natgillin/translations-raw huggingface dataset:
These in turn are influencing consumption pa�erns and spatial planning decisions, with transport in particular playing an increasingly pivotal role in the economy and people's lives.
Te pa spet vplivajo na vzorce porabe in na odločitve pri prostorskem načrtovanju, pri čemer ima vse bolj ključno vlogo zlasti promet.
Wealth per capita differs substantially between the west and east of the European Union.
Premoženje na prebivalca se bistveno razlikuje med zahodom in vzhodom Evropske unije.
The now enlarged Union has 20 % more population and 25 % more territory.
Razširjena Unija ima sedaj 20 % več prebivalcev in 25 % več ozemlja.
Around three-quarters of the population live on only 15 % of the land area (3) and present trends of urban agglomeration in the industrial regions of northern France, Germany, the Netherlands and Belgium are expected to continue into the future.
Okoli tri četrtine prebivalstva živi na samo 15 % površine (3) in sedanje urbane aglomeracije v industrijskih pokrajinah severne Francije, Nemčije, Nizozemske in Belgije se bodo po pričakovanjih nadaljevale tudi v prihodnje.
The pressures on urban agglomerations across Europe are expected to increase further as people seek to improve their living standards by moving to where the employment opportunities are greatest.
Pritiski na urbane aglomeracije po Evropi se bodo po pričakovanjih še okrepili, saj ljudje stremijo k izboljšanju svojega življenjskega standarda s preseljevanjem v kraje, v katerih so zaposlitvene priložnosti največje.
These trends will increase pressure on existing urban infrastructure and services but will also create opportunities for building more sustainable cities that accommodate economic, social and environmental aspirations.
Ta gibanja bodo še bolj obremenila komunalne infrastrukture in storitve, vendar bodo tudi ustvarila priložnosti za gradnjo bolj trajnostnih mest, ki bodo prilagojena gospodarskim, družbenim in okoljskim težnjam.
In this evolving context, Europe's population is expected to increase until about 2020, a�er which it will stabilise and then decline.
V tej nastajajoči povezavi se pričakuje porast evropskega prebivalstva približno do leta 2020, ko se bo število prebivalcev umirilo in nato upadalo.
However the working-age population (those aged 15–64) is expected to start falling a few years earlier, from 2010, with consequences for sustaining employment and innovation.
Vendar pa je pričakovati, da bo začelo število delovno sposobnih prebivalcev (starosti od 15 do 64 let) upadati nekaj let pred tem, po letu 2010, kar bo imelo posledice za ohranjanje zaposlenosti in inovacij .
In parallel, there will be a marked increase in older persons (aged 65 and over).
Vzporedno s tem bo opazno naraslo število starejših ljudi (nad 65 let).
The consumption demand pa�erns of older people tend to shi� towards services such as social and leisure activities, including tourism, with consequent environmental impacts.
Vzorci potrošniškega povpraševanja starejših ljudi se pomikajo proti storitvam, kot so družbene aktivnosti in aktivnosti v prostem času, vključno s turizmom, ki imajo znatne okoljske učinke.
So, for example, the explosive increase in air travel, which is the fastest growing source of greenhouse gas emissions, reflects in part these changes in demography.
Tako na primer skokovito naraščanje letalskega prometa, ki je najhitreje naraščajoči vir emisijtoplogrednih plinov, delno odseva te demografske spremembe.
While Europe's population stabilises and ages, the number of households will increase at a more rapid rate.
Evropsko prebivalstvo se stabilizira in stara, število gospodinjstev pa bo naraščalo hitreje.
In the European Union the number grew by 11 % between 1990 and 2000 (4) and is expected to continue rising.
V Evropski uniji je njihovo število med letoma 1990 in 2000 (4) naraslo za 11 % in pričakovati je nadaljnjo rast.
The majority of new households will be small, reflecting social and lifestyle changes such as increasing numbers of single and divorced people.
Večina novih gospodinjstev bo majhna, kar kaže na družbene spremembe in spremembe v življenjskem slogu, kot je naraščanje števila samskih in ločenih ljudi. Manjša gospodinjstva so manj
Smaller households tend to be less efficient, requiring more resources per capita (5) than larger households.
5) kot večja gospodinjstva.
The trend towards smaller households also increases the pressure on land and acts as a factor driving the expansion of built-up areas.
Vse več manjših gospodinjstev tudi stopnjuje pritisk na zemljišča in pospešuje razmah pozidanih površin.
Over 80 % of Europeans (6) are expected to live in urban areas by 2020.
Pričakuje se, da bo do leta 2020 več kot 80 %
Europe's rural population, in turn, is declining and this long-observed trend is expected to continue (7).
Nasprotno pa število evropskih podeželskih prebivalcev upada, in to dolgo opazovano gibanje se bo po pričakovanjih nadaljevalo (7).
Rural depopulation o�en results in the abandonment of farmland, a trend that is of particular threat to areas of high nature conservation value (8).
Pogosta posledica izseljevanja s podeželja je opuščanje kmetijskih zemljišč, gibanje, ki pomeni grožnjo zlasti na območjih z visoko naravovarstveno vrednostjo (8).
Semi-natural and extensively farmed areas are very vulnerable to changes in land management such as the cessation of grazing and mowing, which contribute to the maintenance of high biological diversity in these areas.
Polnaravna in ekstenzivno obdelana kmetijska zemljišča so zelo občutljiva za spremembe, kot je opustitev paše in košnje, ki sicer prispevata k ohranjanju velike biotske raznovrstnosti na teh območjih.
Europe's population is growing more slowly and ageing.
Evropsko prebivalstvo narašča počasneje in se stara.
The New-10 (9) countries will
Novih 10 (9) držav sledi temu
New-10
Nove-10
Time (years)
Čas (leta) trendu; njihovo prebivalstvo bo po letu 2025 po pričakovanjih upadalo hitreje, kot v EU-15.
Energy consumption and gross domestic product
Poraba energije in bruto domači proizvod
Energy consumption is rising, but more slowly than gross domestic product (GDP).
Poraba energije narašča, vendar počasneje kot bruto domači proizvod (BDP).
Between 1995 and 2001, energy consumption rose by 7 % while GDP increased by 16 %.
Med letoma 1995 in 2001 je poraba energije narasla za 7 %, BDP pa za 16 %. Težnja po varčevanju z energijo je splošno priznana.
In the energy supply sector the opportunities for improvement focus in the short term on further switching to more efficient natural gas-powered production, and in the longer term on increasing use of combined heat and power and decentralising electricity generation.
V sektorju oskrbe z energijo so priložnosti za izboljšave kratkoročno osredotočene na učinkovitejšo proizvodnjo iz zemeljskega plina, dolgoročno pa na povečanje soproizvodnje toplote in električne energije ter na decentralizirano proizvodnjo elektrike.
Time (years)
Čas (leta)
Employment trends in Europe, Japan and the US
Težnja zaposlovanja v Evropi, na Japonskem in v Združenih državah
USA: Labour productivity Employment growth
ZDA: Produktivnost dela Rast zaposlovanja
Japan: Labour productivity Employment growth
Japonska:Produktivnost dela Rast zaposlovanja
Over the last 20 years, the rate of employment growth in the US has been almost three times greater than in the EU-15 and nearly four times that of Japan.
V zadnjih dvajsetih letih je bila stopnja rasti zaposlenosti v Združenih državah skoraj trikrat večja kot v EU-15 in skoraj štirikrat večja kot na Japonskem.
Between 1999 and 2002, the rate of growth was greatest in the EU-15 (at 3.5 %), compared with the US (1 %) and Japan (– 2 %).
Med letoma 1999 in 2002 je bila stopnja rasti največja v evropski petnajsterici (3.5 %) v primerjavi z ZDA (1 %) in Japonsko (– 2 %).
Labour productivity in EU-15 has been rising consistently faster than employment growth, a trend echoed by the Japanese economy.
Produktivnost dela v EU-15 je naraščala hitreje kot zaposlenost. Ta težnja je prisotna tudi v japonskem gospodarstvu.
In the US, however, labour productivity and employment growth are closely coupled.
V ZDA pa sta produktivnost dela in rast zaposlenosti trdno povezani.
EU-15: Labour productivity Employment growth
EU-15: Produktivnost dela Rast zaposlovanja
The management of Europe's environment and its natural capital are important to ensure the longterm viability of its economic and social capital.
Skrb za Upravljanje z okoljem in naravnim bogastvom Evrope je pomembno za zagotavljanje dolgoročnih možnosti za razvoj njenega gospodarskega in družbenega kapitala.
So, for example, demographic and socio-economic trends are playing a role in increasing society's exposure to weather- and climate-related damage through factors such as housing developments in areas vulnerable to flooding and other risks.
Tako so npr. demografska in socialno-ekonomska gibanja pomembna pri povečanju izpostavljenosti družbe škodi, povezani z vremenom in podnebjem, zaradi dejavnikov, kot so stanovanjska gradnja na območjih, izpostavljenih poplavam in drugim tveganjem.
It is estimated that in Europe around three-quarters of economic losses caused by catastrophic events are weather- or climaterelated.
Ocenjuje se, da v Evropi okoli tri četrtine gospodarske škode, ki jo povzročijo katastrofalni dogodki, izvira iz dogodkov, povezanih z vremenom in podnebjem.
A very conservative estimate of the average annual bill is about EUR 10 billion and rising.
Po zelo previdnih ocenah znaša povprečna letna škoda okoli 10 milijard evrov in narašča.
Energy consumption is still increasing, a major concern in the context of climate impacts.
Poraba energije še vedno narašča, kar je zelo zaskrbljujoče zaradi vplivov na podnebje.
In particular the domestic sector's demand for electricity and transport are rising in line with increasing wealth and the growing number of smaller households.
Narašča zlasti povpraševanje gospodinjstev po elektriki in prevozu, in sicer s povečevanjem premoženja in naraščanjem števila majhnih gospodinjstev.
End-of-pipe technology has reduced air pollutant emissions from power generation, but as the possibilities are narrowing for some key lowcarbon technologies, such as largescale hydro-electric power, other options need to be explored.
Tehnologije čiščenja na izpustu so znižale emisij e onesnaževal zraka iz proizvodnje električne energije, vendar je ob izčrpavanju možnosti pri tehnologijah z nizkimi emisijami ogljika, kot so velike hidroelektrarne, potrebno raziskovanje drugih možnosti.
These could include reducing demand by implementing energy efficiency measures, for which there is huge potential; reducing the barriers to, and improving the incentives for, the uptake of renewable technologies; rethinking options for transport; and increasing funding for research into alternative technologies.
Mednje bi lahko sodilo zmanjšanje porabe električne energije, in sicer z ukrepi, kot so zmanjšanje ovir in spodbujanje tehnologij, ki izkoriščajo obnovljive vire energije, ponovna presoja prometnih možnosti in obsežnejše financiranje raziskav alternativnih tehnologij. .
Trends in waste generation, a proxy for resource use intensity, are unsustainable.
Tudi zaradi ogromne količine odpadkov vidimo, da poraba virov narašča.
Treatment and disposal options are diminishing as quantities increase and concerns about their potential impacts grow.
Možnosti za njihovo obdelavo in odlaganje se zmanjšujejo s povečevanjem količine, zato narašča zaskrbljenost glede njihovega potencialnega vpliva.
Decisions on the location of incinerators have become very controversial in many countries.
V številnih državah so postale odločitve o lokacij ah sežigalnic zelo sporne.
Landfill options are o�en limited by space as well as by fears of soil and groundwater contamination and their impacts on human health.
Možnosti odlaganja na deponijah so pogosto omejene prostorsko pa tudi zaradi strahu pred onesnaženjem tal in podtalnice in njegovimi vplivi na zdravje ljudi.
The current policy tools for dealing with waste are inadequate and need to be complemented by approaches that promote smarter resource use by changing production and consumption pa�erns and through innovation.
Politična orodja za ravnanje z odpadki so neustrezna in jih je treba dopolniti s pristopi, ki spodbujajo razumnejšo rabo virov, in sicer s spreminjanjem proizvodnih in potrošniških vzorcev ter z inovacijami. ami.
Subsequent chapters provide further insight into these and other issues relevant to the environment and in particular the main sectoral activities that have most impact — agriculture, transport and energy.
Naslednja poglavja dajejo podrobnejši vpogled v ta in še druga vprašanja, ki se tičejo okolja, in še zlasti v glavne sektorske dejavnosti, ki nanj najbolj vplivajo — kmetijstvo, promet in energetiko.
Total population
Prebivalstvo skupaj
Built-up areas are spreading across Europe and increasing much faster than the population.
Pozidane površine se širijo po vsej Evropi in naraščajo mnogo hitreje kot prebivalstvo.
Most new areas have been created at the expense of agricultural land, but are also encroaching on forested land.
Večina novih površin je nastala v škodo kmetijskim površinam, vendar pa posegajo tudi v gozdnate površine.
Further expansion is likely to be caused by factors such as decreasing household size, which increases the number of households; growing demand for roads; and the depopulation of rural areas, leading to an influx of people into already built-up urban areas.
Nadaljnjo širitev bo verjetno povzročilo zmanjšanje velikosti gospodinjstev, zaradi česar se povečuje njihovo število; povečano povpraševanje po cestah in odseljevanje s podeželja, ki povzroča pritok ljudi na že pozidana mestna območja.
Built-up areas have a heavy impact on soil function: where the topsoil is taken off during construction, removing the built surface would not restore the soil to a useful resource.
Pozidana območja imajo velik vpliv na funkcijo prsti. Kjer je bila zgornja plast prsti odstranjena med gradnjo, se prst po odstranitvi pozidane površine ne bo povrnila v uporabno stanje.
This has implications for soil as a resource for future generations.
Prst pa naj bi bila vir tudi za prihodnje rodove.
* Data for 2000 or latest available year
* Podatki za l.2000 ali zadnji, ki so na razpolago
Direct material consumption
Neposredna poraba snovi
Direct material consumption (DMC) is a measure of the materials used by the economy.
Neposredna poraba snovi (NPS) je merilo za snovi, ki jih porabi gospodarstvo.
It is an indicator of how successfully the EU-15 is moving towards its aim of decoupling use of resources from economic growth.
Kaže, kako uspešno se EU-15 pomikajo proti cilju, tj. pretrgati povezavo med porabo virov in gospodarsko rastjo.
DMC increased slightly compared with early 1980 levels, to around six billion tonnes in 2000.
NPS se je v primerjavi z ravnijo iz zgodnjih osemdesetih let rahlo povečala na okoli šest milijard ton leta 2000.
It remained more or less constant at around 16 tonnes per capita during the second half of the 1990s.
V drugi polovici devetdesetih let je ostala bolj ali manj enaka pri okoli 16 tonah na prebivalca.
Non-renewable materials dominate DMC: their share was fairly constant at around 75 % between 1980 and 2000.
V NPS prevladujejo neobnovljivi materiali: njihov delež je bil v letih med 1980 in 2000 precej stanovitno okoli 75 %.
Of these, construction minerals make up the largest share, accounting for more than 40 %.
Med njimi zavzemajo največji delež gradbene rudnine, ki presegajo 40 %.
Urban population
Mestno prebivalstvo
(%oftotalpopulation)
(% celotnega p re bi v
0 The urban population is increasing.
0 Delež mestnega prebivalstva narašča.
It is forecast that 80 % of Europeans will be living in urban areas by 2020, and in seven countries the proportion will be 90 % or more.
Napovedujejo, da bo do leta 2020 80 % Evropejcev živelo v mestih, v sedmih državah pa bo ta odstotek znašal 90 % ali več.
The pressures of extensive urban development (urban sprawl) are closely coupled with issues of transport and consumption.
Pritiski zaradi širjenja urbanizacije so tesno povezani z vprašanji prometa in porabe.
Urban sprawl can also lead to economic segregation, seen in areas of inner-city dereliction and extensive peripheral estates, o�en with sub-standard housing.
Širjenje mestnih območij lahko povzroča tudi ekonomsko segregacijo, vidno v zanemarjenih območjih mestnih središč in na velikih obrobnih območjih, na katerih pogosto najdemo podstandardne stanovanjske objekte.
Urban expansion can also place pressure on inner city and urban green areas, which may be vulnerable to fragmentation and conversion unless adequately protected by planning guidelines.
Širjenje mest lahko povzroča pritisk na mestno središče in mestne zelene površine, saj jim lahko spremenijo namembnost, razen če so ustrezno zaščitene s planskimi smernicami.
The new Member States contain considerable areas of semi-natural habitats and associated species of conservation interest, but many of these areas are threatened by intensification (10) or land abandonment.
V novih državah članicah so precejšnja območja polnaravnega življenjskega prostora in z njim povezanih vrst, ki jih je treba ohraniti, mnoga med njimi pa ogroža intenzifi kacij a (10) ali opuščanje zemlje.
Current rural development spending in Member States is not sufficiently targeted at biodiversity-rich areas.
Trenutni izdatki držav članic za razvoj podeželja niso ustrezno usmerjeni v območja z bogato biotsko raznovrstnostjo.
Europe's countryside has been shaped by agriculture over centuries and much of Europe's biodiversity depends in some way on farmland.
Evropsko podeželje je dolga stoletja oblikovalo kmetijstvo in velik del biotske raznovrstnosti v Evropi je nekako odvisen od kmetovanja.
European agriculture is still very diverse, ranging from intensively farmed monocultures that put heavy pressure on the environment to extensively farmed semi-natural areas creating much less pressure.
Kmetijstvo v Evropi je še vedno zelo raznovrstno, od intenzivnih monokultur, ki močno obremenjujejo okolje, do polnaravnih območij z ekstenzivnim kmetovanjem, ki povzročajo dosti manjše obremenitve.
Protecting valuable farmland is important for halting the loss of biodiversity. However, by 2003 the sites designated by
Da bi zaustavili izgubo biotske raznovrstnosti, je treba dragocena kmetijska zemljišča zavarovati.
Member States under the birds and habitats directives (11) covered less than one third of farmland areas with high nature value.
Leta 2003 so območja, ki so jih države članice razglasile za dragocene v skladu z Direktivo o pticah in Direktivo o habitatih (11), pokrivala manj kot eno tretjino kmetijskih območij z visoko naravno vrednostjo.
The common agricultural policy accounts for about 50 % of the total European Union budget and influences how farmers manage their land and livestock.
Skupna kmetijska politika pomeni okrog 50 odstotkov celotnega proračuna Evropske unije in vpliva na to, kako kmetje ravnajo s svojo zemljo in rejnimi živalmi.
Past subsidies encouraged intensive agricultural production by paying per tonne of wheat or per head of livestock produced.
V preteklosti so subvencije, ki so se izplačevale za pridelano tono pšenice ali glavo živine, spodbujale intenzivno kmetijsko proizvodnjo.
Since the early 1990s, however, income support payments have taken over and more rural development measures have been introduced, including important measures for the environment such as agrienvironment schemes and support for less favoured areas.
Od zgodnjih devetdesetih let dalje so jih nadomestila izplačila denarnih dodatkov in uvedenih je bilo več ukrepov za razvoj podeželja, vključno z ukrepi, ki so pomembni za okolje, kot so kmetijsko-okoljski programi in podpora za neugodno ležeča področja.
These help to fund the protection of high nature value farmlands, underpinning the activities of the LIFE (Nature) programme.
Tako je bila zagotovljena denarna pomoč za zaščito kmetijskih zemljišč z visoko naravno vrednostjo in podpora programa Life (Nature).
Increased support for these farmland areas is needed as declining prices for agricultural produce are driving many farmers either to increase production efficiency, leading to intensification and specialisation of farms, or to stop farming.
Podporo za ta kmetijska območja bi bilo treba povečati, saj morajo mnogi kmetje zaradi padajočih cen kmetijskih pridelkov bodisi povečati proizvodno učinkovitost, kar vodi v intenzifi kacij o in specializacijo kmetij, bodisi prenehati s kmetovanjem.
Both these trends have negative environmental consequences, especially on biodiversity.
Obe možnosti imata negativne posledice za okolje, predvsem za biotsko raznovrstnost.
The share of rural development measures in the common agricultural policy budget has increased since 1990 and accounted for 13 % (equivalent to EUR 53 per hectare) in 2000–2002.
Od leta 1990 je delež sredstev za razvoj podeželja v skupni kmetijski politiki narasel in je v letih od 2000 do 2002 znašal 13 odstotkov.
Under their accession agreement the proportion of rural development spending in the ten new Member States is much higher than for the older Member States, at around half of total spending (equivalent to EUR 45 per hectare) between 2004 and 2006 (12).
Po pristopnih sporazumih je ta delež v desetih novih državah članicah precej večji kot v starih državah članicah in v letih od 2004 do 2006 (12) znaša približno polovico celotnih sredstev.
In absolute terms, however, the level of rural development spending is similar.
Vendar bo v absolutnem smislu poraba sredstev za razvoj podeželja podobna (53 evrov na hektar v državah EU-15 in 45 evrov na hektar v novih državah članicah).
As well as taking a higher share of the total agricultural budget it is important that rural development expenditure, and in particular the agrienvironment schemes, is properly targeted at areas of high biodiversity.
Poleg večjega deleža iz celotnega kmetijskega proračuna je pomembna pravilna usmeritev izdatkov za razvoj podeželja, še posebej za kmetijsko-okoljske programe na območjih z veliko biotsko raznovrstnostjo.
Rural development spending
Poraba sredstev za razvoj podeželja
The share of the rural development budget in total common agricultural policy (CAP) spending has risen slowly since 1991: for EU-15 it averaged 9 % (EUR 22 per hectare) between 1991 and 1993, rising to 13 % (EUR 53 per hectare) in 2000–2002.
Delež izdatkov v proračunu za razvoj podeželja v skupni kmetijski politiki (SKP) je od leta 1991 počasi naraščal: za EU-15 je bil v povprečju 9 % (22 evrov na hektar) med 1991 in 1993 in je narasel na 13 % (53 evrov na hektar) v letih od 2000 do 2002.
Some 30–40 % of rural development funding is used for agrienvironment schemes but levels of spending vary widely between countries.
Okrog 30 do 40 % sredstev za razvoj podeželja je porabljenih za kmetijsko-okoljske načrte, vendar je obseg izdatkov zelo različen v različnih državah.
Spain and Greece, for example, spent around EUR 4 per hectare on agri-environmental schemes in 2000–2002 while in Finland and Austria the figure was around EUR 80 per hectare.
Španija in Grčija, na primer, sta porabili okrog 4 evre na hektar v okviru kmetijsko-okoljskega načrta v letih od 2000 do 2002, izdatek Finske in Avstrije pa je znašal okrog 80 evrov na hektar.
More than 70 % of farming area in Finland and Austria is covered by agri- environment schemes but only about 5 % in Spain and Greece.
Na Finskem in v Avstriji pokrivajo kmetijsko-okoljski načrti več kot 70 % kmetijskih območij , v Španiji in Grčiji pa le okrog 5 %.
* European Agricultural Guarantee and Guidance Fund including Member State cofinancing
* Evropski kmetijski jamstveni in usmerjevalni sklad skupaj z sofinanciranjem iz držav članic
Farmland bird populations have fallen substantially in recent decades.
0 Populacij e ptic na podeželju so se v zadnjih desetletjih bistveno zmanjšale.
These data start in 1980 but it is probable that rapid decline also occurred in the 1970s.
Podatki izvirajo iz leta 1980, vendar se je število verjetno močno zmanjšalo tudi v sedemdesetih letih.