natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Features of the definition: focus on the euro area as a whole The definition of price stability has a number of noteworthy features.
Značilnosti opredelitve: pozornost je usmerjena na celotno euroobmočje Opredelitev stabilnosti cen ima številne pomembne značilnosti.
First, the ECB has a euro area-wide mandate.
Prvič, ECB izvaja svoj mandat v celotnem euroobmočju, zato so odločitve enotne denarne politike usmerjene k doseganju stabilnosti cen v celotnem euroobmočju.
Accordingly, decisions regarding the single monetary policy aim to achieve price stability in the euro area as a whole.This focus on the euro area as a whole is the natural consequence of the fact that, within a monetary union, monetary policy can only steer the average money market interest rate level in the area, i.e. it cannot set different interest rates for different regions of the euro area.
Usmeritev pozornosti na celotno euroobmočje je naravna posledica dejstva, da lahko denarna politika v okviru denarne unije usmerja samo povprečno raven obrestnih mer na denarnem trgu tega območja, se pravi, da ne more določati različnih obrestnih mer za različna področja euroobmočja.
This index has been harmonised across the various countries of the euro area with the aim of measuring price developments on a comparable basis.
Indeks je bil zaradi primerljivega merjenja gibanj cen usklajen med različnimi državami euroobmočja.
The HICP is the index that most closely allows one to approximate the changes over time in the price of a representative basket of consumer expenditures in the euro area (see Box 5.3).
HICP je indeks, ki se najnatančneje približuje spremembam v ceni reprezentativne košarice izdatkov gospodinjstev za potrošnjo (gl. okvir 5.3).
BOX 5.3 CONSTRUCTION AND FEATURES OF THE HICP
OKVIR 5.3 OBLIKOVANJE INDEKSA HICP IN NJEGOVE ZNAČILNOSTI
The conceptual work related to the compilation of the HICP for the euro area is carried out by the European Commission (Eurostat) in close liaison with the national statistical institutes.
Zasnovo za oblikovanje HICP za euroobmočje je pripravila Evropska komisija (Eurostat) v tesnem sodelovanju z nacionalnimi statističnimi uradi.
As key users, the ECB and its forerunner, the EMI, have been closely involved in this work.
Pri tem delu sta tesno sodelovala tudi ECB in njen predhodnik, Evropski monetarni inštitut.
The HICP data released by Eurostat are available from January 1995 onwards.
Podatki o HICP, ki jih objavlja Eurostat, so dosegljivi od januarja 1995 dalje.
processed and unprocessed foods, because prices for the latter are strongly influenced by factors such as weather conditions and seasonal patterns, while such factors have less of an impact on processed food prices.
tesno povezana z gibanjem cen nafte. Cene hrane so razdeljene na predelano in svežo hrano, ker na cene sveže hrane močno vplivajo dejavniki vremena in sezonskih gibanj, medtem ko imajo ti dejavniki manjši vpliv na cene predelane hrane.
Services prices are subdivided into five components which, on account of different market conditions, typically show differences in their respective developments.
Cene storitev so razdeljene na pet komponent, ki zaradi različnih tržnih razmer kažejo značilne razlike v svojih gibanjih.
As a result of its harmonisation and statistical improvements aimed at enhancing its accuracy, reliability and timeliness, the HICP has become a high-quality, international-standard price index and a broadly comparable indicator across countries.
Zaradi uskladitve in statističnih izboljšav, katerih cilj je izboljšanje natančnosti, zanesljivosti in pravočasnosti, je postal HICP kvaliteten cenovni indeks, ki zadovoljuje mednarodne standarde in je na splošno primerljiv med državami.
Nevertheless, improvements are still being made in various fields.
Kljub temu se indeks na številnih področjih še vedno izboljšuje.
Based on consumer expenditure weights applicable for 2007, goods account for 59.1 % and services for 40.8 % of the HICP (see the table below).
Na podlagi uteži, ki so jo v letu 2007 imeli posamezni deli izdatkov gospodinjstev v celotnem trošenju, predstavljajo proizvodi 59,1 odstotka celotnega HICP in storitve 40,8 odstotka (gl. tabelo na str. 61).
A breakdown of the overall HICP into individual components makes it easier to see the various economic factors that have an impact on consumer price developments.
Z razčlenitvijo celotnega HICP na posamezne komponente potrošnje je mogoče lažje opredeliti različne gospodarske dejavnike, ki vplivajo na gibanje cen življenjskih potrebščin.
For example, developments in the energy price component are closely related to oil price movements.
Gibanja cen v skupini energentov so na primer
TABLE WEIGHTS OF THE MAIN EURO AREA HICP COMPONENTS APPLICABLE FOR 2007
TABELA: UTEŽI GLAVNIH KOMPONENT HICP ZA EUROOBMOČJE, KI SO VELJALE ZA LETO 2007
Overall index
Celotni indeks
Services Housing services Transport Communication Recreation and personal services Miscellaneous
Industrijsko blago razen energentov 30,0 Energenti 9,8
Reasons for aiming at inflation rates of below but close to 2 % By referring to “an increase in the HICP of below 2 %”, the definition makes it clear that both inflation above 2 % and deflation (i.e. declines in the price level) are inconsistent with price stability.
Razlogi za ciljanje inflacije, ki je pod 2 odstotkoma, vendar blizu te meje Opredelitev stabilnosti cen z navedbo, daje »povečanje harmoniziranega indeksa cen življenjskih potrebščin manjše kot 2 odstotka«, jasno kaže, da inflacija nad 2 odstotka kakor tudi deflacija (znižanje cenovne ravni) nista v skladu s cenovno stabilnostjo.
In this respect, the explicit indication by the ECB to aim to maintain the inflation rate at a level below but close to 2 % signals its commitment to provide an adequate margin to avoid the risks of deflation (see Section 3.1 and also Box 5.4).
ECB je z nedvoumno napovedjo, da namerava vzdrževati takšno stopnjo inflacije, ki je nižja od 2 odstotkov, vendar blizu tej ravni, nakazala svojo zavezanost k preprečitvi tveganja deflacije s tem, daje postavila ustrezno mejo proti deflaciji (gl. razdelek 3.1 in okvir 5.4).
Source: Eurostat.
* Seštevki se zaradi zaokroževanja ne ujemajo vedno.
BOX 5.4 A SAFETY MARGIN AGAINST DEFLATION
OKVIR 5.4 VARNOSTNA MEJA PROTI DEFLACIJI
Referring to an “increase in the HICP of below but close to 2 %” provides a safety margin against deflation.
Opredelitev, da povišanje HICP ne presega 2 odstotkov, vendar ostaja blizu tej ravni, zagotavlja varnostno mejo proti deflaciji.
In a deflationary environment, monetary policy may therefore not be able to sufficiently stimulate aggregate demand by using its interest rate instrument.
Čeprav je nekatere ukrepe denarne politike še vedno mogoče izvajati, tudi če so nominalne obrestne mere enake nič, je uspeh takšne alternativne politike negotov.
Any attempt to bring the nominal interest rate below zero would fail, as the public would prefer to have cash rather than to lend or hold deposits at a negative rate.
Medtem ko predstavlja deflacija enake stroške za gospodarstvo kot inflacija, je posebno pomembno, da preprečimo deflacijo.
Although some monetary policy actions can still be carried out even when nominal interest rates are at zero, the effectiveness of these alternative policies is not fully certain.
Ko se deflacija enkrat pojavi, jo je težko odpraviti, ker se nominalne obrestne mere ne morejo znižati pod nič odstotkov kot v običajnih razmerah in nihče ni pripravljen posojati denarja, vedoč, da bo čez določen čas dobil manj denarja, kot ga je posodil.
It is thus preferable for monetary policy to have a safety margin against deflation.
V deflacijskem okolju tako denarna politika ne more zadovoljivo spodbujati skupnega povpraševanja z uporabo instrumenta obrestnih
THE ECB’S MONETARY
DENARNA nepričakovanih motenj, ki vplivajo na raven cen.
By aiming at “an increase of the HICP of below but close to 2 %”, a possible measurement bias in the HICP and the potential implications of inflation differentials in the euro area are also taken into account.
Določena kratkoročna nihanja v inflaciji so torej neizogibna.
The mediumterm orientation Finally, a key aspect of the ECB’s monetary policy is that it aims to pursue price stability “over the medium term”.
Srednjeročna usmeritev Nazadnje je ključni vidik denarne politike ECB tudi odločitev, da namerava ohranjati stabilnost cen v »srednjeročnem obdobju«.
As outlined above, this reflects the consensus that monetary policy cannot, and therefore should not, aim to attempt to fine-tune developments in prices or inflation over short horizons of a few weeks or months (see also Section 4.4).
Kot smo že omenili, je to posledica ugotovitve, da denarna politika ne more uravnavati gibanj cen ali inflacije v kratkoročnem obdobju, ki traja nekaj tednov oziroma mesecev (gl. tudi razdelek 4.4).
Changes in monetary policy only affect prices with a time lag, and the magnitude of the eventual impact is uncertain.
Spremembe v denarni politiki vplivajo na cene šele s časovnim odlogom, obseg morebitnih vplivov pa je negotov.
This implies that monetary policy cannot offset all unanticipated disturbances to the price level.
To pomeni, da denarna politika ne more nevtralizirati vseh
BOX 5.5 THE MEDIUM-TERM ORIENTATION OF THE ECB’S MONETARY POLICY
OKVIR 5.5 SREDNJEROČNA USMERITEV DENARNE POLITIKE ECB
An economy is continuously subject to largely unforeseeable shocks that also affect price developments.
Gospodarstvo je ves čas izpostavljeno večinoma nepredvidljivim šokom, ki hkrati vplivajo tudi na gibanje cen.
At the same time, monetary policy can only affect price developments with significant time lags, which are variable and, like most economic relationships, highly uncertain.
Denarna politika lahko vpliva na gibanje cen le s precejšnjim časovnim odlogom, ki ni vedno enak in je podobno kot večina gospodarskih razmerij precej negotov.
Against this background, it would be impossible for any central bank to keep inflation at a specific point target at all times or to bring it back to a desired level within a very short period of time.
V takšnih razmerah je nemogoče, da bi centralna banka ves čas vzdrževala inflacijo na določeni ravni oziroma da bi jo v zelo kratkem času znižala na želeno raven.
Consequently, monetary policy needs to act in a forward-looking manner and can only maintain price stability over longer periods of time.
Zaradi tega mora denarna politika delovati tako, da načrtuje vnaprej, stabilnost cen pa lahko vzdržuje samo v daljšem časovnem obdobju.
This is the reasoning that lies at the core of the ECB’s mediumterm orientation.
Takšno razumevanje je v središču srednjeročne usmeritve ECB.
monetary policy, since the transmission mechanism spans a variable, uncertain period of time.
transmisijski mehanizem razteza prek obdobja, ki ni natančno določeno, in se spreminja.
An excessively aggressive policy response to restore price stability within a very short time span may, under these circumstances, risk incurring a significant cost in terms of output and employment volatility which, over a longer horizon, could also affect price developments.
Pretirano agresiven odziv denarne politike, ki bi poskušal v zelo kratkem obdobju ponovno vzpostaviti stabilnost cen, je v takšnih razmerah tvegan, saj lahko povzroči precejšnje stroške v obliki nihanja proizvodnje in zaposlenosti, v daljšem časovnem obdobju pa lahko vpliva tudi na gibanje cen.
In these cases, it is widely recognised that a gradual response of monetary policy is appropriate both to avoid unnecessarily high volatility in real activity and to maintain price stability over a longer horizon.
V takšnih okoliščinah je postopen odziv denarne politike najprimernejši tako za preprečevanje nepotrebnih močnih nihanj v realnem gospodarstvu kot za ohranjanje stabilnosti cen v dolgoročnejšem obdobju.
Thus, the mediumterm orientation also gives the ECB the flexibility required to respond in an appropriate manner to the different economic shocks that might occur.
S srednjeročno usmeritvijo ECB pridobi prilagodljivost, potrebno za ustrezno odzivanje na različne gospodarske šoke, ki se lahko pojavijo.
At the same time, it should be clear that, from an ex post perspective, the ECB can be held accountable only for trends in inflation.
Hkrati ne smemo pozabiti, daje ECB pri oceni svojega dela za nazaj odgovorna le za gibanje inflacije.
The “medium term” notion deliberately retains some flexibility with regard to an exact time frame.
Pojem »srednjeročnega obdobja« namenoma ohranja določeno nejasnost glede tega, kakšen časovni okvir zajema.
This reflects the fact that it is not advisable to specify ex ante a precise horizon for the conduct of
Časovnega razpona, v katerem se izvaja denarna politika, namreč ni priporočljivo vnaprej natančno določiti, saj se
The two-pillar framework is a tool for organising information … The ECB’s approach to organising, evaluating and crosschecking the information relevant for assessing the risks to price stability is based on two analytical perspectives, referred to as the two “pillars”.
Dvostebrni okvir je orodje za urejanje informacij … Pristop ECB k urejanju, presojanju in medsebojnemu preverjanju informacij, ki so pomembne za oceno dejavnikov tveganja pri ohranjanju cenovne stabilnosti, temelji na dveh analitičnih izhodiščih, imenovanih dva »stebra«.
… to ensure that no relevant information is lost The two-pillar approach is designed to ensure that all relevant information is used in the assessment of the risks to price stability and that appropriate attention is paid to different perspectives and the crosschecking of information in order to come to an overall judgement of the risks to price stability.
… in zagotavlja, da so upoštevane vse pomembne informacije Dvostebrni pristop zagotavlja, da analiza tveganj za stabilnost cen upošteva vse informacije ter da dovolj pozornosti posveča različnim izhodiščem in navzkrižnemu preverjanju informacij, kar omogoča celovito presojo tveganj, ki bi lahko vplivala na cenovno stabilnost.
It represents, and conveys to the public, the notion of diversified analysis and ensures robust decisionmaking based on different analytical perspectives.
Predstavlja in izraža torej načelo vsestranske analize ter zagotavlja, da so sprejete odločitve zanesljive in temeljijo na različnih analitičnih izhodiščih.
Price developments are influenced largely by the interplay of supply and demand in the goods, services and factor markets.
Cenovna gibanja so predvsem pod vplivom razmerja med ponudbo in povpraševanjem na trgu blaga, storitev in proizvodnih faktorjev.
… based on two analytical perspectives … In the ECB’s strategy, monetary policy decisions are based on a comprehensive analysis of the risks to price stability.This analysis is organised on the basis of two complementary perspectives on the determination of price developments.
… temelji na dveh analitičnih izhodiščih … V strategiji ECB se odločitve o denarni politiki sprejemajo na podlagi celovite analize vseh dejavnikov, ki predstavljajo tveganje za ohranitev cenovne stabilnosti. Ta analiza temelji na dveh dopolnjujočih se izhodiščih.
The first perspective is aimed at assessing the short to mediumterm determinants of price developments, with a focus on real activity and financial conditions in the economy.
Cilj prvega izhodišča je analiza kratkoročnih in srednjeročnih dejavnikov gibanja cen, pri čemer se osredotoča predvsem na gospodarsko aktivnost v realnem sektorju in finančne pogojev gospodarstvu.
It takes account of the fact that price developments over those horizons are influenced largely by the interplay of supply and demand in the goods, services and factor markets (see also Section 4.4).
Upošteva dejstvo, daje gibanje cen v tem časovnem obdobju predvsem pod vplivom razmerja med ponudbo in povpraševanjem na trgu blaga, storitev in proizvodnih faktorjev (gl. tudi razdelek 4.4).
The ECB refers to this as the “economic analysis”.
ECB to imenuje »ekonomska analiza«.
The second perspective, referred to as the “monetary analysis”, focuses on a longerterm horizon, exploiting the long-run link between money and prices (see also Section 4.5).
Drugo izhodišče, ki se imenuje »denarna analiza«, se osredotoča na dolgoročnejše obdobje in upošteva dolgoročno povezavo med ponudbo denarja in ravnjo cen (gl. tudi razdelek 4.5).
The monetary analysis serves mainly as a means of cross-checking, from a medium to long-term perspective, the short to mediumterm indications for monetary policy coming from the economic analysis.
Denarna analiza se uporablja predvsem kot način, da se iz srednjeročne in dolgoročne perspektive medsebojno preverijo kratkoročni in srednjeročni znaki, ki izhajajo iz ekonomske analize in so pomembni za denarno politiko.
BOX 5.6 REAL ECONOMIC AND FINANCIAL INDICATORS
OKVIR 5.6 REALNI EKONOMSKI IN FINANČNI KAZALCI
In the framework of its economic analysis, the ECB focuses mainly on the assessment of current economic and financial developments and the implied short to mediumterm risks to price stability.
ECB se v okviru svoje ekonomske analize osredotoča predvsem na tekoča gospodarska in finančna gibanja ter s tem povezana kratkoročna in srednjeročna tveganja za stabilnost cen.
These indices help to assess, in particular, the potential impact on import prices of movements in the exchange rate and changes in commodity prices (such as oil). In short, these indicators help to assess movements in aggregate demand, aggregate supply and the degree of capacity utilisation.
Pri analizi kazalcev realnega gospodarstva ECB redno spremlja gibanja v celotni proizvodnji, razmere na področju povpraševanja in trgu dela, širok nabor cenovnih in stroškovnih kazalcev, javnofinančno politiko ter plačilno bilanco za euroobmočje.
Regarding the analysis of real economy indicators, the ECB regularly reviews developments in overall output, demand and labour market conditions, a broad range of price and cost indicators, and fiscal policy, as well as the balance of payments for the euro area.
Statistika plačilne bilance skupaj s statistiko zunanje trgovine zagotavlja informacije o izvoznih in uvoznih gibanjih, ki lahko prek učinkov na povpraševanje vplivajo na inflacijske pritiske.
For instance, in terms of price and cost developments, alongside the HICP and its components, price developments in the industrial sector, as measured by producer prices, are analysed because changes in production costs may feed through to consumer prices.
Ti podatki omogočajo tudi spremljanje zunanjetrgovinskih cen, ki jih trenutno nadomeščajo indeksi povprečnih izvoznih in uvoznih vrednosti.
Labour costs, which are an important element of overall production costs, may have a significant impact on price formation.
S temi indeksi lahko zlasti merimo možen vpliv tečajnih gibanj in sprememb cen surovin (npr. nafte) na uvozne cene.
Labour cost statistics also provide information on the competitiveness of the euro area economy.
Ti kazalci torej omogočajo oceno gibanj v skupnem povpraševanju in skupni ponudbi ter stopnjo izkoriščenosti zmogljivosti.
Second, indicators of output and demand (national accounts, shortterm statistics on activity in industry and services, orders, and qualitative survey data) provide information on the cyclical position of the economy, which in turn is relevant for the analysis of prospects for price developments.
Na področju gibanj cen in stroškov strokovnjaki poleg HICP in njegovih komponent analizirajo tudi gibanja cen v industrijskem sektorju s pomočjo cen industrijskih proizvodov pri proizvajalcih, saj se lahko spremembe v proizvodnih stroških prenesejo na cene življenjskih potrebščin.
Furthermore, labour market data (on employment, unemployment, vacancies and labour market participation) are important for monitoring conjunctural developments and assessing structural changes in the functioning of the euro area economy.
Stroški dela, ki so pomemben del celotnih proizvodnih stroškov, imajo lahko precejšen vpliv na oblikovanje cen.
Moreover, the government sector represents a substantial part of economic activity; information on both financial and non-financial public sector accounts is essential.
Statistični podatki o stroških dela dajejo tudi informacije o konkurenčnosti gospodarstva euroobmočja.
Developments in financial market indicators and asset prices are also closely monitored.
Natančno spremljamo tudi gibanja kazalcev na finančnih trgih in cene finančnega premoženja.
Movements in asset prices may affect price developments via income and wealth effects.
Spremembe v cenah finančnega premoženja lahko vplivajo na cenovna gibanja prek učinkov dohodka in bogastva.
For example, as equity prices rise, share-owning households become wealthier and may choose to increase their consumption.
Če se na primer tečaji lastniških vrednostnih papirjev povišajo, lahko gospodinjstva, ki imajo delnice, obogatijo in tako povečajo svojo porabo.
This will add to consumer demand and may fuel domestic inflationary pressures.
S tem se poveča zasebno povpraševanje, kar lahko poveča inflacijske pritiske iz domačega okolja.
Conversely, when equity prices fall, households may well reduce consumption.
V nasprotnem primeru, torej če se tečaji delnic znižajo, bodo gospodinjstva najverjetneje zmanjšala svojo potrošnjo.
An additional way in which asset prices can have an impact on aggregate demand is via the value of collateral that allows borrowers to obtain more loans and/or to reduce the risk premia demanded by lenders/banks.
Cene finančnega premoženja lahko vplivajo na skupno povpraševanje tudi prek vrednosti zastavljenega zavarovanja za posojila, kar posojilojemalcem omogoča, da dobijo večja posojila oziroma plačajo nižje premije za kreditna tveganja, ki jih zahtevajo posojilodajalci oziroma banke.
Lending decisions are often influenced to a large extent by the amount of collateral.
Odločitve glede odobritve posojil so namreč največkrat tesno povezane z višino zavarovanja.
If the value of collateral falls, then loans will become more expensive and may even be difficult to obtain at all, with the result that spending, and therefore demand, will fall.
Če se vrednost zavarovanja zmanjša, postanejo posojila dražja oziroma jih je sploh težko dobiti, zaradi česar se zmanjša trošenje in z njim povpraševanje.
By analysing financial markets, statistical information on financial asset prices from various sources can also be assessed.
Z analizo finančnih trgov lahko preverimo različne statistične informacije o cenah finančnih sredstev, pridobljenih iz raznih virov.
In addition, the ECB collects certain statistical information itself.
Poleg tega določene statistične informacije zbira tudi sama ECB.
Asset prices and financial yields can also be analysed to derive information about the expectations of the financial markets, including expected future price developments.
na finančnih trgih, vključno s pričakovanji glede prihodnjih cenovnih gibanj.
For example, when buying and selling bonds, financial market participants implicitly reveal their expectations about future developments in real interest rates and inflation (see also Box 3.2).
Ko na primer udeleženci na finančnem trgu prodajajo ali kupujejo obveznice, posredno razkrijejo svoja pričakovanja o prihodnjih gibanjih realnih obrestnih mer in inflacije (gl. tudi okvir 3.2).
Using a variety of techniques, the ECB can analyse financial prices to extract the markets’ implicit expectations about future developments.
S pomočjo različnih tehnik lahko ECB prek analize cen finančnega premoženja izlušči, kakšna so na trgu prikrita pričakovanja o prihodnjih gibanjih.
Asset markets, and therefore asset prices, are by their very nature forwardlooking.
Različni trgi finančnega premoženja in s tem tudi cene finančnega premoženja so že po svoji naravi usmerjeni v prihodnost.
Changes in asset prices therefore largely reflect “news” – information about developments that the financial markets had not been expecting.
Spremembe v cenah finančnega premoženja v prvi vrsti razkrivajo »novice« (informacije o gibanjih, ki jih finančni trgi niso pričakovali).