natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Competitiveness for growth and employment: the need toimplement the Lisbon agenda
Konkurenčnost za večjo rast in zaposlovanje: potreba po uresničevanju ciljev Lizbonske strategije
Giving priority to growth requires a new orientation for the national as well as EU policies andbudgets.
Postaviti rast na vrh seznama prednostnih nalog zahteva novo usmeritev za politike in proračune tako na nacionalni ravni kot na ravni Unije.
This is a condition of maintaining a competitive industrial base.
To je pogoj za ohranjanje konkurenčne industrijske osnove.
Simultaneously, this requires new collective guarantees for employeesand a new effort to anticipate and adjust in time to a changing global economic and trade environment.
Istočasno pa to terja nova skupna jamstva za zaposlene in nova prizadevanja, s katerimi je mogočepredvideti spremembe v svetovnem gospodarskem okolju in trgovini ter se jim pravočasno prilagoditi.
BUILDING OUR COMMON FUTURE• 2007–13
GRADIMO NAO SKUPNO PRIHODNOST•2007–2013
• Strengthening the European effort in research and technological development
Cilji:• spodbujanje konkurenčnosti podjetij na popolnoma integriranem notranjem trgu,• krepitev evropskih prizadevanj na področju raziskav in tehnološkega razvoja,• povezovanje Evrope prek omrežij EU,• izboljšanje kakovosti izobraževanja in usposabljanja,• program socialne politike: kako pomagati evropski družbi, da predvidi in obvladuje spremembe.
(a) Promoting the competitiveness of enterprises in a fully integrated single market
(a) Spodbujanje konkurenčnosti podjetij na popolnoma integriranem notranjem trgu
In order to meet its ambitious goals of enhancing growth and promoting cohesion and en-vironment-friendly investment, Europe needs to develop a coherent competitiveness approachto unlock the untapped potential of the internal market.
Zato da bi Evropa lahko izpolnila svoje ambiciozne cilje o povečanju rasti, spodbujanju kohezije in okolju prijaznih naložbah, mora razviti skladen konkurenčen pristop, s katerim bo lahko izkoristila še neizrabljeni potencial notranjega trga.
The EU can be the catalyst and coordinator of Member States’ efforts and it can contribute to, and complement their achievements.
Unija lahko služi kot pobudnica in usklajevalka prizadevanj držav članic in lahko prispeva k njihovim dosežkom in jih dopolnjuje.
European Union actions to improve the business environment and to increase productivity couldaddress the following strands.
Ukrepi Evropske unije za izboljšanje poslovnega okolja in povečanje produktivnosti bi se lahkoosredotočili na naslednja področja:
• Completing, improving and managing the internal market.Further legislative workwill aim to remove the remaining obstacles to full market integration. In some particular areaslike network industries or services, the single market is still far from being a reality.
• Dokončno oblikovanje, izboljšanje in upravljanje notranjega trga: nadaljnje delo na področju zakonodaje bo skušalo odstraniti preostale prepreke, ki ovirajo popolno združitev trga.Na nekaterih področjih – na primer na področju omrežnih industrij in storitev – ostaja notranji trg še vedno neuresničen.
Managingthe internal market in areas like pharmaceutical or chemical products, whether through agencies, or through European standardisation, will continue to involve a significant effort in theenlarged EU.
Upravljanje notranjega trga na področjih, kamor spadajo na primer farmacevtski ali kemični proizvodi, bodisi prek agencij ali s pomočjo evropske standardizacije, bo še nadalje zahtevalo znatna prizadevanja v razširjeni Uniji.
An additional challenge will be to extend it to neighbouring countries.
Dodatni izziv bo pomenil prenos celotnega sistema na sosednje države.
• Preserving and enhancing the competitiveness of industry,aiming at higher productivity growth and improved international competitiveness.
• Ohranjanje in spodbujanje konkurenčnosti industrijez namenom povečati rast produktivnosti in izboljšati mednarodno konkurenčnost.
This includes a new approach to Community and national legislation, with the full use of ‘better lawmaking’ principles, including the assessment of the impact of legislation and of the regulatory environment on the competitiveness of European enterprises.
To pomeni tudi nov pristop do nacionalne zakonodaje in zakonodaje Skupnosti s pomočjo načel "boljšega oblikovanja in izvrševanja zakonov", vključno z oceno vplivov zakonodaje in zakonodajnega okolja na konkurenčnost evropskih podjetij.
• Fostering entrepreneurial initiative and small business development.Furtherimproving the access to finance through Community financial instruments, as well as the availability of European business support services, will contribute to the fitness of enterprises to dobusiness in the enlarged internal market and to compete abroad.
• Gojenje podjetniške pobude in pospeševanje razvoja malega gospodarstva.Vedno lažjidostop do finančnih sredstev prek finančnih instrumentov Skupnosti in razpoložljivost evropskih služb za podporo podjetjem bosta pripomogla, da bodo podjetja pripravljena poslovatina razširjenem notranjem trgu in se pomeriti s tekmeci v tujini.
• Mobilising relevant actors and resources to help realise the innovative potential ofenterprises.
• Pritegnitev primernih subjektov in virov za pomoč pri uresničevanju inovacijskega potenciala podjetij.Spodbujanje tehnološkega prenosas pretokom znanja in širitvijo inovacijskihomrežij bo prineslo koristi podjetjem, še zlasti mladim inovativnim družbam.
Promoting technology transferthrough knowledge flows and innovationnetworks will bring benefits to firms, in particular to young innovative enterprises.
Inovacijska politika bo spodbujala tudi naložbe v inovacije, v organizacijske spremembein inovativne ob-likovalskerešitve.
Innovationpolicy will also foster investment in innovation, in organisational changeand in innovative designsolutions.
Pospeševanje skupnih pristopov, čezmejnih in regionalnih dejavnosti tervzpostavljanje stikov prek celotne EU lahko prispevata k razvoju in širitvi zakonodajnega okolja, ki spodbuja inovativnost.
Facilitating common approaches, crossborder and regional activity aswell as networking throughout the EU can contribute to the development and diffusion of aninnovation-friendly regulatory environment.
• Bolj sistematični pristopi k informacijski družbi na podlagi združevanja politik s področja raziskav, zakonodaje in širše uporabeso predpogoj za zmanjšanje upada rasti produktivnosti, saj imajo javne in zasebne naložbe v informacijske in komunikacijske tehnologije pomembno vlogo pri izboljšanju produktivnosti, konkurenčnosti in povečanju učinkovitosti.
• More systemic approaches to the information society,based on a mix of research, regulatory and deploymentpolicies are a prerequisite for cutting the gap in productivitygrowth, since public and private investment in information and communication technologiesplay a major role in improving productivity, competitiveness and increasing efficiency.
• Naložbe v informacijske in komunikacijske tehnologije v javnih službahv državah članicah najbi do leta 2011 znašale približno 50 milijard evrov, in to samo za nacionalne dejavnosti. Trebase bo še dodatno potruditi, če naj vseevropske javne službe prevzamejo in uporabljajo zadev-
I. PRIORITIES FOR THE ENLARGED EUROPEAN UNION
I.PREDNOSTNE NALOGE RAZŠIRJENE EVROPSKE UNIJE
This covers public-sector areas such as health, environment, culture, education andsecurity.
To zajema področja javnega sektorja, na primer zdravstvo, kulturo, izobraževanje in varnost.
• Promoting the take-up of eco-efficient technologies,which can reduce environmentalimpacts while contributing to competitiveness and growth.
• Spodbujanje ekološko učinkovitih tehnologij,kar ublaži vplive na okolje, hkrati pa prispevah konkurenčnosti in rasti.
Many potentially significant environmental technologies exist, but are under-used, due to lock-in to existing technologies, difficult access to finance, low investor awareness, distorted price signals.
Obstaja vrsta potencialno pomembnih okoljskih tehnologij, ki pa sezaradi zatekanja k obstoječim tehnologijam, težkega dostopa do finančnih sredstev, slabeosvečenosti vlagateljev in izkrivljenih informacijah o cenah premalo uporabljajo.
Based on the‘Environmental technologies action plan’, environmental technologies can be promotedthrough market-based instruments as well as targeted policy initiatives aiming at pushinginnovation in this area.
Na podlagi Akcijskega načrta za okoljske tehnologije je te tehnologije možno spodbujati s pomočjo tržnousmerjenih instrumentov in ciljno naravnanih pobud, katerih namen je spodbujati inovacije natem področju.
EU instruments in the field of research, demonstration, and innovation,as well as regional policy and external cooperation, should integrate this dimension.
Instrumenti EU na raziskovalnem in demonstracijskem področju in na področju inovacij ter regionalna politika in zunanje sodelovanje bi morali vključevati ta vidik.
(b) Strengthening the European effort in research and technological development
(b) Krepitev evropskih prizadevanj na področju raziskav in tehnolokega razvoja
An obvious area where the EU budget can, and should, make a difference is research and technology.
Področje, na katerega bi proračun EU lahko ali bi moral vplivati, je področje raziskav in tehnologije.
The European research effort remains too fragmented, too compartmentalised andinsufficiently connected to international cooperation.
Prizadevanja Evrope na področju raziskav so e vedno preveč razdrobljena in nepovezana, poleg tega niso dovolj vključena v mrežo mednarodnega sodelovanja.
Moreover, Europe devotes only 2 % of its GDP to research, compared with 2.7 % in the United States and more than 3 % in Japan.
Delež, ki ga Evropadodeli raziskavam, znaa komaj 2 % BDP v primerjavi z 2,7 % v Združenih državah in več kot3 % na Japonskem.
Europehas not been able to attract the world’s best researchers, and many excellent European scientistsstill choose to work in the United States.
Evropi ni uspelo privabiti najboljih svetovnih raziskovalcev in veliko vrhunskih znanstvenikov iz Evrope se odloča za delo v ZDA.
This is a critical issue to improve our productive sector’scapacity to benefit from the new international division of labour.
To dejstvo je ključnega pomena, če želimo omogočiti proizvodnemu sektorju, da bi izkoristil prednosti, ki jih ponuja nova mednarodnadelitev dela.
To help Europe to become a beacon of excellence attracting researchers and investments, wemust remove the barriers to excellence arising from segmented national programmes.
Zato da bi Evropa postala srediče odličnosti za raziskovalce in da bi privabila naložbe, je treba odstraniti ovire, ki preprečujejo doseganje vrhunskih rezultatov in se pojavljajo v okviru posameznih nacionalnih programov.
But quality improvements will not be enough.
Vendar pa izboljave v smislu kakovosti ne bodo zadostovale.
Increasing the research effort will also be necessary.
Treba bo povečati tudi prizadevanja na področju raziskav.
Thisimplies that the EU must pursue simultaneously three related and complementary goals:
To pomeni, da si mora Unija istočasno prizadevati za tri cilje, ki so povezani in se medsebojno dopolnjujejo:
• to realise a European research area,acting as an internal market for research and technology, as well as a space for better coordination of national and regional research activitiesand policies, to overcome the present fragmentation and duplication of research efforts in Europe;
• ustvariti "Evropski raziskovalni prostor",ki bo služil kot notranji trg za raziskovanje in razvoj tehnologije, in hkrati kot prostor za bolje usklajevanje nacionalnih in regionalnih raziskovalnih dejavnosti in politik, s čimer naj bi se preprečila trenutna razdrobljenost in podvajanjeprizadevanj na področju raziskovanja v Evropi;
• to help raise the European effort on research to 3 % of EU GDP by 2010;with 1 % tocome from public sources, and 2 % from the private sector;
• pomagati, da bi se do leta 2010 delež evropskih prizadevanj za raziskave dvignil na 3 %BDP Unije;pri čemer bi 1 % prihajal iz javnih virov, 2 % pa iz zasebnega sektorja;
• to support and strengthen researchthroughout Europe by providing direct financial support at European level to complement national programmes helping to achieve the first twoobjectives.
• spodbujati in okrepiti raziskavepo vsej Evropi prek neposredne finančne podpore na evropski ravni kot dopolnila k nacionalnim programom, da se dosežeta prva dva cilja.
Financial support at EU level offers a high added value in research by helping to create criticalmasses of financial and human resources, stimulating excellence and creativity throughexchange, networking, collaboration and competition on a European scale, and increasing thevisibility of European capacities and performances.
Finančna podpora na ravni EU omogoča visoko dodano vrednost na področju raziskav, s temko pomaga ustvariti kritične mase finančnih in človekih virov, spodbuja vrhunske dosežke inustvarjalnost prek izmenjav, vzpostavljanja stikov, sodelovanja in konkurence na evropski ravni,in se trudi, da bi bile zmogljivosti Evrope in njeni dosežki bolj vidni.
There is, therefore, a strong case for a significant increase in EU research funding, currently at0.04 % of GDP, as a contribution to bridging the remaining gap towards the 1 % target of public investment, as a complement to national efforts and in close relationship with them.
Torej obstaja opravičljiv razlog za to, da se znatno poveča financiranje raziskovalnih dejavnosti EU, ki trenutno znaa 0,04 % BDP. To naj bi pomagalo izravnati razliko med trenutnim deležemin ciljnim deležem javnih naložb, ki naj bi znaal 1 %, hkrati pa bi dopolnjevalo nacionalna prizadevanja in omogočalo vzpostavitev tesne povezave z njimi.
The EU’saction should concentrate on the following five main themes corresponding to five major issues Europe is facing in research.
Dejavnosti Unije bi se morale osredotočati na pet glavnih točk, ki zadevajo pet pomembnejih vpraanj, s katerimi se trenutnosooča Evropa na področju raziskav:
•Stimulating the dynamism, excellence, creativity and productivity of European research bygiving financial support toprojects carried out by individual research teams selected on a competitive basison a European rather than national scale, in particular in basicresearch, to explore new scientific avenues and topics, in close relationship with the scientific community.
GRADIMO NAO SKUPNO PRIHODNOST•2007–2013 temeljnih raziskav, z namenom, da se poiščejo nove znanstvene poti in teme, v tesni povezavi z znanstveno skupnostjo.
To this end, a European facility would be established along the lines of, for instance, the National Science Foundation in the United States, for awarding grants to the highest level individualresearch teams in competition at European level, in fields such as advanced mathematics or quantum physics in the perspective of new breakthroughs in informatics and software.
V ta namen naj bi nastala ustanova, kakršna je na primer Nacionalna znanstvena fundacija v ZDA,katere namen bi bil dodeliti štipendije najbolj zaslužnim posameznim raziskovalnim skupinam, kibi tekmovale med seboj na evropski ravni, in sicer na področju višje matematike ali kvantne fizikepri iskanju novih revolucionarnih odkritij v informatiki in razvijanju programske opreme.
•Strengthening European research capacitiesby supporting the design, development anduse of key research infrastructures of European dimension and interest, as well as the development of human resources in research and technology, by supporting training, helpingremove the obstacles to pan-European scientific careers, and promoting researchers’ transnational mobility.
•Krepitev evropskih raziskovalnih zmogljivostis spodbujanjem oblikovanja, razvoja in uporabe ključnih infrastruktur v evropskem merilu in evropskega pomena ter s pospeševanjemrazvoja človeških virov na področju raziskav in tehnologije, s spodbujanjem usposabljanja, znudenjem pomoči pri odstranjevanju ovir na poti do vseevropskih znanstvenih poklicnih poti in s spodbujanjem transnacionalne mobilnosti raziskovalcev.
These actions would need to be coordinated with those under the cohesion policy.
Te dejavnosti bi bilo trebauskladiti z dejavnostmi v okviru kohezijske politike.
Research capacities of this kind would be, for instance, European large laser and neutron sourcesfacilities for the exploration of matter and biomedical applications; or European bio-databanks ingenomics and the upgrade of Europe’s research networking and computing infrastructure.
K takim raziskovalnim zmogljivostim spadajo na primer laserji velikega obsega ali viri nevtronov zaraziskovanje materije in za uporabo v biomedicini; ali evropske zbirke podatkov o genomiki in posodabljanje evropskega raziskovalnega omrežja in računalniške infrastrukture.
Supportto improve human research resources would include large-scale support programmes for Europeanyoung and established scientists.
Prizadevanja za izboljšanje stanja v zvezi s človeškimi viri na področju raziskav bi vključevala velikopotezne programe pomoči, namenjene evropskim mladim in že uveljavljenim znanstvenikom.
•Setting up pan-European public–private partnershipsfor technological research throughjoint initiatives based on the technological platforms conceptwhich brings togetherpublic and private stakeholders, to set up and implement common research agendas in fieldsof industrial relevance, on the model followed in the European growth initiative.
•Ustanavljanje vseevropskih javnih/zasebnih partnerstevza tehnološke raziskave prekskupnih pobud na podlagi zamisli o tehnoloških platformah,ki združuje javne in zasebnevlagatelje, zato da se oblikujejo in izvajajo skupni raziskovalni programi na področjih, ki sopomembna za industrijo, in sicer na podlagi modela, po katerem se je zgledovala Evropskapobuda za rast.
Examples of these partnerships would include the development of a new generation of clean andeconomic aircraft at the horizon 2020, the development of hydrogen networks and fuel cells,mastering electronics on a nanotechnological scale, investment in future mobile and wireless technologies and applications, enhancement of joint efforts in embedded systems, as well as new technologies in solar energy, and European coordinated efforts in advanced chemistry, for multipleindustrial applications and social purposes.
Taka partnerstva vključujejo razvoj nove generacije čistih in gospodarnih letal do leta 2020, razvojomrežij za raziskave na področju vodika in gorivnih celic, obvladovanje nanoelektronike, vlaganjev bodoče mobilne in brezžične tehnologije in v njihovo uporabo, povečanje skupnih prizadevanj napodročju vgrajenih sistemov, nove tehnologije na področju sončne energije ter usklajena prizadevanja na evropski ravni na področju višje kemije, in sicer za različne industrijske in socialne namene.
•Stimulating the development of European ‘poles of excellence’ based on networking andcollaborationat laboratory level by supporting transnational medium-scale networks andprojects through the new instruments used in the sixth EU research framework programmeimproved on the basis of experience.
•Spodbujanje razvoja evropskih "središč odličnosti"na podlagi povezovanja in sodelovanjamed laboratoriji s podpiranjem srednje velikih omrežij in projektov s pomočjo novih instrumentov, uporabljenih v 6. okvirnem raziskovalnem programu Unije, ki je bil izboljšan na podlagi pridobljenih izkušenj.
This strand involves supporting European poles of excellence in fields such as environment and climate research, information communication technologies, medical and food research, or researchon new materials and industrial processes, by creating and supporting the cooperation of European high-level laboratories in European ‘networks of excellence’ and joint research towardsprecise and well-targeted objectives in ‘integrated projects’.
Ta del vključuje podporo evropskih središč odličnosti na različnih področjih (na primer okoljske inpodnebne raziskave, informacijske in komunikacijske tehnologije, medicinske in prehrambne raziskave ali raziskave novih materialov in industrijskih postopkov), vzpostavljanje in spodbujanje sodelovanja evropskih visokotehnoloških laboratorijev prek evropskih "mrež odličnosti"in skupnihraziskav, katerih namen je izpolniti natančno določene cilje v okviru "integriranih projektov".
•Improving, through specific networking mechanisms, the coordination of national andregional research programmes and policies,to create critical masses of resources,strengthen the complementary character of national activities, and improve the coherence ofpublic research agendas throughout Europe.
•S pomočjo točno določenih mehanizmov pri vzpostavljanju omrežij boljše usklajevanje nacionalnih in regionalnih raziskovalnih programov in politik,da se ustvarijo kritične masevirov, okrepi dopolnitveni značaj nacionalnih dejavnosti in izboljša usklajenost javnih raziskovalnih načrtov po vsej Evropi.
This involves stimulating exchanges, the mutualopening of programmes and the launch of common initiatives.
To zajema spodbujanje izmenjav, vzajemno odpiranje programov in sprožanje skupnih pobud.
I. PRIORITIES FOR THE ENLARGED EUROPEAN UNION
I.PREDNOSTNE NALOGE RAZIRJENE EVROPSKE UNIJE
National research programmes would be pooled in areas like, for instance, cancer, Alzheimer’s disease and emerging diseases, nanotechnologies, or research on the main social and economicalchallenges, like demography, education, employment and innovation.
Unija bi morala v tesni povezavi z dejavnostmi na področju raziskovanja podpirati razvoj usklajenega in odločnega prizadevanja na evropski ravni zlasti na dveh področjih, kjer igrata znanostin tehnologija ključno vlogo, in sicer na področju:
Linked closely with its action in research, the EU should support the development of a coherentand strong effort at European level in two fields in which science and technology play a key role.
•vesolja:podpiranje evropske vesoljske politike, ki stremi k večji usklajenosti evropskih in nacionalnih prizadevanj na zasebni in javni ravni in se usmerja v razvoj uporabnosti na področjih, kot so na primer pozicioniranje in navigacija, opazovanje in nadzorovanje zemlje, telekomunikacije; usklajevanje naložb v raziskovalno-razvojne dejavnosti na različnih ravneh in nudenje pomoči EU, da bi lažje izpolnjevala politične cilje v sodelovanju z obstoječimi vesoljskimi velesilami, kakršna je Rusija, in takimi, ki so v vzponu, kot na primer Kitajska, Indija in Brazilija;
•Space,in support of a European space policy aiming at greater coherence of European andnational private and public efforts, and focusing on the development of applications in fieldssuch as positioning and navigation, earth observation and monitoring, and telecommunications, coordinating R & D investments at various levels and helping the EU to better realiseits policy objectives in partnership with existing space powers such as Russia, and emergingones like China, India and Brazil. Action in this area will rely on the implementation of a European space programme strengthening EU space projects (such as GMES — global monitoring for environment and security).
Delovanje na tem področju bo temeljilo na izvajanju evropskega vesoljskega programa, ki krepi vesoljske projekte EU (na primer Globalno nadzorovanje okolja in varnosti – GMES).
•Security,in support of the implementation of EU policies, by fostering research needed toincrease security in its different dimensions in Europe as a follow-up of the preparatory actionlaunched in this field, in which US investments are five times higher than Europe’s.
•in varnosti:podpora pri izvajanju politik Unije s spodbujanjem raziskav, potrebnih za povečanje varnosti v vseh njenih dimenzijah znotraj Evrope, kot nadaljevanje pripravljalnih akcij natem področju, kjer so naložbe ZDA petkrat večje od evropskih.
This constitutes a Commission contribution to the wider EU agenda to address Europe’s challengesand threats as set out, inter alia, in the European security strategy that was endorsed by the European Council in December 2003.
To je prispevek Komisije knačrtu EU, ki se loteva izzivov in groženj, s katerimi se sooča Evropa in kot so med drugimpodani v Evropski varnostni strategiji, ki jo je odobril Evropski svet decembra 2003.