target gender-based attainment patterns
Spoprijemanje z vzorci razlik med spoloma pri dosežkih
Countries without substantial gender equality policies in education: EE, IT, HU, PL, SK
Države brez temeljitejših politik enakosti spolov so: EE, IT, HU, PL, SK.
Ireland: Information not verified at national level.
Navzoč je vsaj v političnih govorih (glej preglednico 3.3).
Figure 3.3: Gender mainstreaming in education in European countries, 2008/09
Preglednica 3.3: Integriranje načela enakosti spolov v izobraževanje po evropskih državah, 2008/09
Gender mainstreaming in education
Načelo enakosti spolov se v izobraževanje ne vpeljuje.
Estonia: Gender mainstreaming exists only in international projects.
Ob upoštevanju navedenega morajo imeti na vseh političnih področjih ustrezen akcijski načrt.
Ireland: Information not verified at national level.
V Španiji integriranje načela enakosti spolov spada med pomembna vladna načela, zato ima vsako ministrstvo tudi urad za enakost spolov.
Cyprus: While gender mainstreaming is not incorporated into existing education policies, it is one of the main objectives of the current gender equality action plan.
V Franciji je načelo o enakosti spolov vgrajeno v razvijanje in uveljavljanje‘konvencij’, ki jih vodijo nacionalni medministrski usmer- jevalni odbori.
Portugal: Gender mainstreaming is said to be very weak.
Nacionalni program določa, da je
In the Flemish Community of Belgium, the Flemish Equal Opportunities and Non-discrimination Act, adopted in July 2008, incorporates gender mainstreaming and establishes open coordination mechanisms within the Flemish government.
3. poglavje: Zakonodajniin politični okviri za enakost spolov vizobraževanju treba v vse politike in vse javno financirane programe vnesti načelo enakih možnosti za moške in ženske ter fante in dekleta.
Through this, each policy domain has to have its gender action plan.
Zato vnašanje tega načela v vse politike ni več možnost, ampak je obveznost.
In Spain, gender mainstreaming is one of the governing principles of equality policies. In this framework, there are Gender Equality Units in each ministry.
Inšpektorat v Ministrstvu za šolstvo je za primarne in sekundarne šole pripravil informacijska gradiva, v katerih so predstavljene s predpisi in sprejeto politiko določene naloge šol.
In Sweden, gender mainstreaming as a strategic approach is reflected in school curricula, including the principle that gender equality should not be treated in isolation, but is to be integrated into all subjects.
V Latviji je bila integracija načela enakosti spolov izbrana namesto prejšnjih ločenih in ciljno usmerjenih predpisov o enakosti spolov;
Therefore, the incorporation of this principle into all policies is no longer an option but an obligation.
Tako naj bi rešili probleme zaradi neenakosti med ženskami in moškimi.
Therefore, gender equality principles and regulations should be applied at all levels of policy-making.
Načelo enakosti spolov morajo upoštevati snovalci politik na vseh ravneh.
In Austria, in addition to the establishment of an inter-ministerial committee on Gender Mainstreaming and a National Development Plan (Aktionsplan), there have also been three pilot projects to support the implementation of gender mainstreaming at school level.
V Avstriji so poleg ustanovitve medministrskega odbora za integriranje načela enakosti spolov in izvedbo Nacionalnega razvojnega načrta (Aktionsplan) izpeljali tri pilotne projekte kot pomoč pri vpeljevanju načela enakost spolov v šole.
The first pilot project took place in 2001/02 and focused on gendersensitive conditions and behaviour in the class.
Prvi je potekal v šolskem letu 2001/02 in je bil usmerjen na s spolom povezane razmere in vedenje v razredu.
Based on the results, a follow-up project started in 2003.
Na podlagi ugotovitev je bil leta 2003 vpeljan še dopolnilni spremljevalni projekt.
This second project provided supporting measures geared to individual schools and encouraged inter-school networking.
Ta je zagotavljal podporne ukrepe, primerne za posamezne šole, in spodbujal mreženje med šolami.
Following this, for the school year 2007/08 a Fund for Gender Competence Schools (GeKoS) was set up for 24 schools in order to raise schools’ awareness of gender issues, to enhance existing know-how concerning gender aspects and to increase participation in genderrelated projects.
Nato je bil v šolskem letu 2007/08 ustanovljen Sklad za šole, usposobljene za enakost spolov (Fund for Gender Competence Schools – GeKoS), in sicer za 24 šol; projekt je bil vpeljan, da bi na šolah izboljšali zavedanje o pomenu enakosti spolov, širili vedenje o tem in omogočali več sodelovanja v projektih, povezanih z uveljavljanjem enakosti spolov.
With respect to the monitoring of the implementation of gender equality policies, European countries rely on two main channels.
Kar zadeva spremljanje politik za uveljavljanje enakosti spolov, sta v evropskih državah znani dve glavni poti.
Firstly, these monitoring mechanisms can be connected to the general gender equality machinery.
Prvič, spremljevalni mehanizmi se lahko povežejo s tistimi, ki so pristojni za enakost med spoloma na splošno.
In other words, it is often the responsibility of equal opportunity authorities to monitor the implementation of gender equality policies in schools.
Z drugimi besedami, uveljavljanje enakosti spolov v šolah spremljajo organi, ki so sicer odgovorni za enake možnosti.
For example, in France, in each regional authority, the Mission for Equal Opportunities between Girls and Boys (Mission académique pour l’égalité des chances entre les filles et les garçons) and the Regional Delegation for Women’s Rights and Equality (Délégation régionale aux droits des femmes et à l’égalité) monitor and assess the implementation in schools.
V Franciji ima npr. vsaka regionalna oblast dva organa: Misijo za enake možnosti deklet in fantov (Mission académique pour l’égalité des chances entre les filles et les garçons) in Regionalno delegacijo za pravice žensk in enakopravnost (Délégation régionale aux droits des femmes et à l’égalité), ki spremljata in ocenjujeta uveljavljanje politike v šolah.
Secondly, monitoring can be the responsibility of education ministries or relevant school inspectorates.
Drugič, spremljanje je lahko v pristojnosti ministrstev za šolstvo ali šolskih inšpektoratov.
For example, in the Flemish Community of Belgium, the school inspectorate monitors the implementation of cross-curricular objectives – such as gender equality – in schools and assesses whether schools are responding effectively.
V flamski skupnosti v Belgiji šolski inšpektorat npr. spremlja, kako se uresničujejo medpredmetni cilji – tudi enakost spolov – in ocenjuje, ali so šole dovolj učinkovite in odzivne.
Chapter 3: Legislative and Policy Frameworksfor Gender Equalityin Education
Razlike medspoloma priizobraževalnih dosežkih
Figure 3.4: Channels for monitoring the implementation of gender equality policies in education, 2008/09
Preglednica 3.4: Poti, po katerih se spremlja uresničevanje politik enakosti spolov v izobraževanju, 2008/09
Monitoring by education bodies
Spremljanje je naloga organov, pristojnih za enakopravnost.
Monitoring by equality bodies
Ni zunanjega spremljanja.
No external monitoring
Ni podatkov.
Ireland: Information not verified at national level.
Če povzamemo, se večina evropskih držav ukvarja z neenakostjo spolov v izobraževanju.
United Kingdom: Public institutions must establish systems to monitor the impact of their policies on gender equality.
Poleg tega so po državah vpeljali celo vrsto različnih političnih instrumentov, splošnejša strategija pa pogosto manjka.
Page 57
POGLAVJE
In sum, most European countries are concerned about gender inequalities in education.
POGLAVJE: ENAKOST SPOLOV IN ORGANIZIRANOST ŠOL: KURIKULUM,
This chapter deals with diverse aspects of school organisation from a gender perspective.
To poglavje se ukvarja z različnimi vprašanji šolske organiziranosti z vidika spolov.
Section 4.1 aims to reveal to what extent gender issues are addressed in official curricula and provides information on how these issues are approached, including whether materials on gendersensitive teaching are provided for schools and teachers in different European countries.
Razdelek 4.1 poskuša razkriti, koliko so vprašanja spolov zajeta v uradnih kurikulumih, in prikazuje, kako se obravnavajo; v njem so informacije o tem, ali imajo v evropskih državah za šole in učitelje gradiva za poučevanje z občutljivostjo za spol.
The question whether or not sex education and personal relationships education are included in the curriculum are also covered.
Zajeto je tudi vprašanje, ali kurikulum vsebuje predmeta spolna vzgoja in odnosi med spoloma.
Section 4.2 looks at whether any form of gendersensitive vocational guidance exists in European countries.
Razdelek 4.2 proučuje, ali imajo v evropskih državah kakršno koli obliko poklicnega usmerjanja, pri katerem se upošteva enakost spolov.
Section 4.3 considers the extent to which the gender perspective is taken into account in the production and evaluation of school textbooks and teaching materials.
Razdelek 4.3 obravnava, koliko se vidik spola upošteva pri pripravi in evalviranju učbenikov in učnih gradiv.