natgillin/translations-raw huggingface dataset:
6For projects considered essential for achieving the general objectives of ISPA, this rate can be increased up to 85 % according to Article 6(2) of Regulation (EC) loans granted byfinancialinstitutionssuch asthe European Investment Bank (EIB) and the European Bank for Reconstruction and Devel-opment(EBRD).
bistveni za doseganje splošnih ciljev ISPA, se lahko ta stopnja v skladu s členom 6(2) Uredbe (ES) št. 1267/1999 poveča do 85 %.
DISTRIBUTION ODISPA TRANSPORT PROJECTS
PORAZDELITEV PROMETNIH PROJEKTOVISPA
No of projects: 2Share 3 %
Ž:projektov: 2Delež 3 %
No of projects: 37Share 47 %
Ž:projektov: 37Delež 47 %
No of projects: 39Share 50 %
Ž:projektov: 39Delež 50 %
The Court’s Special Report
Posebno poročilo Sodišča
The implementation of ISPA in the candidate countries represented an initial exposuretolarge-scaleinvestments co-financed bythe European Union.
Izvajanje ISPA v državah kandidatkah je predstavljalo prvo izpostavljenost obsežnim naložbam, kijihjesofinancirala Evropska unija.
For this reason, in view of the importance of ISPA for theaccessionofthecandidatecountriesandfindingsofprevious audits7, the Court decided to carry out an audit of ISPA to answer the following questions.
Zato se je glede na pomembnost ISPA za pristop držav kandidatk in na ugotovitve prejšnjih revizij7 Sodišče odločilo izvesti revizijo ISPA, da bi odgovorilo na naslednja vprašanja:
(a)Was there a coherent strategy and an adequate preparation supporting ISPA actions?
(a) Ali so ukrepi ISPA temeljili na skladni strategijiin ustreznih pripravah?
No 5/2003 concerning Phare and ISPA funding of environmental projects in the candidate countries (OJ C 167, 17.7.2003, p.
št. 5/2003 o financiranju PHARE in ISPA okoljskih projektov v državah kandidatkah (UL C 167, 17.7.2003, str.
1), Special Report No 15/2000 on the Cohesion Fund (OJ C 279, 2.1.2000, p.
1), Posebno poročilo št. 15/2000 o kohezijskem skladu (UL C 279, 2.1.2000, str.
1) and Special Report No 6/2005 on the trans-European network for transport (TEN-T) (OJ C 94, 21.4.2006, p. 1).
1) in Posebno poročilo št. 6/2005 o vseevropskem prometnem omrežju (TEN-T) (UL C 94, 21.4.2006, str. 1).
(b)Were projectsimplemented accordingto planning?
(c)Ali so projekti prispevali ktemu, da bi države upravičenkeizpol-njevale okoljske direktive EU,in kizboljšanju TEN-T?
The project managers
Vodje projektov so predstavljali
represented 42 % of ISPA projects in the environment and transport sectors.
42 % projektov ISPA v okoljskem in v prometnem sektorju.
For technical reasons such
Zaradi tehničnih razlogov,
ISPA was programmed for the period 2000–06 and the majority of the beneficiary countries acceded to the EU in May 2004.
Instrument ISPA je bil programsko načrtovan za obdobje od leta 2000 do2006invečinadržavupravičenkje maja 2004 pristopila k EU.
As at 31 December 2007, final reports on only a limited number of the 279 infrastruc-tureprojects wereavailable.
31.decembra2007sobilakončnaporočilanavoljolezaomejeno število od 279 infrastrukturnih projektov.
As such, the Court could only makea preliminary assessment of the performance and achievements of the projects.
kot je nepravilno izpolnjen vprašalnik ali pomanjkljiv odgovor, je bilo mogoče uporabiti 127 odgovorov (82 %).
A sample of 32 projects adopted between 2000 and 2003 (16 environment and16transport)coveringsixbeneficiarycountries wasexamined.
Preučen je bil vzorec 32 projektov, ki so bili sprejeti med letoma 2000 in 2003 (16 okoljskih in 16 prometnih) in so zajemali šest držav upravičenk.
Sixteenprojects werevisitedonthespot(eightenvironmentand eighttransport)inthe Czech Republic, Poland, Latvia and Romania.
16 projektov je bilo obiskanih na kraju samem (osem okoljskih in osem prometnih) na Češkem, Poljskem, v Latviji in Romuniji. Za 16 ostalih projektov je bil izveden pregled dokumentacije.
File reviews and interviews were carried out both at the Commission headquarters and Commission delegations.
Pregledi dosjejevin pogovori so biliizvedeni tako v sedežu Komisije kot v njenih delegacijah.
In the candidate countries, meetings were held with the Ministries of Environment and Transport, regional andlocal authorities, as well as withfinal beneficiaries.
V državah kandidatkah so potekali sestanki z ministrstvi za okolje in promet, regionalnimi in lokalnimi organi ter s končnimi upravičenci.
In addition, the Court carried out a survey by sending questionnaires to 155 project managers and bodiesresponsiblefor day-to-day manage- ment of projects8 in the four countries visited, in order to collect opinions on the most common problems encountered during ISPA implementa- tion.
Poleg tega je Sodišče opravilo anketo, pri kateri je poslalo vprašalnike 155vodjemprojektominorganom,odgovornimzavsakodnevno upravljanje projektov8vštirih obiskanih državah, da bizbralo mnenja o najobičajnejših težavah, ki so se pojavljale pri izvajanju ISPA.
The Courtreceived 145 answers9
Sodiščeje prejelo 145 odgovorov9
(93 %responserate).
(delež odgovorovje 93 %).
Moreover, the Court obtained advice from experts in environment and transport projectsfrominternationalfinancialinstitutions.
Poleg tega so Sodišču svetovali strokovnjaki za okoljske in prometne projekteiz mednarodnihfinančnih ustanov.
WAS THERE A COHERENT STRATEGY AND ADEQUATE PREPARATION SUPPORTINGISPA ACTIONS?
ALI SO UKREPIISPA TEMELJILI NA SKLADNI STRATEGIJI IN USTREZNIH PRIPRAVAH?
GENERAL FRAMEWORK AND AUDIT CRITERIA
SPLOŠNI OKVIRIN REVIZIJSKA MERILA
10 Article 7(3)(a) of and Annex I to
10 Člen 7(3)(a) in Priloga I Uredbe
Regulation (EC) No 1267/1999.
(ES) št. 1267/1999.
National ISPA strategies for the environment and transport sectors were prepared by each beneficiary country attherequest ofthe Commission.
Vsaka država upravičenka je na zahtevo Komisije pripravila nacionalno strategijo ISPA za okoljskiin prometni sektor.
Their purpose was to define the priority objectives by identifying sectorandsub-sector prioritiesand geographical prioritiessuchas transport bottlenecks or environmental blackspots,andtoidentify theresources needed.
Namen teh strategijje bil, da se ugotovijo sektorske in podsektorske prednostne naloge ter geografske prednostne naloge, kot so ozka grla v prometu ali okolj-skečrnetočke,ternapodlagitegaopredelijoprednostniciljiinse ugotovi, kakšna sredstva so potrebna.
The national ISPA strategies should also provide the framework for projectidentification and set out the criteria to be usedtoselect and appraise proposed projects(see Annex I).
Nacionalne strategije ISPA naj bizagotoviletudiokvirzaopredelitevprojektovindoločile merila zaizbiranjein ocenjevanje predlaganih projektov(glej Prilogo I).
Candidate countries submitted an application to the Commission which hadto contain,inter alia,thefollowing elements10:
Države kandidatke so Komisiji predložile vlogo, ki je med drugim morala vsebovati naslednjesestavne dele10:
(a)thetimetableforimplementation ofthe works;
(a)časovnirazpored zaizvedbo del;
(c)thefinancial plan,includingfinancingsources other than ISPA.
(c)finančni načrt, vključno z drugimi viri kot ISPA.
The Court analysed the strategy documentation, and the preparation of ISPA projects, checking whether:
Sodišče je analiziralo dokumentacijo, povezano s strategijo, in pripravo projektov ISPA ter preverilo, ali:
(a)the nationalsectoralstrategiescontained an assessment ofsec-toral needsinthefields of environmentandtransport designed tocatchup with EU environmental standards and upgrade and expandlinks withtrans-Europeantransport networks;
(a)sonacionalnesektorskestrategijevsebovaleocenosektorskih potrebnapodročjihokoljainprometa,znamenomdohitevanja okoljskih standardov EU ter posodobitve in razširitve povezav z vseevropskimi prometnimi omrežji;
(b) the Commission developed on time manualsandguidelinesto enablecandidatecountriestosubmitproposalscontainingall therelevantinformation.
(b)je Komisija pravočasno pripravila priročnikein smernice ter tako omogočila državam članicam, da predložijo predloge, ki vsebujejo vserelevantneinformacije.
WELL TARGETEDISPA STRATEGIES
DOBRA CILJNA USMERJENOST STRATEGIJISPA
The Commission’s framework documents for the environment and transport sectors proved to be effectivein setting out the key criteriafor the preparation of national ISPA strategies whichincludedgeneral prioritiesandidentified projectsto beimplemented with ISPA support (see Textbox 1).
Okvirni dokumenti Komisije za okoljski in prometni sektor so se izkazali za uspešne pri določanju ključnih meril za pripravo nacionalnih strategij ISPA, v katerih so bile zajete tudi splošne prednostne nalogein opredeljeni projekti, kiseizvedejos podporo ISPA (glej okvir 1).
In the cases where shortcomings were identified, the Commission provided supportin orderto addressthese weaknesses(see Textbox 2).
V primerih, kjer so bile ugotovljene pomanjkljivosti, je Komisija zagotovila podporo za odpravljanjetehslabosti(glej okvir 2).
TEXTBOX 1
OKVIR 1
TEXTBOX 2
OKVIR 2
In Romania, the updated 2003 version of the national transport strategy did not receive unreserved consent from the Commission due to several shortcomings.
V Romuniji posodobljena različica nacionalne prometne strategije iz leta 2003 zaradi več pomanjkljivosti ni dobila soglasja Komisije brez pridržkov.
In order to address these shortcomings, the Commission decided to grant a technical assistance project aimed at dra ing a general transport master plan.
Komisija se je odločila, da bo za odpravljanje teh pomanjkljivosti odobrila donacijo za projekt tehnične pomoči, namenjen pripravi osnutka glavnega načrta za splošni promet.
11 This has been pointed out also
11 Na to je opozorilo tudi Posebno
Even though in some cases it was not possible to explain the ranking of investmentprojects11,anexaminationofthestrategiesofthefour in the Court’s Special Report No 5/2003 (shortcomings in strategies, paragraphs 18 to 20).
Čeprav v nekaterih primerih ni bilo mogoče pojasniti razvrstitve naložbenih projektov11,je pregled strategij štirih obiskanih držav Sodišču poročilo Sodišča št. 5/2003 (pomanjkljivosti v strategijah, odstavki 18 do 20).
countries visited has enabled the Court to conclude that,in general, national sectoral ISPA strategies clearlyidentified the needsin each country, also taking into consideration the existing national planning documents(see Textbox 3).
omogočil priti do zaključka, da so bile v nacionalnih sektorskih strategijah ISPA v vsaki državi potrebe na splošno jasno opredeljene, v njih pa so bili upoštevanitudi obstoječi nacionalni dokumenti načrtova-nja(glej okvir 3).
National ISPA strategies acted as atool inthe selection of ISPA projects,linking objectives and prioritiesto specific project proposals.
Nacionalne strategijeISPA so bile uporabljene kot orodje zaizbiro projektov ISPA tako, da so povezale ciljein prednostne nalogesspecifičnimi predlogi projektov.
In some cases the national ISPA strategies were a development of existing national strategies that had already taken into consideration the needto adoptthe acquis communautaireinthefield ofthe environ-ment(see Textbox 4).
V nekaterih primerih so se nacionalne strategije ISPA razvile iz obstoječih nacionalnih strategij, v katerih je bila že upoštevana potreba po sprejetju pravnegareda Skupnosti na področju okolja(glej okvir 4).
TEXTBOX 3
OKVIR 3
Action to protect the environment in the Baltic region was initiated by the Polish government at the beginning of the 1990s in cooperation with other countries. e region of Krakow was already identified in the Helsinki Convention12 as one of the hot spots for the protection of the Baltic Sea, as this area, even though far from the coast, contains a high density of industries discharging waste into the Vistula River, which flows into the Baltic Sea.
Baltskega morja, saj je na tem območju kljub njegovi oddaljenosti od obale visoka koncentracija industrijskih panog, ki izpuščajo odpadke v reko Vislo, ki se izliva v Baltsko morje. Skupna rešitev za celotno urbano območje Krakova je bila pripravljena in vključena v nacionalni program za prečiščevanje komunalnih odpadnih vod.
A common solution for the whole urban area of Krakow was prepared and included in the national programme for purification of communal wastewater. e project of a sewage treatment plant in Krakow was then included in the national ISPA strategy for the environment in 1999, to be implemented as one of the priority projects.
Projekt naprave za čiščenje odplak v Krakovu je bil nato leta 1999 vključen v nacionalno strategijo ISPA za okolje, v kateri naj bi se izvajal kot eden od prednostnih projektov.
12 Helsinki Convention: convention on the protection of the marine environment of the Baltic Sea area, signed in 1974 and revised in 1992 which concerns all the states bordering on the Baltic Sea.
12 Helsinška konvencija: Konvencija o varstvu morskega okolja območja Baltiškega morja, podpisana leta 1974 in spremenjena leta 1992. Zadeva vse države, ki mejijo na Baltsko morje.
The convention covers the whole of the Baltic Sea area, including inland waters as well as the water of the sea itself and the sea-bed.
Konvencija velja za celotno območje Baltskega morja, vključno s celinskimi vodami ter vodo samega morja in morskim dnom.
Measures are also taken in the whole catchment area of the Baltic Sea to reduce land-based pollution.
Tudi ukrepi se izvajajo v celotnem povodju Baltskega morja, da se zmanjša onesnaževanje s kopnega.
TEXTBOX 4
OKVIR 4
THREEIMPORTANT GUIDANCE DOCUMENTS NOT AVAILABLE FROM THE BEGINNING OFISPA
TRIJE POMEMBNI DOKUMENTI S SMERNICAMI NISO BILI NA VOLJO OD ZAČETKAISPA
Three main guidelines were developed by the Commission and made availablefor project preparation.
Komisija je razvila tri glavne dokumente s smernicami, ki jih je dala na voljo za pripravo projektov:
(a)An ISPA manual was provided to the beneficiary countries in 2000, duringthe preparation phase ofthefirst project applications.
(a)vfazipripraveprvihprojektnihvlogjebilleta2000državam upravičenkam zagotovljen priročnik ISPA;
(c)Updatedguidanceoncost–benefitanalysis was madeavailable in2002, whichaddressed weaknessesidentifiedintheprevious version.In particularit gaveaveragerates ofreturnandrecom-mendedtimehorizonsfordifferentsectors.
(c)leta 2002 so bile razposlane posodobljene smernice o analizi stro-škovin koristi, ki so se posvečale slabostim, ugotovljenim v prej-šnjirazličici.Vnjihsobilezlastinavedenepovprečnestopnje donosain priporočeniroki zarazličnesektorje. Vendarsmernice nisozagotovilenobenihpodrobnostiali metodnapovedovanja vplivov na okolje.
These methodological guides were developed after the projects audited by the Court were submitted to the Commission for approval.
Ti metodološki vodniki so bili razviti zatem, ko so bili projekti, ki jih je revidiralo Sodišče, predloženi Komisiji v odobritev.
This late availabilitylimitedtheir contributiontofamiliarisingthe candidate countries withthepolicies,proceduresandthefundingprinciples ofthe EU.
Ta poznarazpo-ložljivostvodnikovjeomejilanjihovprispevekkseznanjanjudržav članics politikami EU, njenimi postopkiin načelifinanciranja.
WEAKNESSESIN FINANCIAL AND COSTBENEFIT ANALYSISCBA
SLABOSTI FINANČNE ANALIZE TER ANALIZE STROŠKOV IN KORISTI
Each application for ISPA assistance had to contain afinancial and a cost–benefitanalysis.Forsomeprojectsthese werenotavailable or presented weaknesses.
Vsaka vloga za pomoč ISPA je morala vsebovatifinančno analizoter analizostroškovinkoristi.Tiprinekaterihprojektihnistabilina voljo ali pa so se v njiju kazale slabosti.
Nevertheless,the Commission considered that,since mostoftheprojects wererequiredtofulfilbasicneeds inthecandidatecountries,it wasnotappropriatetoholdthemup because ofshortcomingsinthe cost–benefit analysis.
Toda kerje bil namen večine projektov zadostiti osnovnim potrebam držav kandidatk,je Komisija menila, da jih ni primerno zadrževati zaradi pomanjkljivosti v analizi stroškovin koristi.
The Court’s review of the financial and cost–benefit analyses provided forthe projects auditedidentifiedthefollowing weaknesses13:
Sodišče je pri pregledu finančnih analiz ter analiz stroškov in koristi, kisobilezagotovljenezarevidiraneprojekte,ugotovilonaslednje slabosti13
(a)some missing information about discount rates used and scenario assumptions where arisk analysis was presented;
: št. 5/2003 (slabosti pri ocenjevanju projektov, odstavki 30 do 34) in Posebno poročilo št. 6/2005 (slabosti pri vrednotenju in izboru projektov, odstavki 30 do 43).
13 See also Special Report No 5/2003 (weaknesses in project appraisal, paragraphs 30 to 34) and Special Report No 6/2005 (weaknesses in evaluation and selection of projects, paragraphs 30 to 43).
(a)kjerje bila podana analizatveganja,so manjkale nekatereinfor-macijeouporabljenihdiskontnihstopnjahinpredpostavkah scenarija;
(c)unsubstantiatedsocio-economicbenefitsandincompleteesti-mates of effectsinthetransportsector.
(c)neutemeljenesocialno-ekonomskekoristiinneceloviteocene vplivov v prometnemsektorju.
In these circumstances, the Commission was unable to confirm from the cost–benefitanalysisthattheprojectssubmittedbythecandidate countriesrepresentedinrelativetermsthe highest added value.
Vtakšnihrazmerah Komisija na podlagi analize stroškovinkoristi ni moglapotrditi,daprojekti,kisojihpredložiledržavekandidatke, vrelativnemsmislu nudijo najvišjo dodano vrednost.
WERE PROJECTSIMPLEMENTED ACCORDING TO PLAN?
ALI SO BILI PROJEKTIIZVEDENI PO NAČRTIH?
After the assessment of project application and approval by the Commission, a financing memorandum was signed defining, in particular, thefinancialresourcesandplanningforimplementingtheproject, includingthecompletion date.
Ko je Komisija ocenila projektno vlogo in jo odobrila, je bil podpisan memorandumofinanciranju,vkateremsobiliopredeljenizlasti finančniviriinnačrtovanjeizvedbeprojekta,vključnozdatumom zaključka.
After projectcompletion,candidate countries hadto present afinalreport.
Po dokončanju projekta so morale države kandidatke predstaviti končno poročilo.
The Court assessed to what extent the main conditions set in the financing memorandum had beenrespected,thatis:
Sodišče je ocenilo, v kolikšni meri so se upoštevali glavni pogoji, določeni v memorandumu ofinanciranju,torej:
(a)whether projects had been implemented according to initial plan andthereasonsfor any delay;
(a)ali so bili projektiizvedeni v skladu s prvotnim načrtomin kakšni so bilirazlogi za vsako zamudo;
(b)whetherthefinancial plansforthe projects had beenrespected andif not,thereasons why.
(b)ali so se upoštevali finančni načrti za projekte in, če se niso, razlogi zato.
ALMOST ALL PROJECTS WERE DELAYED
14 Projekt šteje za končanega, ko se
If projects are delivered later than expected, the benefits are deferred and the problemsthey areintendedto address continueforlongerthan necessary.
Če so projekti dokončani pozneje, kot je bilo pričakovano, so tudi koristi na voljo pozneje, težave, ki naj bi jih projekti odpravljali, pa se nadaljujejo dlje, kot bi bilo potrebno.
Delaysalsocreateuncertainties,asthesocio-economic environment maychangeand may makeitdifficulttoimplement projects asforeseen.
Zamude povzročajo tudi negotovost, saj se socialno-ekonomsko okolje lahko spremeni, kar lahko otežkoči predvidenoizvajanje projektov.
14 A project is considered completed when the infrastructure is in use. Candidate countries had to submit a final report to the Commission at the latest six months after the completion of the project.
infrastruktura začne uporabljati; države kandidatke so morale predložiti končno poročilo Komisiji najpozneje šest mesecev po dokončanju projekta.
16 Some projects were affected by more than one of the problems described.
16 Pri nekaterih projektih
17 E.g. eligibility of durable was amended.
17 Npr. upravičenost odhodkov
The delays vary from 2 to 5 years (Poland), 4 to 4.5 years (Bulgaria),2to4.8years(Romania),1.5years(Hungary)and1to 3 years(Latvia).Inthe Czech Republic,there were no major delays.
27projektihjebildatumdokončanjaspremenjen.Zamudetrajajo od2do5let(Poljska),od4do4,5leta(Bolgarija),od2do4,8leta (Romunija), 1,5leta (Madžarska)in od 1 do 3let (Latvija). Na Češkem ni bilo večjih zamud.
equipment expenditure (to be solved on a case-by-case basis), modifications of project decisions, procedures for the award of public contracts.
za trajno opremo (kar se rešuje za vsak primer posebej), spremembe projektnih odločitev, postopki za oddajo javnih naročil.
Inthe survey addressedtothe project managersinthefour audited countries, the Court obtained information on the delays in implementation andthereasonsforthe delays.
Z anketo, naslovljeno na vodje projektov v štirih revidiranih državah, je Sodišče pridobiloinformacije o zamudah priizvajanjuinrazlogih zanje.
In the environment sector, the average scheduled duration of the projects was 5 years and in the transport sector, 4.2 years.
V okoljskem sektorju je povprečno načrtovano trajanje projektov znašalo 5 let, v prometnem sektorju pa 4,2 leta.
According to the sur-vey,the average delay was 2.5 yearsin bothsectors(see Figure 5).
Sodeč po anketi je povprečna zamuda v obehsektorjihtrajala 2,5leta(glej sliko 5).
In the projects audited, the Court found that the main reasons for delays were16:
Sodišče je ugotovilo, da so bili pri revidiranih projektih glavni razlogi za zamude16:
(a)thelackoffamiliarityofthecandidatecountries with EU procedures and with project preparation and implementation as well as difficulties with procurement procedures(see e.g. Textbox 5) (84 % ofthe projectsinthesample);
(a)premajhnaseznanjenost držav kandidatks postopki EUters pri-pravoinizvajanjemprojektov,patuditežavespostopkijavnih naročil(glej npr. okvir 5)(84 % projektov v vzorcu);
(b)failure of companiesthat wontendersto carry outthe work(see e.g. Textbox 6)(13 % ofthe projectsinthesample);
(b)družbe, ki so z razpisom pridobile naročilo, niso opravile dela (glej npr. okvir 6)(13 % projektov v vzorcu);
(d) the change after accession of the ISPA projects into Cohesion Fund projects, which have a differentset ofrules17.
(d)popristopnasprememba projektov ISPA v projektekohezijskega sklada, za katere veljajo drugačna pravila17.
AVERAGE DELAYSIN PROJECTIMPLEMENTATION
POVPREČNE ZAMUDE PRIIZVAJANJU PROJEKTOV
ENVPLCZAverage per country/sector
OKOLJEPLCZPovprečje na državo/sektor
Average initial duration
Povprečno prvotno trajanje
TEXTBOX 5
OKVIR 5
In Latvia, in a project for the development of water services, it took three years to launch the tender procedure a er the signature of the financing memorandum.
Pri projektu za razvoj storitev za rabo vode v Latviji je bil razpisni postopek sprožen šele tri leta po podpisu memoranduma o financiranju.
In Poland, in a project for sewage treatment, the construction suffered an interruption of almost one year during the tendering phase. e project was divided into subcontracts, one of which was co-financed by the EBRD.
Na Poljskem je bila pri projektu za čiščenje odplak gradnja med razpisno fazo prekinjena za skoraj leto dni. Projekt je bil razdeljen na podpogodbe, od katerih je eno sofinancirala EBOR.
According to the EBRD loan agreement, the bank’s tendering rules should have been applied to the procurement of the whole project. e tendering had to be stopped until the appropriate procedures had been agreed between the donors.
V skladu s sporazumom o posojilu, sklenjenim z EBOR, bi morala za javna naročila pri celotnem projektu veljati razpisna pravila banke. Razpise je bilo treba ustaviti, dokler se donatorji niso dogovorili o ustreznih postopkih.
TEXTBOX 6
OKVIR 6
A project for the rehabilitation of sewage network and wastewater treatment facilities faced delays in implementation. e tender had to be cancelled and repeated, due to problems with the composition of the evaluation committee.
Projekt za sanacijo kanalizacijskega omrežja in čistilnih naprav za odpadne vode se je soočal z zamudami pri izvajanju. Razpis je bilo treba razveljaviti in ponoviti, do česar je prišlo zaradi težav pri sestavi odbora za vrednotenje.
In addition, the company which was awarded the contract in the second tender failed to proceed with the works in accordance with the timetable and failed to comply with several notices by the supervising engineer. e contract therefore had to be terminated.
Poleg tega družba, ki je na drugem razpisu pridobila naročilo, del ni opravila v skladu s časovnim načrtom in ni upoštevala več opozoril nadzornega inženirja. Zato je bilo pogodbo treba prekiniti.