natgillin/translations-raw huggingface dataset:
If immigration rates remain constant, the contractionof the working population coupled with the costs of ageing is likely to bring economicgrowth down below 2 % in the long term.
Ob nespremenjenih stopnjahpriseljevanja se lahko zgodi, da bo zmanjševanje deleža zaposlenega prebivalstvaskupaj s stroški staranja prebivalstva dolgoročno povzročilo upad gospodarske rastipod 2%.
At least half the Member States are at risk here:in 2003, the average level of government debt for the European Union is expected to riseto 64.1 % of GDP, with six Member States exceeding the reference value of 60 % of GDP.
Najmanj polovica držav članic je izpostavljena tveganju: predvidoma sebo za leto 2003 povprečni javni dolg za Evropsko unijo povzpel na 64,1% BDP,pri čemer bo šest držav članic preseglo referenčno vrednost 60% BDP.
Against this backdrop, several States have undertaken reforms of pension schemesandhealthcare systems over the past few months to ensure that such systems are socially adequate and financially efficient and viable.
Na podlagi naštetih dejstev so se številne države odločile za reforme pokojninskihsistemovin sistemov zdravstvenega zavarovanja v preteklih nekaj mesecih, da bizagotovile socialno ustreznost ter finančno učinkovitost in izvedljivost takihsistemov.
These efforts, which are heading in the rightdirection, must be sustained.
Ta prizadevanja je treba še naprej podpirati, saj gredo v pravo smer.
Growth in Europe has remained low over the past three years.
V zadnjih treh letih je rast v Evropi ostala nizka.
As a result, the relativelevel of per capita gross domestic product for the Union remained unchanged in 2003.The Union cannot catch up with the United States as our per capita GDP is at 72 % ofour American partner’s.
Posledično se relativna stopnjabruto domačega proizvoda na prebivalca za Unijo v letu 2003 ni spremenila. Unijane more dohiteti Združenih držav, saj njen BDP na prebivalca dosega zgolj 72%BDP v ZDA.
The reasons for this insufficient growth are known: unlike in the United States, employment and productivity are still not contributing enough.
Razlogi za nezadostno rast so znani: v nasprotju z Združenimi državami zaposlenostin produktivnost še vedno ne prispevata v zadostni meri.
Denmark, the Netherlands, Sweden and the United Kingdom have already exceeded the2010 total employment rate target, while having a level of productivity that is close toor just below the European average.
Danska, Nizozemska, Švedska in Združeno kraljestvo so že presegli ciljno stopnjozaposlenosti za leto 2010, pri čemer je njihova stopnja produktivnosti blizu alirahlo pod povprečjem EU.
In Germany, Austria and Finland the employment
V Nemčiji, Avstriji in na Finskem je stopnja zaposlenostiše vedno pod zastavljenim ciljem, stopnja produktivnosti pa je blizu povprečja Unije.
Analysis of progress towards the Lisbon objectives
Analiza napredka pri doseganju Lizbonskih ciljev
Employment and productivity levels in the EU — 2003
Stopnja zaposlenosti in stopnja produktivnosti v EU – 2003
Labourproductivityperperson
Produktivnostdelana zaposlenega(EU=100)
65Employment rate
65Stopnja zaposlenosti
Belgium, France, Ireland, Italy and Luxembourg are countries with relatively high productivity levels, but with employment rates that are still well below the 2010 target.
Belgija, Francija, Irska, Italija in Luksemburg imajo razmeroma visoko stopnjoproduktivnosti, vendar je pri njih stopnja zaposlenosti še bistveno pod ciljnostopnjo za leto 2010.
In Greece, Spain and Portugal the employment rate is still below the 70 % EU target andlabour productivity is below the Union average.
V Grčiji, Španiji in na Portugalskem ostaja stopnja zaposlenostipod ciljnimi 70% EU in produktivnost dela je pod povprečjem Unije. Na to stanje
However, this situation needs to beseen in the light of the strong progress made by Spain and Greece (5) these past fewyears.
5) v luči znatnega napredka, ki sta ga dosegli Španija in Grčija v je treba gledati ( preteklih nekaj letih.
At the start of the slowdown, employment held up quite well and the rise in unemploymentwas limited.
Na samem začetku upočasnitve so bile razmere na področju zaposlenosti še dokajstabilne, z omejeno rastjo brezposelnosti.
This outcome is explained partly by the relative stability of employment inthe services sector, combined with the initial effects of the labour market reforms launchedor continued in certain Member States.
Vzrok za to se deloma skriva v relativnostabilni stopnji zaposlenosti v storitvenem sektorju, skupaj z začetnimi učinkireform trga delovne sile, ki so se začele izvajati ali se še naprej izvajajo v nekaterihdržavah članicah.
However, the effects of the economic downturn are now being felt on employment.
Vendar se sedaj posledice gospodarskega preobrata odražajo na stopnjizaposlenosti.
Theeuro area recorded a loss of some 200 000 jobs (in net terms) in 2003, the first declinesince 1994.
Evro območje je zabeležilo izgubo približno 200 000 delovnih mest(neto) v letu 2003, kar je bil prvi upad od leta 1994.
Given the sluggish recovery and some persistent inflexibilities, very littlejob creation is foreseen for 2004 and the unemployment rate should continue to riseslightly to 8.2 % in 2004(9.1 % in the euro area), before heading downwards in2005(6).
Glede na počasno oživljanjein v nekaterih primerih stalno nefleksibilnost se bo predvidoma v letu 2004 odprlozelo majhno število novih delovnih mest, hkrati naj bi stopnja brezposelnosti šenaprej rahlo naraščala do 8,2% v letu 2004(9,1% v evro območju), preden bo začelaupadati v letu 2005 (6).
Against this background, it is vital for employment to make a greater contribution to growthin Europe, in keeping with the targets set since 2000.
Glede na zgornje navedbe je nadvse pomembno, da zaposlenost v večji meriprispeva k rasti v Evropi, v skladu s cilji iz leta 2000.
At present, employment rates arestill too low and a greater effort needs to be made by the Member States.
Trenutno je stopnja zaposlenostiv posameznih državah članicah še vedno prenizka, zato se morajo te države na tempodročju dodatno potruditi.
• The overall employment rate settled at 64.3 % in 2002, compared to 62.5 % in 1999.Despite a 1.8 point advance in three years, it will not prove possible to achieve the intermediate target of 67 % in 2005 for the Union as a whole.
– Splošna stopnja zaposlenosti se je zaustavila pri 64,3% v letu 2002, v primerjaviz 62,5% v letu 1999. Kljub povečanju za 1,8 točke v treh letih za Unijo kot celotone bo mogoče izpolniti vmesnih ciljnih 67% v letu 2005.
Nevertheless, the 70% target laid down for 2010 is still realistic if the economic upturn feeds through into ratesas high as those at the end of the 1990s.
Ne glede na to je cilj70%, določen za 2010, še vedno realen, če se ob izboljšanju gospodarstvazabeležijo stopnje, kakršne so bile tiste ob koncu 90-ih.
Furthermore, and mainly because they wereunable to create enough jobs, the new Member States had an average employment rateof just 57 % in 2001, but with the Czech Republic, Cyprus and Slovenia already bettering the current Community average.
Nadalje je bila povprečnastopnja zaposlenosti v novih državah članicah samo 57% leta 2001, in to predvsemzato, ker te države niso mogle ustvariti dovolj delovnih mest, pri čemer pa so Češkarepublika, Ciper in Slovenija že presegli trenutno povprečje Skupnosti.
This situation, which is on the whole disappointing,can mainly be accounted for by the persistence of structural obstacles in labour markets and by the overly low participation rate of older workers.
Za takostanje, ki je v splošnem nezadovoljivo, so krive nenehne strukturne ovire natrgu delovne sile in premajhen deležstarejših ljudi na trgu dela.
• The trend in the employment rate of workers aged between 55 and 64 is indeedworrying.
– Gibanje stopnje zaposlenosti starejših med 55. in 64. letom starosti je dejanskozaskrbljujoče.
Although it has improved by three points since 1999, settling at 40.1 % in2002, about another seven million jobs are needed for this age group in order to achievethe target of 50 % in 2010.
Čeprav se je stanje od leta 1999 izboljšalo za tri točke in doseglo40,1% leta 2002, bi bilo še vedno treba priskrbeti nekaj manj kot približno sedemmilijonov delovnih mest za zadevno starostno skupino, če naj se doseže cilj 50%v letu 2010. Belgija, Luksemburg in Italija so dosegli najslabše rezultate.
This needs to be examined in parallel with the increase in the average ageat which people leave the labour market, which rose from 60.4 in 2001 to 60.8 in 2002.This situation is all the more worrying given that the average rate for the new Member States is as low as 30 %.
Zadevoje treba preučiti v primerjavi s povečanjem povprečne starosti ob izstopu s trgadela, ki se je vzpela od 60,4 v letu 2001 na 60,8 v letu 2002. Ta podatek je tolikobolj zaskrbljujoč, če upoštevamo, da je povprečna stopnja za nove države članicecelo 30%.
These two objectives are a long way from being achievedat the current pace.
Na ta način bo zelo težko doseči ta dva cilja.
The Union must take action to promote and ensure active ageing of the labour forceif it is to succeed on this score.
Unija mora ukrepati, daspodbudi in zagotovi aktivno starost delovne sile, sicer ji pri tem podvigu ne bouspelo.
• The rate of female employmentis growing proportionately more quickly than theaverage employment rate, thereby doing something to close the serious structural gap.The increase of 2.7 points in three years, with the rate in 2002 standing at 55.6 %,means the objective of 60 % in 2010 remains realistic.
– Stopnja zaposlenosti žensknarašča sorazmerno hitreje kot povprečna stopnjazaposlenosti, kar prispeva k „zapolnjevanju“ pereče strukturne vrzeli. Povečanjeza 2,7 odstotne točke v treh letih, pri čemer je ta stopnja leta 2002 znašala 55,6%,kaže, da je cilj 60%, zastavljen za leto 2010, mogoče doseči.
The corresponding figure forthe new Member States in 2001 was 50.1 % on average.
Ustrezna številkaza nove države članice leta 2001 je znašala v povprečju 50,1%.
Parallel to this, some headway has been made on the availability and accessibility of care facilities for childrenunder three years of age.
Istočasno je bilonekaj napredka doseženega glede razpoložljivosti in dostopnosti varstva zaotroke, mlajše od treh let.
However, as stressed by the report on equal opportunities formen and women presented to the Spring European Council, women continue to bemore vulnerable to unemployment and inactivity.
Vendar so ženske še vedno bolj izpostavljenebrezposelnosti in nedejavnosti, kakor navaja poročilo o enakih možnostih zamoške in ženske, predstavljeno spomladanskemu Evropskemu svetu.
Furthermore, the gender discrimination situation on the job market, especially in terms of different pay rates, has hardlyimproved these past few years.
Poleg tegase je stanje glede spolne diskriminacije na trgu dela, zlasti v smislu razlik v plačilu,komaj kaj izboljšalo.
• The European Employment Task Force, headed by Wim Kok, expressed similar viewsin the report presented to the Commission last November.
– Evropska projektna skupina za zaposlovanje, pod vodstvom Wima Koka, jeizrazila podobna stališča v svojem poročilu, ki je bilo predloženo Komisijinovembra lani.
Productivity, the second factor in growth, is still not making enough of a contributioneither.
Produktivnost, drugi dejavnik rasti, prav tako ne prispeva dovolj.
The growth rate in productivity per employed personin Europe has beengoing down since the mid-1990s and is now fluctuating between 0.5 % and 1 %(asagainst 2 % in the United States). As a result, the European Union’s efforts to catch upwith the United States are at a standstill.
Stopnja rastiproduktivnosti na prebivalcav Evropi upada že od sredine devetdesetih let in setrenutno giblje med 0,5% in 1%(v primerjavi z 2% v Združenih državah).Posledično prizadevanja Evropske unije, da bi dohitela Združene države, nenapredujejo.
Luxembourg, Ireland and Belgium have the bestresults.
Luksemburg, Irska in Belgija se lahko pohvalijo z najboljšimi rezultati.
The hourly productivity rate has remained stable on the whole, still representing almost90 % of that in the United States, although it is particularly low in Portugal, Greece, Spainand the United Kingdom.
Stopnja produktivnosti v eni uri se v splošnem ni spreminjala, pri čemer je znašala90% stopnje v Združenih državah; še posebej pa je nizka na Portugalskem, v Grčiji, Španiji in Združenem kraljestvu.
What is more, it is interesting to note that although the new Member States’ productivity per employee is less than half of the Union’s current average, all these countries have strong growth in productivity which is higher than the Community average.
Poleg tega je zanimivo dejstvo, da znašaproduktivnost na zaposlenega v novih državah članicah manj kot polovicotrenutnega povprečja v Uniji, kljub temu pa je rast produktivnosti v teh državahvišja od povprečja Skupnosti.
The low growth in overall productivity in Europe is due in particular to two mainfactors: the contribution of information and communication technologies (ICTs)is too low and investment is inadequate.
Nizka rast v splošni produktivnosti v Evropi je posledica zlasti dveh dejavnikov:premajhnega prispevka informacijskih in komunikacijskih tehnologij (ICT) terneustreznih naložb.
The Union’s efforts to increase its productivity must focus on these priorities in order for us to remain competitive with the United States and also more globally with other partners, particularly China and India.
Prizadevanja Unije za povečanje produktivnosti je trebausmeriti v te prednostne naloge, če želi še naprej uspešno tekmovati z Združenimidržavami, v svetovnem merilu pa tudi z drugimi partnerji, zlasti Kitajsko in Indijo.
Lower contribution from information and communication technologies
Manjši prispevek informacijskih in komunikacijskih tehnologij
The contribution of information and communication technologies to productivity growthis less than half of that found in the United States.
Prispevek informacijskih in komunikacijskih tehnologij k rasti produktivnosti jeza večkot polovico manjši od tistega v Združenih državah.
This is largely due to take-up anduse of these technologiesstill being too slow in certain service sectors (financial sector and wholesale and retail trade) and in certain sectors of industry.
Razlog za to stapredvsem še vedno prepočasna uvajanje in uporaba teh tehnologij v nekaterihstoritvenih sektorjih (finančnem sektorju ter v trgovini na drobno in debelo) innekaterih industrijskih panogah.
This is particularlymanifest in Belgium, Spain and France whilst Denmark and the United Kingdom are performing better on this score.
To je zlasti opazno v Belgiji, Španiji in Franciji,medtem ko sta Danska in Združeno kraljestvo v tem pogledu uspešnejša.
The new Member States, however, are benefiting frommajor investment in this sector which is enabling information and communication technologies to spread more widely.
Novedržave članice uživajo ugodnosti, ki so jih omogočila večja vlaganja v tem sektorjuin zaradi katerih se informacijske in komunikacijske tehnologije uporabljajo vširšem obsegu.
This situation is a result of inadequate investment in these technologies and in accompanying measures for training and organisational reform in companies.
To stanje je posledica neustreznih naložb v te tehnologije in ukrepov gledeusposabljanja in organizacijske reforme v podjetjih.
Falling investment overall…
Splošen upad naložb…
Investment right across the spectrum is the key to prospects for growth in the mediumand long term. However, investment by businesses fellfrom 18.3 % of GDP in 2000to 17.2 % in 2002.
Naložbe na vseh možnih področjih so ključdo srednjeročne in dolgoročne rasti.Kljub temu so naložbe podjetij upadle z 18,3% BDP v letu 2000 na 17,2% v letu2002.
Faltering investment is also making itself felt in the new Member States,though foreign direct investment is still high and accounts for between 1.5 % of GDPin Lithuania and 5 % in Estonia.
Negotovost naložb je čutiti tudi v novih državah članicah, čeprav je odstotekneposrednih naložb iz tujine še vedno zelo visok in se giblje med 1,5% BDP v Litviin 5% BDP v Estoniji.
The same applies to public investment which, in terms of percentage of GDP, was in declinein the Union during the 1990s and is now far lower than in the United States (3.3 % asagainst 2.4 % in 2003).
Enako velja za javne naložbe, ki so v smislu odstotka BDP v Uniji v 90-ih letihupadle in so trenutno znatno nižje kot v Združenih državah (3,3% v primerjavi z2,4% leta 2003).
This overall slowdown is all the more worrying as it works tothe detriment of the priority areas identified by the Lisbon strategy: projects of European interest, such as transnational network infrastructures and the knowledge sector (research, innovation, education and training).
Ta vsesplošna upočasnitev je toliko bolj zaskrbljujoča, ker škodujeprednostnim področjem, določenim v Lizbonski strategiji: projektom evropskegapomena, kot so transnacionalne omrežne infrastrukture ali sektor znanja (raziskave,inovacije, izobraževanje in usposabljanje).
In this respect, the European Growth Initiative and the Quick Start programme, whichhave been given the green light by the European Council, are a major source of leverage to unlock investment in the infrastructure and knowledge sectors.
V tem smislu sta Evropska pobuda za rast in program „Quick start“ (za hitrizačetek), ki ju je podprl Evropski svet, dva od glavnih vzvodov, ki naj bi odprlavrata naložbam v infrastrukturnem sektorju in v sektorju znanja.
Itsets out to mobilise political commitments and resources behind priority investment projectsof European interest.
Namen tega programa je zagotovitipolitično zavezanost in sredstva za prednostne naložbene projekte.
This programme, which could develop further if other projects keep tothe criteria laid down, covers 54 ‘ready-to-go’ crossborder investment projectschosentogether with the European Investment Bank after in-depth assessment of priorities andneeds based on objective and clear criteria, and taking account of the potential financing sourcesat Community and national levels.
Pričujoči program, ki bi se lahkonadalje razvijal, če bi se tudi drugi projekti držali določenih meril, zajema 54 „vnaprej pripravljenih“čezmejnih naložbenih projektov, ki so bili zbrani ob pomoči Evropske investicijske banke popodrobni oceni prednostnih nalog in potreb, temelječi na objektivnih in jasnih merilih in obupoštevanju možnih finančnih virov na ravni Skupnosti in državni ravni.
• 31 projects with EUR 38 billion until 2010 for crossborder sections of trans-European transport networks.
• 31 projektov z 38 milijardami evrov do leta 2010 za čezmejne odseke prometnega omrežja TEN.Nobenih novih prednostnih nalog, vendar so določeni odseki, ki naj bi bili pripravljeni v roku 3let.
No new set of priorities but identifies segments ready to go within threeyears.
• 15 projektov z 10 milijardami evrov v ključnih energetskih projektih TEN.
• 15 projects with EUR 10 billion until 2010 in key TEN energy projects.
• 8 projektov s 14 milijardami evrov za visokohitrostna in mobilna komunikacijska omrežja,raziskovalno-razvojne dejavnosti in inovacije.
• 8 projects with EUR 14 billion for high-speed and mobile communications networks, R & Dand innovation. • Total of EUR 10 billion per annum (EUR 6 billion from Union and national budget sources,i.e. around 0.05 % of the Union’s GDP).
• Skupaj 10 milijard evrov na leto (6 milijard evrov s strani Unije in iz državnih proračunskih virov,tj. približno 0,05% BDP Unije).
60/40 split between public and private financing.Private financing needs regulatory reforms and innovative financial tools from the ECbudget and from the EIB Group.
Razdeljeno v razmerju 60/40 med javnim in zasebnim financiranjem.Zasebno financiranje potrebuje regulativne reforme in inovacijska orodja iz proračuna ES in iz Skupine EIB.
There is little margin for a further reallocation within theexisting financial perspective.
Možnosti za nadaljnjo ponovno razporeditev znotraj finančnih perspektiv je malo.
… especially in research and innovation …
… zlasti na področju raziskav in inovacij …
In general, measures to increase the volume of, and improve the environment for, researchinvestment have been fragmented and sluggish.
V splošnem so bili ukrepi za povečanje obsega naložb v raziskave – in izboljšanjepogojev za take naložbe – neenotni in počasni.
Latest available figures (2001) show overall R & D investment in the Union to be approaching 2 % of GDP, but at an average annualgrowth rate of 4 % (1997–2002) which is wholly insufficient to meet the 3 % target by2010. While most Member States and acceding countries have adopted targets for increasing research spending, few of them have been able to translate these into budgetaryterms, and efforts to make spending more efficient are often needed. Furthermore, despite steady progress, such as the setting-up of several European technology platforms, the European research area is not fully developed yet.
Nadalje Evropski raziskovalni prostor kljub stalnemu napredku, kot je npr.ustanovitev različnih evropskih tehnoloških platform, še vedno ni popolnomarazvit.
In this context,the adoption of the action plan for ‘investing in research’ by the Council in 2003 is a first important step towards this goal (7
V tem smislu je akcijski načrt „Vlaganje v raziskave“, sprejet s strani Sveta
Finally, if current trends persist, Europe will be faced with major shortages in highly qualified research staff.
In končno, če bo šlo tako še leta 2003, prvi važnejši korak na poti do tega cilja ( naprej, se bo Evropa soočala z znatnim pomanjkanjem visoko kvalificiranegakadra.
While the number ofresearchers in the Unionrose slightly from 5.4 per 1 000 workforce in 1999 to 5.7 in2001, this is well below the level in countries that are near or on the EU 3 % R & D invest- 8 ).
Čeprav se ještevilo raziskovalcev v Uniji rahlo povzpelo s 5,4 na 1000zaposlenih v letu 1999 do 5,7 v letu 2001, je to še vedno znatno pod ravnjo vdržavah, ki so blizu ali dosegajo ciljno stopnjo 3%, določeno za naložbe v
(7)COM(2003) 226 final, Investing in research: an action plan for Europe.(8)Sources:Third European Report on Science and Technology Indicators and Key Figures 2003.
7)KOM(2003) 226 končno, Vlaganje v raziskave: akcijski načrt za Evropo.8)Viri: Tretje evropsko poročilo o kazalnikih za znanost in tehnologijo ter ključne številke za 2003.
… and in education and training
… ter izobraževanja in usposabljanja
Investment — both public and private — in human capital is still inadequate.Whereas the level of public expenditure on education as a proportion of GDP in the Union (4.9%) is comparable to that in the United States (4.8 %) and even superior to
Naložbe – tako javne kot zasebne – v človeški kapital so še vedno nezadostne.Čeprav je stopnja javnih izdatkov za izobraževanje v smislu deleža BDP v Uniji(4,9%) primerljiva s stopnjo v Združenih državah (4,8%) ali celo višja v primerjavi z Japonsko (3,6%), je stopnja zasebnih naložb znatno nižja (9
The pri- that in Japan (3.6%), the level of private investment is markedly inferior ( vate sector contributes three times more in Japan and five times more in the United Statesthan in Europe.
Prispevek gospodarskega sektorja na Japonskem je trikrat, v Združenih državah pa petkratvečji kot v Evropi.
Recent studies demonstrate that one additional year of schooling canincrease aggregate productivity by 6.2 % for a typical European country.
Najnovejše študije so dokazale, da lahko za tipično evropskodržavo eno dodatno leto šolanja poveča skupno produktivnost za 6,2%.
But simply raising the overall level of investment in human resources will not be enough:there is a clear need to invest more effectively, that is, to identify and invest in those
Vendar pa zgolj povišanje splošne stopnje naložb v človeške vire ne bo dovolj:obstaja očitna potreba po tem, da se učinkoviteje vlaga, tj. določi in vloži v tista
Council adopted reference levels last May to organise the reform of education and training systems.
V ta namen področja izobraževanja in usposabljanja, ki so najbolj donosna ( je Svet prejšnjega maja sprejel referenčne stopnje, da bi oblikoval reformo sistemaizobraževanja in usposabljanja.