natgillin/translations-raw huggingface dataset:
All this helps tackle the problemof refugees and asylum seekers atsource.
Spoštovanje človekovih pravicje sedaj ključni del vseh mednarodnihpogodb, ki jih podpisuje Evropska unija.
As the situation in troubledcountries improves, their citizens willfeel less need to flee and try to make abetter life elsewhere.
Z izboljšano situacijo v nemirnihdržavah bodo tudi njihovi državljaničutili manjšo potrebo po bežanju inposkusu boljšega življenja kje drugje.
In short, the EU believes that oneimportant way to secure freedom, justice and security within its borders is toexport those things to countries beyondits borders.
EU skratka verjame, da je pomembennačin za zagotovitev svobode, pravice in varnosti znotraj njenih meja to,da te stvari izvozi v države onkraj njenih meja.
To spread those benefitsover an ever wider area.
Da te prednosti prinese karseda širokemu območju.
To help makea safer, freer and fairer world.
Da pomagaustvariti varnejši, svobodnejši in pravičnejši svet.
For example, officers from the EU’s national
Obenem si Evropska unija prizadevaigrati aktivno vlogo v upravljanju kakr-
For more detailed information on the subjects dealt with in this booklet, visit the website of the European Commission at europa.eu.int/comm/justice_home/index_en.htm
Za več podrobnih informacij o obravnavanih temah v tej knjižici obiščite spletno stran Evropske komisije: europa.eu.int/comm/justice_home/index_en.htm.
Information about drugs-related problems is also provided by the European Monitoring Centre for Drugsand Drug Addiction (EMCDDA) at www.emcdda.eu.int/
Informacije o težavah, povezanih z drogami, zagotavlja tudi Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami (EMCDDA) na spletni strani www.emcdda.eu.int/.
Europe on the moveseries
Zbirka Evropa v gibanju
One of the European Union’s remarkable achievements over the past half centuryhas been to create a large frontier-free area within which people can move aroundunhindered by border checks.
Eden od izredno pomembnih dosežkov Evropske unije v zadnji polovici stoletja je bila vzpostavitev velikega brezmejnega območja, znotraj katerega se lahko ljudje gibljejo, ne da bi jih ovirale mejne kontrole.
EU citizens are also free to choose which EU country they wish to live and work in.
Državljani EU lahko tudisvobodno izbirajo, v kateri državi EU želijo živeti in delati.
But if these freedoms are to be fully enjoyed, the EU must manage its externalborders effectively.
Da bi te svoboščine lahko uživali v polni meri, mora EU učinkovito upravljati svoje zunanje meje.
Its national judicial authorities and police forces must alsowork closely together to ensure that people everywhere in the EU are equally protected from crime, have equal access to justice and can fully exercise their rights.
Tudi njeni nacionalni pravosodni organi oblasti in policija morajo tesneje sodelovati za zagotovitev, da bodo ljudje kjerkoli v EU enako varovani pred kriminalom, da bodo imeli enak dostop do pravosodja in bodo lahkouporabljali svoje pravice v polni meri.
The European Union is developing a more coordinated asylum and immigrationpolicy so that asylum applicants are treated fairly in the same way and the legalimmigrants the EU needs are integrated into European societies.
Evropska unija razvija bolj usklajeno azilno in priseljensko politiko, tako da soprosilci za azil pravično obravnavani na enak način in da so zakoniti priseljenci,ki jih potrebuje EU, vključeni v evropske družbe.
Action is alsobeing taken to prevent abuses of the system and to tackle illegal immigration.
Ukrepa se tudi pri preprečevanju zlorab in pri reševanju ilegalnega priseljevanja.
Moreover, in a globalised world, it is only by working together that EU countriescan effectively combat international crime and terrorism.
Poleg tega se lahko v globaliziranem svetu države EU učinkovito bojujejo z mednarodnim kriminalom in terorizmom le tako, da delajo skupaj.
All of this will guarantee that the Union is indeed a single area of freedom, security and justice for all.
Vse to bo zagotovilo, da bo Evropska unija resnično enotno območje svobode,varnosti in pravice za vsakogar.
You can can find the address ofthe centre nearest you at this website: europa.eu.int/comm/relays/index_en.htm
Naslov najbližjega informacijskegacentra lahko poiščete na naslednji spletni strani: europa.eu.int/comm/relays/index_en.htm
You cancontact this service by freephone: 00 800 6 7 8 9 10 11(or by payphone from outside the EU: 32-2-299 96 96), or by electronic mail via europa.eu.int/europedirect
Nanjo se lahkoobrnete prek brezplačne telefonske številke: 00 800 6 7 8 9 10 11(ali plačljive številke izven EU: (32-2) 299 96 96), ali po elektronski pošti prek spletnih strani europa.eu.int/europedirect
You can also obtain information and booklets in English about the European Union from:
Informacije in brošure o Evropski uniji v slovenščini nudijo:
EUROPEAN COMMISSIONREPRESENTATIONS
Služba Vlade RS za evropske zadeve Šubičeva 111000 Ljubljana Tel. (01) 478 24 25Internet: http://www.sigov.si.svez E-pošta: svez@gov.si
Information services in the United States2300 M Street, NW – 3rd floor Washington DC 20037Tel. (202) 862 95 00Fax (202) 429 17 66Internet: www.eurunion.org
Evropski dokumentacijski center Ekonomska fakulteta Univerze v Ljubljani Kardeljeva ploščad 171000 Ljubljana Tel. (01) 589 25 95Internet: http://www.ef.uni-lj.si/edc E-pošta: efedc@uni-lj.si
Representation in Ireland18 Dawson Street Dublin 2Tel.
Predstavništvo Evropske komisije v Republiki Sloveniji Trg republike 3/111000 Ljubljana Tel.
(353-1) 634 11 11Fax (353-1) 634 11 12Internet: www.euireland.ie E-mail: eu-ie-info-request@cec.eu.int
(01) 252 88 00Internet: http://www.evropska-unija.si E-pošta: press-rep-slovenia@cec.eu.int
3 Dag Hammarskjöld Plaza305 East 47th Street New York, NY 10017Tel. (212) 371 38 04Fax (212) 688 10 13Internet: www.eurunion.org
Center za poklicno izobraževanje Služba za EU programe Ob železnici 161000 Ljubljana Tel. (01) 586 42 00Internet: http://www.cpi.si/Eusluzbe/eusluzbe.htm
Representation in the United Kingdom Jean Monnet House8 Storey’s Gate London SW1P 3ATTel. (44-20) 79 73 19 92Fax (44-20) 79 73 19 00/10Internet: www.cec.org.uk
Evropska hiša Maribor Gospejna 102000 Maribor Tel. (02) 250 74 91 Internet: http://www.maribor.si/EU_hisa/WW Weh-1.htm E-pošta: eu.hisa@uni-mb.si
Office in Ireland European Union House43 Molesworth Street Dublin 2Tel. (353-1) 605 79 00Fax (353-1) 605 79 99Internet: www.europarl.ie E-mail: epdublin@europarl.eu.int
Center Evropa Informacijsko in izobraževalno središče Dalmatinova 41000 Ljubljana Tel. (01) 438 22 70 Internet: http://www.center-evropa.si E-pošta: info@center-evropa.si
United Kingdom Office2 Queen Anne’s Gate London SW1H 9AATel.
Movit Koordinator programa Mladina Trg MDB 121000 Ljubljana Tel. (01) 426 85 61Internet: http://mladina.movit.si E-pošta:eurodesk@mladina.movit.si
Representation in Scotland9 Alva Street Edinburgh EH2 4PHTel. (44-131) 225 20 58Fax (44-131) 226 41 05Internet: www.cec.org.uk
Evro Info Center Mreža v Sloveniji Dunajska 1561000 Ljubljana Tel. (01) 586 18 90 Internet: http://www.pcmg.si/eic/high/index. html E-pošta: eic@pcmg.si
Office in Scotland The Tun, 4 Jackson’s Entry Holyrood Road, Edinburgh EH8 8PJTel. (44-131) 557 78 66Fax (44-131) 557 49 77Internet: www.europarl.org.uk E-mail: epedinburgh@europarl.eu.int
Slovenija — Doma v Evropi Urad Vlade RS za informiranje Evronabiralnik Tržaška 211000 Ljubljana Evrofon: 080 20 02Internet: http://evropa.gov.si E-pošta: evrofon@gov.si
Representation in Northern Ireland Windsor House9/15 Bedford Street Belfast BT2 7EGTel. (44-28) 90 24 07 08Fax (44-28) 90 24 82 41Internet: www.cec.org.uk
Gospodarska zbornica Slovenije Oddelek za evropske zadeve Dimičeva 131000 Ljubljana Tel. (01) 589 81 27 Internet: http://www.gzs.si/si_nov/euhdesk/ E-pošta: metka.preseren@gzs.si
There are European Commission and Parliament representations and offices in all the countries of the European Union. The European Commission also has delegations in other parts of the world.
Predstavništva in pisarne Evropske komisije in Evropskega parlamenta so v vseh državah članicah EU.Evropska komisija ima svoje delegacije tudi drugod po svetu.
EU member state
Sedež vlade
.Estajo»
Regionalna meja
Candidate country t \ I ^ S $
Meja med upravnimi enotami
Office for Official Publications of the European Communities L-2985 Luxembourg
Izdal Urad za publikacije Evropskih skupnosti L­2985 Luksemburg
** I B 2 -
J) _BAR_ & KI-SUW ' λ
1st quarter 2004 - European Commission
OSNOVNI STATISTIČNI PODATKI O EVROPSKIH DRŽAVAH
European Union member states before 2004
Države članice, ki se bodo pridružile Evropski uniji v letu 2004
EU member states joining in 2004
Države članice Evropske unije pred letom 2004
G Y
ZDA
- P IS TO IN . ? »
TÒLNA f za enake demokratične vrednote in za dobro vseh.
A
Pa " a
EVORA . Évora
ARMENIJ
RELIZANE
Vrv r ?u >
British
Predsednik
Enterprise and information society
Podjetništvo in informacijska družba
Development and humanitarian aid
Razvoj in človekoljubna pomoč
Justice and home affairs
Pravosodje in notranje zadeve
Economic and monetary affairs
Ekonomske in monetarne zadeve
Markos Kyprianou
Markos Kyprianou s Slovaške s Cipra s Češke
Ten new countries joined the European Union on 1 May 2004.
1. maja 2004 je k Evropski uniji pristopilo deset novin držav.
For a transitional period, therefore, from 1 May to 1 November 2004, the European Commission has 10 new members.
Zato ima Komisija v prehodnem obdobju med 1. majem in 1. novembrom 2004 deset novih članov.
Each of them works alongside a commissioner who was already a member before 1 May 2004.
Vsak izmed njih dela skupaj s komisarjem, ki je bil član Komisije že pred 1. majem 2004.
Member states of the European Union
Pričujoča knjižica ter ostale publikacije, ki na kratek in razumljiv način opisujejo EU,so na voljo v elektronski obliki na spletni strani europa.eu.int/comm/publications.
A world player
Svetovni igralec
The European Union’s external relations
Zunanji odnosi Evropske unije
How the EU conducts its external relations
Kako EU vodi svoje zunanje odnose
Trade benefits for all
Prednosti trgovine za vse
Eradicating poverty through sustainable development
Izkoreninjanje revščine s pomočjo trajnostnega razvoja
Our partners around the world
Naši partnerji po svetu
The European Union is a world player.
Evropska unija je svetovni igralec.
It has a population of 450 million –more than the United States and Russia combined. It is the world’s biggesttrader and generates one quarter ofglobal wealth.
Ima 450 milijonov prebivalcev — večkot Združeni narodi in Rusija skupaj.Je največji trgovec na svetu in ustvarja eno četrtino globalnega premoženja.
It gives more aid to poorcountries than any other donor.
Revnim državam daje več pomočikot kateri koli drug donator.
Its currency, the euro, comes second only tothe US dollar in international financialmarkets.
Njena valuta, euro, je na mednarodnih finančnih trgih druga po vrsti, takoj za ameriškim dolarjem.
of Europe. But as the Union expandedand took on more responsibilities, ithad to define its relationships with therest of the world.
prevzela več odgovornosti, moraladoločiti svoje odnose z ostalim svetom.
Just as it has workedto remove trade barriers, developpoorer regions and promote peacefulcooperation within its frontiers, so the Union works with other countries andinternational organisations to bringeveryone the benefits of open markets,economic growth and stability in anincreasingly interdependent world.
Prav tako kot se je trudila odstraniti trgovinske ovire, razviti revnejšeregije in pospeševati prijateljsko sodelovanje znotraj svojih meja, dela Unija tudi z drugimi državami in mednarodnimi organizacijami, da bi vsemdoprinesla prednosti odprtih trgov,gospodarsko rast in stabilnost v vedno bolj medsebojno odvisnem svetu.Obenem pa EU ščiti svoje legitimnegospodarske in trgovske interese vmednarodni areni.
Atthe same time, the EU defends its legitimate economic and commercial interests in the international arena.
Ob njeni ustanovitvi po2. svetovni vojni je bila njena prva skrbzdružiti narode in ljudstva Evrope. Vendar je Unija s tem, ko se je razširila in
The EU did not set out to become aworld power.
Sedaj je glavni izziv širiti mir in varnostpreko meja Evropske unije. V ta na-
Born in the aftermath of World War II, its first concern was bringing together the nations and peoples
Evropska unija sodeluje zdrugimi državami inmednarodnimi telesi, kot so Združeni narodi, da bi širilamir in blaginjo.
To meet thischallenge, the EU is developing a common foreign and security policy so thatit can act as a force for stability, cooperation and understanding in thewider world.
Svetovni igralec men EU razvija skupno zunanjo in varnostno politiko, tako da lahko delujekot sila za stabilnost, sodelovanje inrazumevanje v širšem svetu.
In the western Balkans and central Africa in 2003,the EU embarked on the first missionsunder its new European defence andsecurity policy.
Leta 2003 je EUna zahodnem Balkanu in v centralni Afriki začela s prvimi misijami na osnovi svoje nove evropske obrambne invarnostne politike.
More will follow.
Več bo še sledilo.
Byhelping to create security and stabilityin the wider world, the EU also helps tomake life safer within its own borders.
Stem ko EU pomaga ustvarjati varnostin stabilnost v širšem svetu, pomagatudi pri ustvarjanju varnejšega življenja znotraj svojih meja.
Finally, the European Union shows howcountries can successfully pool economic and political resources in thecommon interest.
Hladna vojna je v več kot 40 letih razdelila večino sveta v dva tabora.
It serves as a modelfor integration between countries inother regions of the world.
Njenkonec je imel za posledico bolj kompleksen in ranljiv svetovni red, ki jezahteval večjo udeležbo EU pri preprečevanju spopadov, ohranjanju miru in boju proti terorizmu.
Its ending led to a more complex and fragile world order, requiringgreater EU involvement in preventingconflicts, keeping the peace and combating terrorism.
Končno Evropska unija kaže, kakolahko države v skupnem interesuuspešno združijo gospodarske in politične vire.
The EU helps pay forthe UN civil administration in Kosovo,provides ongoing financial support for
Služi kot model za integracijo med državami v drugih regijahsveta.
Who gives what: official development aid 2002 from OECD countries
Kdo daje kaj: uradna razvojna pomoč, 2002, iz držav OECD
20%United States
20 %Združene države
10%Other donors
10 % Drugi donatorji
56%EU and member states
56 %EU in države članice
How the EU conducts its external relations
Kako EU vodi svoje zunanjeodnose
Since its birth in the 1950s, the European Union has been developing relations with the rest of the world througha common policy on trade, development assistance and formal trade andcooperation agreements with individual countries or regional groups.
Evropska unija že od svojega nastanka v 1950-ih razvija odnose z ostalimsvetom s skupno trgovinsko politiko,razvojno pomočjo in formalnimi trgovinskimi sporazumi in sporazumi o sodelovanju s posamičnimi državami aliregionalnimi skupinami.
The EU began providing humanitarianaid to those in need around the worldin the 1970s.
EU je pričela zagotavljati humanitarnopomoč tistim, ki so jo potrebovali posvetu, v 1970-ih.
Since 1993, under the Maastricht Treaty, it has been developing a common foreign and security policy (CFSP) to enable it to take jointaction when the interests of the Unionas a whole are at stake.
Od leta 1993 na osnovi Maastrichtske pogodbe razvijaskupno zunanjo in varnostno politiko(SZVP), da bi omogočila skupno ukrepanje v primeru, da bi bili interesi Unije kot celote v nevarnosti.
Defence isbecoming an important aspect of the CFSP as the EU seeks to promote andmaintain stability around the world.
S tem ko si EU prizadeva pospeševati in ohranitistabilnost po svetu, postaja obrambapomemben vidik SZVP.
Asit deals with terror, international crime,drug trafficking, illegal immigrationand global issues like the environment,the Union also works closely with othercountries and international organisations.
S tem ko seukvarja s terorjem, mednarodnim kriminalom, trgovanjem z drogami, ilegalnimi priseljevanji in globalnimi vprašanji, kot je okolje, dela Unija tuditesneje z drugimi državami in mednarodnimi organizacijami.
The EU’s common trade policy operatesat two levels.
Skupna trgovinska politika EU delujena dveh ravneh.
Firstly, within the World Trade Organisation (WTO), the European Union is actively involved in setting the rules for the multilateral system of global trade.
Prvič, Evropska unijaje znotraj Svetovne trgovinske organizacije (STO) aktivno vključena v postavljanje pravil za multilateralni sistem globalne trgovine.
Secondly, the EUnegotiates its own bilateral tradeagreements with countries or regions.
Drugič, EUsklepa svoje lastne bilateralne trgovinske sporazume z državami ali regionalnimi skupinami držav.
A worldplayer programmes. They also provide aframework for political dialogue andcontain a clause which enables the Union to suspend or cancel trade or aidif the partner country violates humanrights.
Svetovni igralec tudi okvir za politični dialog in vsebujejo klavzulo, ki omogoča, da Unijasuspendira ali odpove trgovino ali pomoč, če partnerska država krši človekove pravice.
Moreover, in 2003, the EUdecided that all new agreements mustinclude a clause in which its partnerscommit themselves to the non-prolifer-ation of weapons of mass destruction.
Razen tega se je EU vletu 2003 odločila, da bodo moraliimeti vsi novi sporazumi vključenoklavzulo, v kateri se njeni partnerji obvežejo k neširjenju orožja za množičnouničevanje.
Development assistance and cooperation, originally concentrated in Africa,was extended to Asia, Latin Americaand the southern and eastern Mediterranean countries in the mid-1970s.
Razvojna pomoč in sodelovanje,prvotno koncentrirani v Afriki, sta se vsredini 1970-ih razširili še na Azijo, Latinsko Ameriko ter na države južnegain vzhodnega Sredozemlja.
Theunderlying purpose is always to support sustainable growth and development in the partner countries, so thatthey have the resources to tackle anderadicate poverty.
Vedno jeosnovni namen podpreti trajnostnorast in razvoj v partnerskih državah,tako da imajo le-te vire za reševanje inizkoreninjenje revščine.
The Union has everyinterest in supporting its partners andencouraging them to be successful andprosperous.
Unija ima velik interes za podpiranje svojih partnerjev in njihovo spodbujanje k uspešnosti in blaginji.
More than trade and aid
Več kot trgovina in pomoč
The EU has to make sure that the different aspects of its external policiesare consistent with each other and convey a clear overall message.
EU se mora prepričati, da so različnividiki njenih zunanjih politik skladnimed seboj in da izražajo jasno skupno sporočilo.
To helpachieve this, it appointed a High Representative for foreign and security policy in 1999.
Da bi to dosegla, je v letu 1999 imenovala visokega predstavnika za skupno zunanjo in varnostnopolitiko.
In June 2004, EU leadersagreed in principle to create the postof EU foreign minister.
Junija leta 2004 so se voditelji EU načeloma strinjali o nastankuslužbenega mesta zunanjega ministra EU.
This is one of thenew arrangements laid down in the EUConstitutional Treaty.
To je ena novih ureditev, določenih v Pogodbi o Ustavi EU.
Promoting human rights
Pospeševanje človekovih pravic
The European Union promotes respect for human rights at home and abroad.
Evropska unija pospešuje spoštovanje človekovih pravic doma in v tujini.
It focuses on civil, political, economic, social and cultural rights.
Osredotoča se na državljanske, politične, gospodarske, socialne in kulturne pravice.
It also seeks to promote the rights of women and children aswell as of minorities and displaced persons.
Prizadeva si tudi pospeševati pravicežensk in otrok, pa tudi manjšin in razseljenih oseb.
Human rights feature in the EU’s trade and cooperation agreements with its partners and are a prerequisite for countries seeking to join the Union itself.
Človekove pravice so del trgovinskih sporazumov in sporazumov o sodelovanju EU s svojimi partnerji in so predpogoj za države, ki si prizadevajo za pristop k Uniji.
The EU has maintained a human rights dialoguein recent years with countries like China and Iran. It has imposed sanctions for human rights breacheson several countries including Serbia, Burma/Myanmar and Zimbabwe.
EU je v zadnjih letih ohranila dialog očlovekovih pravicah z državami, kot sta Kitajska in Iran.Več državam, vključno s Srbijo, Burmo/Mjan-marom in Zimbabvejem, je naložila sankcije za kršitve človekovih pravic.
The EU also helps pay for a range of activities that defend human rights, such as the European Initiative for Democracy and Human Rights which spends around 100 million a year on:
EU tudi pomaga plačevati za vrsto aktivnosti, ki branijo človekove pravice, kot je npr. Evropska pobuda za demokracijo in človekove pravice, ki letno porabi okoli 100 milijonov eurov za:
• strengthening democracy, good government and the rule of law;• support for the worldwide abolition of the death penalty;• combating torture and impunity and supporting international tribunals and criminal courts;• combating racism, xenophobia and discrimination against minorities and indigenous peoples.
• krepitev demokracije, dobrega vladanja in vladavine prava;• podporo za odpravo smrtne kazni po vsem svetu;• boj proti mučenju in nekaznovanosti ter podpiranje mednarodnih in kazenskih sodišč;• boj proti rasizmu, ksenofobiji ter diskriminaciji manjšin in avtohtonih ljudstev.
In addition, the EU offers lower tariffs on imports from countries which respect the basic working conditions and labour standards laid down by the International Labour Organisation.
Poleg tega ponuja EU nižje tarife na uvoze iz držav, ki spoštujejo osnovne delovne pogoje in delovnestandarde, ki jih je določila Mednarodna organizacija dela.
Human rights are for everyone.
Človekove pravice so za vse.
A worldplayer
Svetovni igralec
Common foreign andsecurity policy
Skupna zunanja in varnostna politika
The idea that a strong Europe shouldact as one on the world stage hasencouraged member countries to worktogether to achieve a coherentapproach to foreign policy.
Ideja o tem, da naj močna Evropa nasvetovnem odru deluje enotno, jeopogumila države članice k temu, dadelajo skupaj z namenom, da bi dosegle skladen pristop do zunanje politike.
Progressover the years has been slow, butsteady.
Napredek je bil z leti počasen, vendar vztrajen.
In the last 15 years, the Union hasintensified efforts to play an international political and security role morein line with its economic status.
V zadnjih 15 letih je Unija okrepila svojtrud, da bi igrala mednarodno politično in varnostno vlogo bolj v skladu ssvojim gospodarskim statusom.
Theconflicts that erupted in Europe afterthe fall of the Berlin Wall in 1989 convinced EU leaders of the need foreffective joint action.
Konflikti, ki so izbruhnili v Evropi po padcu Berlinskega zidu leta 1989, so prepričali voditelje EU o potrebi pouspešnih skupnih ukrepih.
More recently,the fight against international terrorism has strengthened this conviction.
To prepričanje je nedavno še okrepil boj protimednarodnemu terorizmu.
Thencame a process called ‘European political cooperation’, launched in 1970,which sought to coordinate the positions of member states on foreign policy issues of the day.
Nato se je pojavil proces, imenovan „evropsko politično sodelovanje“, sprožen leta 1970,ki si je prizadeval koordinirati stališčadržav članic do dnevnih vprašanj zunanje politike.
EU countries produced joint statements whenever theycould.
Kadar koli so lahko, sodržave EU dajale skupne izjave.
But on particularly sensitiveissues, it was not always possible toreach the required unanimous decision.
Vendar pa glede posebej občutljivih vprašanj ni bilo vedno možno doseči zahtevane soglasne odločitve.
The principle of a Common Foreignand Security Policy (CFSP) was formalised in 1992 in the Treaty of Maastricht.
Načelo skupne zunanje in varnostnepolitike (SZVP) je bilo utemeljeno leta1992 v Maastrichtski pogodbi.
Only a few months later, warbroke out in former Yugoslavia.
Že nekaj mesecev kasneje je izbruhnila vojna v bivši Jugoslaviji.