natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Thisdevelopment is reflected both in the increase in the debt-to-GDP ratios and in the higher annualgrowth rates of debt securities issued by general government in the euro area – 5.0%, 5.5% and5.4% at the end of 2002, 2003 and 2004 respectively (against 3.3% at the end of 2001).1
Nemčija, Francija, Avstrija in Portugalska so objavile stopnje zadolženosti, kiso zmerno presegale referenčno vrednost 60%BDP, v vseh teh državah, razen v Avstriji, pa se kot prilagoditve primanjkljaja-dolga.
1Growth rates are based on financial transactions and are corrected for reclassifications, revaluations, exchange rate variations andother changes that do not arise from transactions.
Izmedsedmih držav, ki so objavile stopnjezadolženosti, višje od 60% BDP, je le Belgijabeležila znižanje svoje stopnje zadolženosti pod100% BDPzaradi še naprej uravnoteženihproračunskih rezultatov.
ECB Annual Report 2004
Grčija in Italija sta še
Chart A Euro area outstanding governmentdebt securities by issuing country in 2004
GrafA Nedospeli državni dolžniški vrednostni papirji evroobmočja po državi izdaje v letu 2004
(percentages; end of period)
(v %; konec obdobja)
First, governmentdebt is issued predominantly by centralgovernment, which accounted for 94.3% ofoutstanding debt securities in 2004, withother general government responsible forthe remaining 5.7% (see the table below).Nevertheless, the other general governmentsector has become more active.
Če pogledamo približne skupne zneskenedospelih dolžniških vrednostnih papirjevširše države na koncu leta 2004, v temsegmentu kapitalskih trgov evro območjanajbolj izstopajo Italija, Nemčija in Francija,katerih deleže obsega med 20% in 30%skupnega trga (glej graf A).
Third, the table also indicates that the vast majority of longterm general government debtsecurities are issued at a fixed rate.
1Stopnje rasti temeljijo na finančnih transakcijah in so popravljene za prerazvrstitve, prevrednotenja, spremembe menjalnih tečajevin druge spremembe, ki ne izvirajo iz transakcij.
Over time, the relative importance of floating-rate issueshas decreased substantially, from 12.3% of the total in 1998 to 7.6% in 2004.
Za podrobnejše podatke glej tehnično opombo za tabeli 4.3 in 4.4 v odstavku„Statistika evro območja”, Mesečni bilten ECB.
Structure of amounts outstanding of debt securities issued by euro area governments
Struktura zneskov nedospelih dolžniških vrednostnih papirjev, ki so jih izdale države evroobmočja
(as a percentage of total debt securities issued by general government; end of period)
(v % od skupnih dolžniških vrednostnih papirjev, ki jih je izdala centralna država; konec obdobja)
Chart B Longterm government bond yield spreads against Germany
Graf B Razponi donosov dolgoročnih državnih obveznic v primerjavi z Nemčijo
(basis points; monthly data)
(v baznih točkah; mesečni podatki)
Sources: BIS and ECB calculations.1) Longterm government bond yields refer to ten-year bonds or to the closest available bond maturity.
Viri: Banka za mednarodne poravnave in izračuni ECB.1) Donos dolgoročnih državnih obveznic se nanaša na 10 letne obveznice, ki so najbližje dospetju.
where the share of floating-rate debt securities is 20.7%, is the only country significantly abovethe euro area average.
Razvoj strukture nedospelih dolžniških vrednostnih papirjev splošne države na evro območjuima tri ključne značilnosti.
The decline in risk premia has been reflected in more favourable costs of debt financing inrecent years.
Prvič, izdajo dolga države v pretežni meri prevzema centralnadržava, ta dolg je obsegal 94,3% nedospelih dolžniških vrednostnih papirjev v letu 2004, zapreostalih 5,7% pa je bila odgovorna širše opredeljena država (glej tabelo).
For example, the euro area average ten-year government bond yield declined froman average of 7% in the period 1994-98 to an average of 4.7% in the period 1999-2004.
Kljub temu pa je preostali sektor splošne države postajal dejavnejši.
Asshown in Chart B, however, there are differences between government bond yields across euroarea countries, which could reflect differences in liquidity and credit risk.
Delež dolžniških vrednostnih papirjev, ki jih je izdala centralna država, enakomerno upadal od leta 1998, delež dolžniškihvrednostnih papirjev, ki ga je izdala ostala širša država, pa se je med letoma 1998 in 2004 skorajpodvojil.
Chart C Changes in relative debt-to-GDPratios against Germany1) and changes inyield spreads2) between 2001 and 2004
Graf C Spremembe v relativnem razmerju dolg/BDP v primerjaviz Nemčijo1)insprememberazponov donosa2)medleti 2001in 2004.
(x-axis: in percentage points; y-axis: in basis points)
(x os: v odstotnih točkah; y os: v baznih točkah)
German longterm bond yields have been thelowest in the euro area primarily because German government bonds are relativelyliquid.
Donosi dolgoročnih obveznic v Nemčiji so bilinajnižji na evro območju, predvsem zaraditega, ker so nemške državne obveznicerazmeroma likvidne.
The financing advantage of the German government over all other euro areagovernments in terms of basis points was inthe double-digit range until early 2001. Fromthat time the spreads between ten-yeargovernment bond yields of other euro areacountries and comparable German bondyields declined constantly, reaching a low atthe end of 2003.
Prednost financiranjanemške države v primerjavi z vsemi drugimidržavami evro območja je do začetka leta 2001v baznih točkah dosegala dvomestne vrednosti.Razlike med donosi desetletnih državnihobveznic držav evro območja in primerljivimidonosi nemških obveznic so se od takrat daljestalno manjšale in so bile najmanjše konec leta2003.
The most significantdecreases in yield spreads have beenexperienced in Belgium, Greece, Italy,Portugal and Spain.
Do največjega zmanjšanja razlik v donosih je prišlo v Belgiji, Grčiji, Italiji,Portugalski in Španiji.
One of the factorsunderlying this convergence may have beenthe fiscal developments in Germany, where,between 2001 and 2004, the debt-to-GDPratio worsened relative to that of all other euroarea countries except France.
Eden od morebitnihdejavnikov te konvergence so bila lahkofiskalna gibanja v Nemčiji, kjer se je med letom2001 in 2004 stopnja zadolženosti v razmerjuz BDPv primerjavi z vsemi ostalimi državamievro območja, razen Francije, posla poslabšala.
Sources: Eurostat and ECB.1) X-axis: decrease in the relative debt-to GDP ratio against Germany, i.e. in the difference between the debt-to-GDP ratioof Germany and that of other euro area countries, between2001 and 2004.2) Y-axis: decrease in yield spreads against German ten-yeargovernment bonds between January 2001 and December2004.Note: The chart should be read as follows, using Belgium as anexample. The debt-to-GDP ratio in Belgium was 108.0% in2001 and 95.6% in 2004, while in Germany it was 59.4% in2001 and 66.0% in 2004.
Viri: Eurostat in izračumi ECB.1) x os: sprememba v razliki med razmerjem dolg/BDP za Nemčijo in razmerjem dolg/BDPza ostale države evro območjamed leti 2001 in 2004 (podatki za leto 2004 se nanašajo na ocene Evropske komisije iz oktobra 2004).2) y os: zmanjšanje razponov donosa v primerjavi z nemškimidesetletnimi državnimi obveznicami med januarjem 2001 innovembrom 2004.Opomba: graf se bere tako, kot prikazuje spodnji primer Belgije.Stopnja javnega dolga je v Belgiji leta 2001 znašala 108,0%BDP, leta 2004 pa 95,6% BDP, v Nemčiji pa 59,4% BDPv letu2001 in 66% BDPv letu 2004.
Thus, the difference between thedebt-to-GDP ratio of Germany and that of Belgium – a relativedebt-to-GDP ratio of Belgium against Germany – was48.6% in 2001 and 29.6% in 2004.
Razlika med stopnjo zadolženosti Belgije in Nemčije – relativni delež javnega dolga Belgije v razmerju do Nemčije – je leta 2001 tako znašala 48,6%, leta2004 pa 29,6%.
This difference decreasedbetween 2001 and 2004 by 19.0 percentage points – animprovement in the relative debt-to-GDP ratio against Germany – as shown on the x-axis.
Kot je razvidno z osi x, se je razlika od leta 2001od leta 2004 zmanjšala za 19,0 odstotnih točk, kar predstavljaizboljšanje relativne stopnje zadolženosti Belgije v razmerju od Nemčije.
Over the same period, thespread between Belgian and German government bond yieldsdecreased by 28 basis points, as shown on the y-axis.
Vistem obdobju se je razkorak med donosi belgijskihin nemških državnih obveznic zmanjšal za 28 baznih točk, kotje prikazano na osi x.
Thestraight solid line represents the fitted regression line.
Debela ravna črta predstavlja regresijskopremico.
Available data suggests that those countriesthat experienced an improvement in theirdebt-to-GDP ratio relative to Germanybetween 2001 and 2004 also experienced adecrease in longterm yield spreads vis-à-vis German government bonds, as depicted by thepositive relationship in Chart C. Althoughother factors, mainly related to the liquidity of the bonds, may also be of importance, this may be regarded as a first indication that investors tosome extent take into account the fiscal positions of euro area governments when pricingbonds.
Razpoložljivi podatki kažejo, da so države, kiso izboljšale svojo stopnjo zadolženosti v razmerju do BDPv primerjavi z Nemčijo medletom 2001 in letom 2004, dosegle tudipovečanje razlike v dolgoročnih donosih v primerjavi z državnimi obveznicami Nemčije,kakor izhaja iz pozitivnega razmerja v grafu C.Čeprav so lahko bili pomembni tudi drugidejavniki, predvsem povezani z likvidnostjo
The fact that the euro area average deficit isnear the 3% reference value and that a numberof countries have deficits close to or abovethis value underlines the urgent need tostrengthen the position of public finances.
mejna vrednost primanjkljaja v višini 3% BDP– če je verodostojno izvajana – zagotavljatemelj za pričakovanja glede fiskalne disciplinein prihodnjih gibanj dolga.
Theimproved economic environment offers a goodopportunity to accelerate the process of fiscalconsolidation.
Zato predstavljapomemben znak fiskalne trdnosti za finančnetrge in javnost.
Growth dividends in the formof higher than expected tax revenues shouldbe assigned to reducing budget imbalances.Countries with excessive deficits shouldcorrect this situation as soon as possible andfulfil their commitments.
Ker je povprečni primanjkljaj evro območjablizu referenčne vrednosti 3% in ker nekaj državdosega primanjkljaje blizu ali nad to vrednostjo,je nujno treba okrepiti položaj javnih financ.Izboljšane gospodarske razmere omogočajopospešitev procesa fiskalne konsolidacije.Dividende rasti v obliki davčnih prihodkov,višjih od pričakovanih, bi bilo treba nameniti zazmanjšanje proračunskih neravnovesij.
Moreover, therecurrence of excessive deficits needs to beavoided.
Državes prekomernim primanjkljajem bi morale čimprej popraviti stanje in izpolniti svoje obveze.Poleg tega je treba preprečiti ponovni nastanekprekomernih primanjkljajev.
It is also desirable that those euro areacountries which do not have a budgetaryposition close to balance or in surplus, but arenot in an excessive deficit situation either,progress with budgetary consolidation in linewith the Eurogroup agreement of October2002, according to which underlying deficitratios should be cut by at least 0.5 percentagepoint of GDP per year.
Zaželeno je tudi,da tiste države evro območja, ki nimajouravnoteženega proračunskega stanja alipresežka, nimajo pa niti prekomernegaprimanjkljaja, napredujejo s proračunskokonsolidacijo v skladu s sporazumom Evroskupine, sklenjenim oktobra 2002, v skladus katerim naj bi se stopnje primanjkljaja znižaleza najmanj 0,5 odstotne točke BDPna leto.
CONSOLIDATION IN LINE WITH PRIORCOMMITMENTS NEEDEDPublic finances face three major challengesin the euro area.
FISKALNI NAČRTI ZA LETO 2005Najnovejših podatkov programov stabilnostikažejo, da je kljub določenemu napredkupremalo načrtov, ki bi obravnavali problemproračunskih primanjkljajev, ter da še vednoprimanjkuje načrt celostne strukturne reforme.Vletu 2005 se pričakuje, da se bo povprečniprimanjkljaj za celotno evro območje znižal zapribližno polovico odstotne točke BDP.
In particular,the deficit limit of 3% of GDP – if crediblyimplemented – provides an anchor forexpectations of fiscal discipline and future debtdevelopments.
Nemčija, Grčija, Francija, Italija,Nizozemska in Portugalska, še naprej poročaleo primanjkljajih blizu ali v višini 3% BDP.Samo nekaj naj bi jih doseglo uravnoteženobilanco ali presežek.
It is therefore an importantsignal of fiscal soundness for financial marketsand the public.
Stopnja zadolženosti v razmerju do BDPnaj bi se po pričakovanjihznižala za približno polovico odstotne točke BDP.
Box 9
Okvir 9
FISCAL POLICY AND MACROECONOMIC STABILITY
FISKALNA POLITIKA IN MAKROEKONOMSKA STABILNOST
This box discusses the main influences of fiscal policy on macroeconomic stability and pricedevelopments, as well as the way in which the EU fiscal framework reflects these influences.
Vtem okviru obravnavamo glavne vplive fiskalne politike na makroekonomsko stabilnost ingibanja cen ter način, kako EU fiskalni okvir odraža te vplive.
Fiscal policies can have an impact on the short-run macroeconomic environment viadiscretionary measures and automatic stabilisers.
Fiskalne politike lahko vplivajo na kratkoročne makroekonomske razmere prek diskrecijskihukrepov in avtomatskih stabilizatorjev.
Discretionary measures, i.e. active changesto government revenue or expenditure, can affect economic growth and prices, via their effecton both aggregate demand and aggregate supply.
Diskrecijski ukrepi, tj. aktivne spremembe državnihprihodkov ali izdatkov, lahko vplivajo na gospodarsko rast in cene prek učinka na agregatnopovpraševanje in agregatno ponudbo.
Experience over the last few decades hasshown, however, that discretionary fiscal fine-tuning, aimed at stabilising the economy, oftenproves to be pro-cyclical.
Vendar pa izkušnje zadnjih desetletij kažejo, da se je finouravnavanje diskrecijskih fiskalnih ukrepov, usmerjenih v stabiliziranje gospodarstva, pogostoizkazalo za pro-ciklično.
Moreover, the asymmetrical use of fine-tuning measures (mainlyduring downturns and to a much lesser extent during upswings) has led to higher fiscal deficitsover time.
Poleg tega je nesimetrična uporaba ukrepov finega uravnavanja(predvsem v slabših razmerah in v veliko manjši meri v boljših razmerah) sčasoma vodila dovečjih fiskalnih primanjkljajev.
The free operation of automatic stabilisers, on the other hand, can help to smootheconomic fluctuations, via the stabilising impact of taxes and unemployment benefits on thedisposable income of households.
Prosto delovanje avtomatskih stabilizatorjev lahko po drugistrani pomaga olajšati gospodarska nihanja prek stabilizirajočega učinka davkov in podpor zanezaposlene na razpoložljivi dohodek gospodinjstev.
Their automatic nature makes them timely and morepredictable, while their symmetrical operation leaves the government debt level unaffectedover a business cycle.
Zaradi svoje avtomatske narave sopravočasni in bolj predvidljivi, medtem ko zaradi njihovega nesimetričnega delovanja v poslovnem ciklu ne vplivajo raven državnega dolga.
As regards mediumterm fiscal effects, the setting of fiscal policies is particularly importantfor the sustainability of public finances and potential economic growth.
Kar zadeva srednjeročne fiskalne učinke, je oblikovanje fiskalnih politik posebej pomembnoza trajnost javnih financ in potencialno gospodarsko rast.
Fiscal sustainabilitycan be described as the ability of a government to meet its outstanding obligations. The ratio of
Fiskalno trajnost lahko opišemo kotzmožnost države, da izpolnjuje svoje zapadle obveznosti.
government debt to GDP gives an indication of this, although other elements, such ascontingent and implicit government liabilities, also need to be taken into consideration.Sustainabilty of public finances has a positive impact on the macroeconomic environment, asconsumers and households do not expect major tax increases or difficulties experienced bygovernments in servicing their obligations.
Pokazatelj tega je stopnja zadolženostidržave v razmerju do BDP, čeprav je treba upoštevati tudi druge elemente, kot so potencialnein implicitne državne obveznosti. Trajnost javnih financ ima pozitivni učinek namakroekonomske razmere, ker potrošniki in gospodinjstva ne pričakujejo večjih povišanjdavkov ali težav države pri izpolnjevanju svojih obveznosti.
Economic confidence is thus enhanced, long-termdecision-making (e.g. for private investment) is facilitated and financial conditions are morefavourable.
Gospodarsko zaupanje je takookrepljeno, dolgoročno odločanje (npr. za zasebna vlaganja) je olajšano, finančni pogoji pa sougodnejši.
As regards potential economic growth, fiscal measures that improve the “quality”of public finances can have a beneficial effect on the economic growth rate compatible withprice stability.
Kar zadeva potencialno gospodarsko rast, lahko fiskalni ukrepi, ki izboljšajo„kakovost” javnih financ, ugodno vplivajo na stopnjo gospodarske rasti, združljivo s stabilnostjocen.
For example, government expenditure on physical and human capital mayimprove the quality of production factors.
Na primer, državni izdatki za fizični in človeški kapital lahko izboljšajo kakovostproizvodnih dejavnikov.
Furthermore, tax rates have an impact on incentivesto work, save, invest and innovate.
Poleg tega davčne stopnje vplivajo spodbudno na delo, varčevanje,naložbe in inovacije.
Higher growth, in turn, supports sustainability, as existingdebt is serviced by a larger economic base.
Višja rast po drugi strani podpira trajnost, ker obstoječi dolg servisiraširša gospodarska baza.
Setting fiscal policy in accordance with rules is generally preferable to an ad hoc approach.Rules can discourage an undue focus on shortterm gains and a disregard for longerterm costs.Furthermore, rules can anchor expectations, thereby giving economic agents guidance onfuture fiscal policy in the event of shocks and thus facilitating longerterm planning in theprivate sector.
Pravila lahko preprečijo neprimerne osredotočenja na kratkoročne dobičke inneupoštevanje dolgoročnih stroškov. Poleg tega lahko pravila zasidrajo pričakovanja, s čemerdajejo gospodarskim subjektom usmeritev glede prihodnje fiskalne politike v primeru šokov intako olajšajo dolgoročno načrtovanje v zasebnem sektorju. Da bi se te koristi uresničile, pa jeseveda treba pravila spoštovati.
For instance, a larger deficit bias may ariseas, with a single currency and more integrated financial markets, the impact of a country’shigher debt level on interest rates is smaller than before.
Pride lahko do velikegapopačenja slike primanjkljaja, ker je danes, ob skupni valuti in bolj integriranih finančnih trgih,učinek višje ravni zadolženosti države na obrestne mere manjši kakor prej.
Fiscal rules in a monetary union needto be applicable in a straightforward manner, given that they need to apply to all membercountries in a uniform way in order to ensure equal treatment.
Fiskalna pravila v monetarni uniji je treba uporabljati premočrtno, ker morajo veljati za vse države članice naenak način, da se zagotovi enakopravna obravnava.
A transparent fiscal frameworkalso raises awareness in the financial markets and the public at large, and can help to enforcecompliance with the rules.
Pregledni fiskalni okvir tudi dvigujeozaveščenost finančnih trgov in širše javnosti ter lahko pomaga izvajanje skladnosti s pravili.
The medium-term, rule-based framework adopted in EMU takes into account both short-termstabilisation and longterm sustainability considerations.
Srednjeročni okvir na temelju pravil, sprejet v EMU, upošteva tako kratkoročno stabilizacijokot dolgoročna trajnostna vprašanja.
The reference values for the budgetdeficit and government debt are ways of promoting responsible fiscal behaviour.
Referenčne vrednosti za proračunski primanjkljaj in dolgdržave so načini za spodbujanje odgovornega fiskalnega ravnanja.
A mediumterm budgetary position close to balance or in surplus contributes to shortterm economicstabilisation via the free operation of automatic stabilisers, while preventing excessive deficitsin the future and ensuring improvements in the sustainability of public finances by inducinglower government debt ratios.
Uravnoteženo srednjeročnofiskalno stanje ali presežek prispevata k srednjeročni gospodarski stabilizaciji prek prostegadelovanja avtomatskih stabilizatorjev, pri tem ko preprečujeta prekomerni primanjkljaj v prihodnosti in s spodbujanjem nižjih stopenj zadolženosti države zagotavljata izboljšave v trajnosti javnih financ.
From the perspective of a central bank whose primary objective is to maintain price stability,the focus of fiscal policy analysis is on the impact of fiscal policies on inflation andmacroeconomic stability because these policies form part of the environment in whichmonetary policy has to operate.
Z vidika centralne banke, katere glavni cilj je ohraniti stabilnost cen, je analiza fiskalne politikeosredotočena na učinek fiskalnih politik na inflacijo in makroekonomsko stabilnost, ker tepolitike sestavljajo del okolja, v katerem mora delovati monetarna politika.
Sound fiscal policies facilitate monetary policy by creating anenvironment of stable economic conditions, in both the short and long term.
Trdne fiskalnepolitike z ustvarjanjem razmer, za katere so značilni stabilni gospodarski pogoji, dolgoročnoin kratkoročno spodbujajo monetarno politiko.
2.6EXCHANGE RATES AND BALANCE OFPAYMENTS DEVELOPMENTS
GIBANJA MENJALNIH TEČAJEV IN PLAČILNEBILANCE
STRUCTURAL REFORMS REMAIN VITALA second challenge for public finances in theeuro area is to integrate fiscal consolidationplans into a structural reform agenda that favoursgrowth, competitiveness and employment.
STRUKTURNE REFORME SO ŠE NAPREJ KLJUČNEDrugi izziv za javne finance na evro območjupredstavlja vključevanje načrtov fiskalnekonsolidacije v načrt strukturnih reform, kispodbuja rast, konkurenčnost in zaposlovanje.To bi tudi pomagalo postaviti proračunskagibanja na bolj trajno osnovo, zlasti glede nanaraščajoče fiskalno breme, povezano sstaranjem prebivalstva.
Thiswould also help to put budgetary developmentson a more sustainable footing, particularlyagainst the background of the increasingfiscal burden related to ageing populations.Expenditure reforms are crucial in thisregard, although there might also be some roomfor efficiency gains on the revenue side.Expenditure reforms allow fiscal consolidation,pave the way for further tax cuts and may alsorender tax/benefit systems more growthfriendly.
Vzvezi s tem so ključne reforme izdatkov, čeprav jemorda še nekaj možnosti za večjo učinkovitostna strani prihodkov. Reforme izdatkovomogočajo fiskalno konsolidacijo, odpirajomožnosti za dodatna znižanja davkov in lahkoomogočijo do rasti bolj prijazne sistemedavkov/ugodnosti.
Within given expenditure budgets,productive investments in infrastructure andhuman capital should be prioritised.
Znotraj danih proračunov zaizdatke, bi morale imeti prednost proizvodnenaložbe v infrastrukturo in človeški kapital.
EURO CONTINUED TO STRENGTHEN AMID BROAD-BASED WEAKENING OF THE US DOLLARIn the foreign exchange markets, movements inthe main bilateral euro exchange rates wererelatively moderate in the first nine months of2004, particularly if compared with the markedappreciation of the euro in the precedingtwo years.
EVRO SE JE OB ŠIROKI SLABITVI AMERIŠKEGA DOLARJAŠE NAPREJ KREPILGibanja glavnih dvostranskih menjalnih tečajevevra na deviznih trgih so bila v prvih devetihmesecih leta 2004 razmeroma zmerna, zlasti čejih primerjamo z močno apreciacijo evra v prejšnjih dveh letih.
Thereafter, the euro appreciatedstrongly, particularly against the US dollar.
Nato se je vrednost evrazelo dvignila, zlasti v primerjavi z ameriškimdolarjem.
Atthe end of 2004 the euro stood in effectiveterms moderately above its level at thebeginning of the year, reflecting a significantappreciation against the US dollar, the Asiancurrencies pegged to the US currency and, to asmaller extent, the Japanese yen.
Na koncu leta 2004 je bil efektivnimenjalni tečaj evra nekoliko višji kakor nazačetku leta zaradi znatne apreciacije v primerjavi z ameriškim dolarjem, azijskimivalutami, vezanimi na ameriški dolar, in v manjši meri z japonskim jenom.