natgillin/translations-raw huggingface dataset:
European milk producers generally receive higher prices than those obtained by producersin New Zealand butlower than those paid to Swiss producers.
Evropski proizvajalci mlekaso nasplošno deležnivišjihcenkot proizvajalci na Novi Zelandiji,a nižjihkotšvicarski proizvajalci.
European prices are quite close to those inthe USA but morestable(Figure 9).
Evropskeceneso precej podobne tistim v ZDA, vendar so stabilnejše (diagram 9).
The constantincrease ofthe milk priceinthe 1970s and until 1984 occurred during a period of generalised inflation.
Stalnozviševanje cene mleka vsedemdesetihletihin doleta 1984 seje odvijalo v kontekstu splošne inflacije.
Following the introduction of quotas,thefactthat nominal producer prices were maintained masked the reality that, in real terms, prices suffered a distinct erosion.
V obdobju po uvedbi kvotje ohranjanje nominalnih proizvodnih cen prikriloizrazit padec realnih cen.
Over along period, milk producers never actually benefited in real terms from stable prices.
V zelo dolgem obdobju proizvajalci mleka dejansko nikoli niso bili deležni stabilnih realnih cen.
Figure 10 shows this deterioration using anindex of deflated prices.
V diagramu 10je povzeto zniževanje cens pomočjoindeksa deflacioniranih cen.
DEFLATED PRICE OF MILK PAID TO PRODUCERSIN GERMANY, FRANCE,ITALY, THE NETHERLANDS AND THE UNITED KINGDOM (Annual weighted averages of deflatedindices)
DEFLACIONIRANA CENA MLEKA, PLAČANA PROIZVAJALCEM V NEMČIJI, FRANCIJI,ITALIJI, NA NIZOZEMSKEMIN V ZDRUŽENEM KRALJESTVU 19852007Tehtanoletno povprečje deflacioniranihindeksov
Source: European Court of Auditors on the basis of Eurostat data.
Vir: Evropsko računsko sodišče na osnovi podatkov Eurostata.
CONSUMER PRICES FOR MILK HAVE LITTLE TO DO WITH THE PRICE PAID TO PRODUCERS
POTROŠNIŠKA CENA MLEKA NIMA VELIKO SKUPNEGA S PROIZVODNO CENO
European Commission, Agriculture and Rural Aairs DG, The impact of the developments in agricultural producer prices on consumers, document CM/WM/PB D(2007) 34703, 13.11.2007.
Potrošniškain proizvodnacena mleka nasplošno nimataveliko skupnega, kotje pokazala študija Komisije, po kateri so se nominalne potrošniške cene mlečnihizdelkov med začetkomleta 2000 insredinoleta 2007 povečaleza 17 %, nominalnacena, plačana proizvajalcu, paseje zmanjšala za 6 %34.
Eurostat dataconfirmthat, generally,consumer pricesfollowa different patternfrom producer prices35.
Podatki Eurostata nasplošno potrjujejo, dase potrošniškecene gibljejo drugače od proizvodnihcen35. Medletoma 1996in 2000
35The data are not exactly comparable: Figure 8 summarises trends in the price paid to producers in the five main milk-producing Member States in the EU-15.
35Podatki niso popolnoma primerljivi: v diagramu 8 je povzeto spreminjanje cene, plačane proizvajalcem, v petih glavnih državah članicah proizvajalkah EU-15.
Apart from the fact that it includes data relating to eggs, Figure 11 shows consumption by the entire EU population. The size and structure of this population changed considerably during the period under review.
V diagramu 11 pa je poleg podatkov o jajcih prikazana tudi poraba celotnega prebivalstva EU, katerega število in struktura sta se v zajetem obdobju občutno spremenila.
the Eurostat consumer priceindexincluding milk,cheesesand eggs remained practically unchanged (Figure 11), while theindex ofthe price paidfor milkto producersfell,thenrose again(Fig-ure 8).
jeindeks potrošniških cen Eurostata, ki zajema mleko, sire in jajca, ostal praktično nespremenjen (diagram 11), medtemkose jeindeksodkupnihcen mleka, plačanih proizvajalcem, najprej znižal, nato pa spet dvignil (diagram 8).
Between 2000 and 2007 consumer prices showed an almost linearincrease of approximately 15 %.
Medletoma 2000in 2007 so se potrošniške cene skorajlinearno dvignile za približno 15 %.
Overthesame periodthe index of prices paid to producers showed a decrease over five consecutive years,followed by anincrease.
Vistem obdobjusejeindeks odkupnihcen mleka, plačanih proizvajalcem, petlet zapored zniževal, nato paseje povišal.
The food supply chain covers
Veriga preskrbe s hrano povezuje
three sectors of the economy: the agricultural sector, the agri-food industry and the distribution sector.
tri gospodarske sektorje: kmetijski sektor, kmetijsko-živilsko industrijo in distribucijski sektor.
In the milk sector, asfor the entirefood supply chain36, consumer priceformationisacomplexprocess.
V mlečnemsektorjuin v celotni verigi preskrbes hrano36je oblikovanje potrošniških cen zapleten proces.
Whilethepricespaidto producers by dairies closelyfollow developments on theinterna-tional market, consumer prices areinfluenced not only by the cost oftheraw material but also by other parameters, such as energy andlabourcosts.
Medtem ko cene, kijih mlekarne plačujejo proizvajalcem, natančno sledijo spremembam na mednarodnem trgu, so cene, ki jih plačujejo potrošniki, odvisne ne samo od cene surovine, ampaktudi od drugih dejavnikov, kot sostroški energijeali plač.
Theraw material,the milk,actuallyaccounts for arelativelysmallshare of consumer pricesfor milk products, between 30 and 50 % depending onthe products37.
Mlekokotsurovina pravzaprav predstavlja relativno majhen delež potrošniških cen mlečnihizdelkov, insicer med 30in 50 %, odvisno odizdelkov37.
Another characteristicfeature ofthe European milk sectoristhe
Komisijaje v sporočilu o cenah hrane39 izpostavila pojav konsolidacije v verigi preskrbe
Total turnover of the 15 largest extreme concentration of processing and distribution companies38 which may givethema predominant weightin determining pri-ces.In a communication concerning food prices39 the Commission
38Skupni promet 15 najpomembnejših evropskih velikih distributerjev predstavlja približno 77 % evropskega živilskega trga. Vir: Evropska komisija,„Rural Development in the European Union – Statistical and Economic Information – Report 2008“.
European mass retailers accounts for approximately 77 % of the European food market. Source: European Commission, Rural development in the European Union — Statistical and economic information — Report 2008.
s hrano, ki vpliva predvsem na mlečne proizvode,in opozorila, da „morajo organi za konkurenco poskrbeti, da proces konsolidacije, ki poteka, ne poslabša konkurenčnih pogojev na obeh straneh preskrbovalne verige vškodo potrošnikovin podjetij“.
Commission to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions, ‘Food prices in Europe’, COM(2008) 821 final, 9.12.2008.
parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o cenah hrane v Evropi, COM(2008) 821 konč. z dne 9.12.2008.
THE EUROPEAN MARKET: HARMONISEDINDEX OF NOMINAL CONSUMER PRICES FOR MILK, CHEESES AND EGGS19962007
EVROPSKI TRG: USKLAJENIINDEKS NOMINALNIH POTROŠNIŠKIH CEN MLEKA, SIRAINJAJC 19962007
Source: Eurostat food item F 0114; European Union geographic unit (EU-12 1994, EU-15 2004, EU-25 2006, EU-27).
Vir: Eurostat, postavka za hrano F 0114; geografska enota Evropska unija (EU-12 1994, EU-15 2004, EU-25 2006, EU-27).
WHATIS THEIMPACT ON PRODUCERS'INCOMES?
KAKŠENJE UČINEK ZA DOHODEK PROIZVAJALCEV?
THE DEVELOPMENT OF PRODUCERS' NETINCOMES HAS BEEN UNEVEN AND SUBSIDIES FORM A MAJOR ANDINCREASING PART OF THISINCOME
NETO DOHODEK PROIZVAJALCEV SE RAZVIJA NEENAKOMERNO, POMOČ PA PREDSTAVLJA NJEGOV POMEMBENIN ČEDALJE VEČJI DEL
The average netincome of agricultural enterprises,in real terms, has shown a downward trend(Figure 12).
Povprečni neto dohodek kmetijskih podjetij v stalnih cenah kaže trend zmanjševanja (diagram 12).
At current pricesfarms specialisingin milk have maintained, on average,slightly higher incomesthanfarmersasa whole, according to information collected by the Farm Accountancy Data Network(FADN)41.
Po tekočih cenah specializirane mlečne kmetije povprečno ohranjajo višji dohodek kot kmetje kotskupina glede na podatke,kijihjezbrala mrežaknjigovod- skih podatkov s kmetijskih gospodarstev(FADN)41.
The net incomes at current prices of agricultural enterprises specialising in milk42 grew at the same pace as theincomes of farms as a whole during the 1989–2006 period (Figure 13). Thereisavarietyof reasonsforthe growthin dairyfarmers’ incomes:
Neto dohodek kmetijskih podjetij,specializiranihza mleko42, potekočihcenah sejev obdobju 1989–2006razvijalv enakemritmukot dohodek kmetijskih gospodarstev skupaj (diagram 13); razvoj dohodka mlečnih pridelovalcev pojasnjujejorazlični vzroki:
41The FADN data are not representative for the whole of the sector, however, because the specialist dairy farms registered in FADN only represent 60 % and 25 % respectively of farms with at least one cow in the EU-15 and EU-25.
- reorganizacija sektorja: v zadnjih letih se je število proizvajalcev zmanjšalo za več kot 50 %(glej odstavek 34); knjigovodskih podatkov s kmetijskih gospodarstev (FADN) ne predstavljajo celotnega sektorja, saj specializirane mlečne kmetije, evidentirane v FADN, predstavljajo samo 60 % mlečnih kmetij z najmanj eno kravo molznico v EU-15 in 25 % mlečnih kmetij z najmanj eno kravo molznico v EU-25.
In 2006 specialist dairy farms included in the FADN covered 78 % of specialist dairy farms in the EU-25 (according to Eurostat’s Farm structure survey 2007).
V letu 2006 so specializirane mlečne kmetije, zajete v FADN, pokrivale 78 % specializiranih mlečnih kmetij v EU-25 (Eurostatova raziskava o strukturi, leto 2007).
See also European Commission, Agriculture and Rural Development DG G3, Milk margins in the European Union, 2004.
Glej tudi Evropska komisija, GD za kmetijstvo in razvoj podeželja, G3,„Milk margins in the European Union“, 2004.
SE605 covers total subsidies — European and national, first and second pillar of the CAP, coupled and decoupled — excluding subsidies on investments.
Pomoč, zabeležena v spremenljivki zelo različen delež bruto dohodka kmetij v posameznih drža-vahčlanicah;ta deležseje medletoma 2000in 2006 močno povečal, vendar je bila stopnja povečanja v vsaki državi članici drugačna(tabela 1).
According to FADN data, milk accountsfor approximately 60 % of the income of specialist dairy farms but this percentageis falling.
SE 605 FADN, pokriva vse vrste pomoči, evropske in nacionalne, iz prvega in drugega stebra SKP, vezane in nevezane, razen subvencij za investicije.
TRENDSIN NET AGRICULTURALINCOMEIN REAL TERMS ALL TYPES OF PRODUCTION, 19932008
GIBANJE NETO KMETIJSKEGA DOHODKA V STALNIH CENAH VSE VRSTE PROIZVODNJE, 19932008
Trends in net agricultural income100=2000 index
Gibanje neto kmetijskega dohodka Indeks 100=2000
Source: Eurostat, Economic accounts for agriculture — Agricultural income(Indicator C: Real net entrepreneurial income from agriculture)
Vir: Eurostat, gospodarski računi za kmetijstvo – Dohodek kmetijskega sektorja (Kazalnik C, Neto dohodek kmetijskega podjetja).
TRENDSIN NETINCOME AT CURRENT PRICES OF SPECIALIST DAIRY FARMS19892006
GIBANJE NETO DOHODKA MLEČNIH KMETIJ V TEKOČIH CENAH 19892006
Average net income (euros)
Povprečni neto dohodek (v EUR)
Source: FADN database: Family farm income (SE 420) of specialist dairy farms
Vir: Podatkovna zbirka FADN: družinski dohodek (SE 420) mlečnih kmetij.
SUBSIDIES AS A SHARE OF GROSSINCOME OF DAIRY FARMS BEFORE TAXES AND LEVIES2000, 2004 AND 2006
DELEŽ SUBVENCIJ V BRUTO DOHODKU MLEČNIH KMETIJ PRED DAVKIIN DAJATVAMI 2000, 2004IN 2006
Belgium Czech Republic Denmark Germany Greece Spain Estonia France Hungary Ireland Italy Lithuania Luxembourg Latvia Netherlands Austria Poland Portugal Finland Sweden Slovakia Slovenia United Kingdom
Belgija Češka Danska Nemčija Grčija Španija Estonija Francija Madžarska Irska Italija Litva Luksemburg Latvija Nizozemska Avstrija Poljska Portugalska Finska Švedska Slovaška Slovenija Združeno kraljestvo
Source: FADN Gross farm income before taxes, levies and VAT = Gross farm income (SE 410) — the balance of current farm subsidies and taxes (SE 600) + total farm subsidies (SE 605).
Vir: FADN; bruto dohodek kmetije pred davki, dajatvami in DDV = bruto dohodek kmetije (SE 410) – razlika med subvencijami kmetije in obdavčitvijo (SE 600) + skupni znesek subvencij kmetije (SE 605).
RESTRUCTURING HAS ENTAILED A CONSIDERABLE FALLIN THE NUMBER OF FARMS
PRESTRUKTURIRANJEJE PRIVEDLO DO VELIKEGA UPADA ŠTEVILA KMETIJ
The objective of ensuring a fair standard ofliving for milk produc-ers,in particular byraisingtheirindividualincomes, has mainly been achieved byincreasingfarm productivity.
Cilj zagotavljanja primernega življenjskega standarda proizvajalcem mleka, predvsems povečanjem njihovega osebnega dohod-ka,sev glavnem dosegas povečevanjem produktivnostikmetij.
The restructuring of the milk sector and the constant fallin the number of farms has meant that the statistical average income of milk producers has remainedsteady or evenincreased.
Prestrukturiranje sektorja mlekain stalni upad števila kmetij prispevata k temu, da se statistični povprečni dohodek proizvajalcev mleka ne spreminja oziroma se celo povečuje.
The EU-15 lost halfits dairy farms between 1995 and 2007;in other words more than 500 000 producers gave up duringthat period.
EU-15je medleto-ma 1995in 2007izgubila polovico svojih mlečnih kmetij oziroma, drugače povedano, v tem obdobjuje svojo dejavnost opustilo več kot 500 000 proizvajalcev.
Restructuringis particularly obviousin Denmark, Greece, Spain,Italy and Portugal.
Prestrukturiranjeje še posebej opazno na Danskem, v Grčiji, Španiji,Italijiin na Portugalskem.
In all Member States restructuring hasled to a steadyincreasein theaveragesize offarms, oftheaverage delivery quotaand of herd productivity (Annex II).
Prestrukturiranje sektorja se v vseh državah članicah odraža v stal-nirasti povprečnevelikostikmetij, povprečnekvotezaoddajo mlekain produktivnosti črede (Priloga II).
Thereis considerable diversity of production structures both be-tweenthe Member States and withinthem:
Tako med državamičlanicamikotv njih obstajajovelikerazlike v proizvodnihstrukturah:
- thereare great disparities betweenthe new Member States.
- med novimi državami članicami so velikerazlike.
In the Czech Republic, Estonia, Hungary and Slovakia the average delivery quota is quite high because the sector is dominated by a number of very large farms; these coexist with numerous small producers, many of whom have notreceived any delivery quota; in contrast, in Latvia, Lithuania and Poland, the vast majority of quota-holders are very smallfamily farms;
V Češkirepu-bliki,v Estoniji, na Madžarskemin na Slovaškemje povprečna kvota za oddajo mleka precej visoka, ker v sektorju prevladuje nekaj zelo velikih kmetij, ki si prostor delijo s številnimi manjšimi proizvajalci, med katerimi mnogi niso dobili kvote za oddajo mleka; nasprotno paimajo v Latviji, Litviin na Poljskem veliko večino kvot vlasti majhne družinske kmetije;
- overall,inthe Member States ofcentral and eastern Europe, the majority of dairy farms carry on semi-subsistence farming; in 2005, 67 % of herds consisted of a maximum oftwo cows.
- na splošno je v državah članicah srednje in vzhodne Evrope večina mlečnihkmetij delnosamooskrbnih;leta 2005je 67 % čredštelo največ dve kravi.
Eurostat, Dairy cows: Number of farms and heads by size of farm (UAA) and size of herd in 2005.
Število kmetij in številčno stanje goveda glede na kmetijsko zemljišče v uporabi in številčno stanje krav molznic na kmetiji leta 2005“
There is a considerable difference of scale between European dairy farms and those of Europe's main competitors on the world market (Table 2).
Medevropskimi mlečnimikmetijamiin mlečnimikmetijami naj-večjihtekmecev na svetovnemtrgu obstajajo velikerazlike v ve-likosti(tabela 2).
Small operations(1 to 29 cows) still account for 30 % of European production, but only 1,2 %inthe United States, where herds of morethan 2 000 cows accountfor 23 % of national milk production.
Majhnekmetije(1 do 29krav)ševednozago-tavljajo30 % evropske proizvodnje, v Združenih državah, kjer 23 % nacionalne proizvodnje mleka predstavljajo črede z več kot 2 000 kravami, pa samo 1,2 %.
Most of European production comesfromfarms with between 30 and 49 cows(20 %) and morethan 50 cows(50 %)44.
Največji delež evropske proizvodnje prihaja s kmetij, kiimajo 30 do 49 krav(20 %),in kmetij z več kot 50 kravami(50 %)44.
PRODUCTION STRUCTURESIN EUROPE2005, THE UNITED STATES AND NEW ZEALAND2006
PROIZVODNE STRUKTURE V EVROPI2005, ZDRUŽENIH DRŽAVAH IN NA NOVI ZELANDIJI2006
Average herd size15355322120
Povprečna čreda15355322120
HAVE EUROPEAN MILK PRODUCTS BECOME MORE COMPETITIVE ON WORLD MARKETS?
SO EVROPSKI MLEČNIIZDELKI POSTALI BOLJ KONKURENČNI NA SVETOVNIH TRGIH?
EUROPEAN EXPORTS OF BASIC MILK PRODUCTS ARE FALLING
EVROPSKIIZVOZ OSNOVNIH MLEČNIHIZDELKOV SE ZMANJŠUJE
The world marketfor milk products is very limited: it only accounts for 6 % of world milk production(2007) andits prices are
Svetovnitrg mlečnihizdelkovjezelo omejen: predstavljasamo 6 %svetovne proizvodnje mleka(2007)incene na njemsozelo november 2008.
watercontent,such as milk powder, butter andcheeses.In 2007 the EU exported approximately 9 % ofits total productionin milk equivalent46, which makes it the second largest exporter in the world after New Zealand.
vsebnostjovode,kotso mlekov prahu, masloinsiri. Leta2007 je EU izvozila približno9 %svojecelotne proizvodnjevekviva-lentu mleka46, s čimerje drugi največjiizvoznik na svetu za Novo Zelandijo.
The world market,beingless profitable,is therefore mainly used as the final outlet for produce that the domestic market cannot absorb.
Manj donosni svetovni trg se torej uporablja predvsemzakončnoodprodajo proizvodov,kijih domačitrg ne more absorbirati.
World market prices have lessimpact on exports of products with greater added value, such as cheeses.
Svetovne ceneimajo manjši vpliv naizvozizdel-kov z večjo dodano vrednostjo, kotsosiri.
WORLD EXPORTS OF CERTAIN MILK PRODUCTS
DELEŽ EU V SVETOVNEMIZVOZU NEKATERIH MLEČNIHIZDELKOV V %
Source: European Commission, Agriculture and Rural Development DG.
Vir: Evropska komisija, GD za kmetijstvo in razvoj podeželja.
The EU's position onthe world market deteriorated after the introduction of milk quotas, mainlytotheadvantage of New Zealand and Australia.
Po uvedbi mlečnihkvotseje položaj EU nasvetovnemtrgu poslabšal, predvsemvkorist Nove Zelandijein Avstralije.
The EU's sharein world tradein milk products continues tofall(Table 3)47 and the trendisfor European exports of basic milk productstoshrink(Figure 14).
Delež EU v svetovni trgovini z mlečnimiizdelki se še naprej zmanjšuje(ta-bela 3)47, trend zmanjševanja pa kaže tudi evropskiizvoz mlečnih izdelkov(diagram 14).
Exports fell steeply in 2008, except for whole milk powder.
iz različnih poročil z naslovom Stanje kmetijstva v Evropski uniji.
Nevertheless,the quantitiesexportedare greaterthanthose of non-subsidised exports achieved before June 2007.
Glede tabele 3 je treba omeniti, da so na gibanje deleža mlečnih izdelkov EU v svetovni trgovini vplivale zaporedne širitve Unije; z vsako širitvijo se je avtomatsko povečal obseg trgovine znotraj Skupnosti in zmanjšal izvoz.
With regard to Table 3, it should be noted that the EU’s share of world trade in milk products has been aected by the EU’s successive enlargements; every enlargement has automatically increased the volume of intraCommunity trade and reduced the volume of exports.
Zizjemoizvoza polnomastnega mleka v prahujeizvozleta 2008 upadel, kljub temu paizvožene količine presegajo količine nesub-vencioniranegaizvoza, dosežene predjunijem 2007.
EU EXPORTS OF BUTTER, SMP, CHEESES AND WHOLE MILK POWDER 19952008
IZVOZ MASLA, PMP, SIROVIN POLNOMASTNEGA MLEKA V PRAHU IZ EU19952008
Source: European Court of Auditors based on ZMP data.
Vir: Evropsko računsko sodišče na osnovi podatkov ZMP.
THE EUROPEAN UNION HAS GREATLY REDUCEDITS EXPORT AID FOR MILK PRODUCTS
EVROPSKA UNIJAJE MOČNO ZMANJŠALA SVOJO POMOČ ZAIZVOZ MLEČNIHIZDELKOV
Whereas (77) Regulation (EC) No
Uvodna izjava (77) Uredbe (ES)
The objective ofexportaidistosafeguardthe Community’sin-ternationaltradein milkand milk products48.Exportrefunds on
Namenizvozne pomočijezagotoviti udeležbo Skupnosti v med-narodnitrgoviniz mlekomin mlečnimiizdelki48.
This category mainly covers whole milk powder, concentrated milk, drinking milk and fresh milk products.
Ta kategorija v glavnem zajema polnomastno mleko v prahu, koncentrirano in konzumno mleko ter sveže mlečne izdelke.
milk productsare based onthe difference betweeninternaland worldprices.
izvoz mlečnihizdelkovtemeljijo narazliki med domačimiin svetovnimi cenami.
However, subsidised exports are limited in value andvolume by GATT quotas onfourcategories of product: but-terand butteroil,skimmed milk powder,cheeseand other milk products49.
Vendar pa sta vrednostin količina subvencionira-negaizvoza v štirih kategorijahizdelkov omejeni s kvotami GATT: masloin masleno olje, posneto mleko v prahu, sirin drugi mlečni izdelki49.
Asfrom2004,therateofrefund wasprogressivelyreducedto allowforthe planned decreasesinintervention pricesfor butter and skimmed milk powder. European exports continued to be subsidised because ofthe differencein price whichstill existed betweenthe Europeanand world marketsafterthereductionin theintervention prices.
Odleta 2004 dalje seje stopnja nadomestila postopoma zniževala v skladu z načrtovanim zniževanjem intervencijskih cen masla in posnetega mlekav prahu.Evropskiizvozje bilše naprejsub-vencioniranzaradi cenovnerazlike, kiješe vedno obstajala med evropskimin svetovnim trgom po znižanjuintervencijskih cen.
From June 2007 to December2008the rate ofrefundset bythe Commission was zerofor all products.
Od junija 2007 do decembra 2008je bila stopnja nadomestil, kijoje določila Komisija, za vseizdelke enaka nič.
ACCESS TO THE WORLD MARKETIS DIFFICULT WITHOUT BUDGETARY AID
SVETOVNI TRGJE TEŽKO DOSTOPEN BREZ PRORAČUNSKE POMOČI
For basic products,i.e. butterand milk powder,the world market remains asecondchoicefor European producers.Inthe pastthey could only gainaccesstoit withassistancefromthe Community budget,except during periodsof high world prices.
Svetovnitrgjeza proizvajalce osnovnih mlečnihizdelkov,kotsta masloin posneto mleko v prahu(PMP),šele drugaizbira. V preteklosti so do slednjega lahko dostopali zgolj s pomočjo proračuna Skupnosti, razen v obdobjih višjih svetovnih cen.
Anysignifi-cant drop in world prices rendered European products insufficiently competitive onthe world market.
Obvsakem občutnejšem znižanju svetovnih cen evropski osnovniizdelki na svetovnemtrgu niso bili dovolj konkurenčni.
As demandfor milk products on the European marketisinelastic, an increase in production following the abolition of milkquo-tas willleadto asignificantincreasein exports of milk products from the EU.
Ker povpraševanje po mlečnihizdelkih na evropskem trgu ni prožno, bo povečanje proizvodnje po odpravi mlečnih kvot privedlo do znatnega povečanjaizvoza mlečnihizdelkov EU. Scenarij, ki ga jesprejela Komisija ob pregledustanja, predvideva, da botreba izvoziti 70 % dodatne proizvodnje50.
The Commissionisseekingto develop exports without having recourse to export refunds, which should disappear by2013.
Komisijasi prizadeva pove-čatiizvoz brezizvoznih nadomestil, ki naj bijih odpravili doleta 2013.
Achievingthis objective will depend onthe EUindustry’scapacitytorespondto world demand butalso on monetary factors.
Uresničitevtegaciljaje odvisna odsposobnostiindustrije EU, da se odziva na svetovno povpraševanje, pa tudi od monetarnih dejavnikov.
At the beginning of 2009 the fallin world prices together withthefall ofthe dollaragainstthe euro highlighted the problem of European producers' competitiveness andinduced the Commissiontorevivethe exportrefundsystem.
Na začetku leta 2009 je znižanje svetovnih cen skupaj z razvrednotenjem dolarja glede na euro ponovnoizposta-vilo problemkonkurenčnosti evropskih proizvajalcevin prisililo Komisijo k ponovnemu aktiviranjusistemaizvoznih nadomestil.
THE MOST CRITICALISSUES TO BE TAKEN INTO CONSIDERATIONIN THE PROCESS OF LIBERALISING THE MILK SECTOR
NAJBOLJ KRITIČNA VPRAŠANJA, KI JIH JE TREBA UPOŠTEVATI V PROCESU LIBERALIZACIJE MLEČNEGA SEKTORJA
PRELIMINARY REMARK: THE 2003 REFORM PAVED THE WAY FOR THE WITHDRAWAL OF MILK QUOTAS
UVODNA OPOMBA: REFORMAIZ LETA 2003 PREDVIDEVA UKINITEV MLEČNIH KVOT