natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It has also started planning the meeting, including the 2007–13 country strategy papers and regional strategy papers for Latin America.
) Skupno stališče 2005/80/SZVP (UL L 29, 2.2.2005).
EUROPE AS A GLOBAL PARTNER
) Skupni ukrep 2005/142/SZVP (UL L 48, 19.2.2005). )
General references and other useful links
Skupni ukrep 2005/826/SZVP (UL L 307, 25.11.2005).
Directorate-General for Humanitarian Aid (ECHO):http://europa.eu.int/comm/echo/index_en.htm
(6) Skupno stališče 2005/227/SZVP (UL L 71, 17.3.2005).
Relations with ACP countries:http://www.acpsec.org/
(7) Skupno stališče 2005/689/SZVP (UL L 261, 7.10.2005).
New Partnership for Africa’s Development (NEPAD):http://www.nepad.org/
(8) Skupni ukrep 2005/330/SZVP (UL L 106, 27.4.2005).
1) Regulation (EC) No 980/2005 (OJ L 169, 30.6.2005).
(10) Skupni ukrep 2005/588/SZVP (UL L 199, 29.7.2005).
Contribution to security in the world
PRISPEVEK K VARNOSTI V SVETU
Bosnia and Herzegovina (2
— — podaljšanje omejevalnih ukrepov in spremembo Skupnega stališča proti Mjanmaru (2);
— extension of the European Union monitoring mission (EUMM) (3
— podaljšanje mandata posebnega predstavnika Evropske unije za Afganistan (3); v Afriki:
— extension of the mandate of the European Union special representative in the Former Yugoslav Republic of Macedonia and appointment of a new special representative (5
— podaljšanje policijske misije v Kinšasi (Demokratična republika Kongo) (EUPOL „Kinshasa“) (5);
— extension of the European Union Police Mission in the Former Yugoslav
— ustanovitev in podaljšanje misije za reformo varnostnega sektorja v Demokratični republiki Kongo (EUSEC RD CONGO) (6);
— establishment of an EU Police Advisory Team in the Former Yugoslav Republic
7 ) ; imenovanje posebnega predstavnika Evropske unije za Sudan (
— implementation of common positions concerning the International Criminal
— — sprejetje civilno-vojaškega podpornega ukrepa Evropske unije za misijo Afriške unije v sudanski regiji Darfur (AMIS II) (8);
Tribunal for the former Yugoslavia (ICTY) (8
9 ) ; sprejetje Skupnega stališča o Sudanu (
— adoption of a common position concerning the ICTY (9);— extension of a common position concerning the ICTY (10
10 ) ; podaljšanje Skupnega stališča o Zimbabveju (
11 the South Caucasus (
— — — razveljavitev skupnih stališč o Nigeriji, Angoli, Ruandi in Lusaškem sporazumu o premirju ter o mirovnem procesu v Demokratični republiki Kongo (11); na Bližnjem vzhodu:
— amendment and extension of the mandate of the European Union special
— sprejetje Skupnega ukrepa o ustanovitvi Misije pomoči Evropske unije za mejni prehod Rafa (EU BAM Rafah) (12);
12 ); representative for the South Caucasus (
— podaljšanje mandata posebnega predstavnika Evropske unije za mirovni proces na Bližnjem vzhodu (13);
) Decision 2005/81/CFSP (OJ L 29, 2.2.2005) and Joint Actions 2005/143/CFSP (OJ L 48, 19.2.2005) and 2005/824/CFSP (OJ L 307, 25.11.2005).)
) Skupno stališče 2005/149/SZVP (UL L 49, 22.2.2005). )
Joint Actions 2005/97/CFSP (OJ L 31, 4.2.2005), 2005/583/CFSP (OJ L 199, 29.7.2005) and 2005/825/CFSP (OJ L 307, 25.11.2005).)
Skupno stališče 2005/340/SZVP (UL L 108, 29.4.2005). )
Joint Action 2005/807/CFSP (OJ L 303, 22.11.2005).)
Skupni ukrep 2005/95/SZVP (UL L 31, 4.2.2005) in Skupni ukrep 2005/585/SZVP (UL L 199, 29.7.2005). )
Common Position 2005/80/CFSP (OJ L 29, 2.2.2005).)
Skupni ukrep 2005/96/SZVP (UL L 31, 4.2.2005) in Skupni ukrep 2005/586/SZVP (UL L 199, 29.7.2005). )
Joint Actions 2005/98/CFSP (OJ L 31, 4.2.2005), 2005/589/CFSP (OJ L 199, 29.7.2005) and 2005/724/CFSP (OJ L 272, 18.10.2005).)
Skupni ukrep 2005/822/SZVP (UL L 305, 24.11.2005). )
Joint Action 2005/142/CFSP (OJ L 48, 19.2.2005).)
Skupni ukrep 2005/355/SZVP (UL L 112, 3.5.2005) in Skupni ukrep 2005/868/SZVP (UL L 318, 6.12.2005). )
Joint Action 2005/826/CFSP (OJ L 307, 25.11.2005).)
Skupni ukrep 2005/556/SZVP (UL L 188, 20.7.2005). ) Skupni ukrep 2005/557/SZVP (UL L 188, 20.7.2005) in Sklep 2005/806/SZVP (UL L 303, 22.11.2005).
— adoption of a common position concerning Sudan (
) Skupno stališče 2005/82/SZVP (UL L 29, 2.2.2005). )
— extension of the common position concerning Zimbabwe (12
Skupni ukrep 2005/889/SZVP (UL L 327, 14.12.2005). )
— repeal of common positions on Nigeria, Angola, Rwanda, the Lusaka ceasefire re
Skupni ukrep 2005/99/SZVP (UL L 31, 4.2.2005) in Skupni ukrep 2005/587/SZVP (UL L 199, 29.7.2005).
1 ); peace process in the Middle East (
— sprejetje Skupnega ukrepa o Policijski misiji za Palestinska ozemlja (EUPOL COPPS) (1);
• in eastern Europe:— appointment, extension and amendment of the mandate of the EU special representative for Moldova (4
4 ) ; podaljšanje in spremembo Skupnega stališča o Moldaviji (
); updating the common position on the application of specific measures with a view to combating terrorism (7
5) ; podaljšanje Skupnega stališča o Belorusiji ( posodobitev Skupnega stališča o uporabi posebnih ukrepov za boj proti terorizmu (6); posodobitev posebnih omejevalnih ukrepov za nekatere osebe in subjekte v okviru boja proti terorizmu (7).
European security strategy and European security and defence policy (ESDP)
Evropska varnostna strategija ter evropska varnostna in obrambna politika (EVOP)
At the Cologne European Council in June 1999, European Union leaders agreed that the Union should possess capability for autonomous action backed up by credible military forces with the means to decide to use them and the readiness to do so in order to react to international crises without prejudice to action undertaken by NATO.
Na zasedanju Evropskem sveta v Kölnu junija 1999 so voditelji EU sklenili, da „mora biti Unija sposobna avtonomnega ukrepanja s podporo primerno usposobljenih vojaških sil, imeti sredstva, da o tem sprejme ustrezne odločitve, in biti pripravljena na avtonomno ukrepanje, da se odzove na mednarodne krize, ne da bi posegala v ukrepe, ki jih je sprožil NATO“.
The Helsinki European Council in December 1999 de ned the ‘headline goal’ targeted among other things on the following:
Decembra 1999 je Evropski svet v Helsinkih določil „splošni cilj“, ki je med drugim usmerjen v naslednje elemente: v okviru prostovoljnega sodelovanja v operacijah, ki jih vodi Evropska unija, bi morale biti države članice do leta 2003 sposobne, da v 60 dneh oblikujejo ter vsaj eno leto
1) Joint Actions 2005/99/CFSP (OJ L 31, 4.2.2005) and 2005/587/CFSP (OJ L 199, 29.7.2005).
) Skupni ukrep 2005/797/SZVP (UL L 300, 17.11.2005). )
2) Joint Action 2005/797/CFSP (OJ L 300, 17.11.2005).3) Joint Action 2005/190/CFSP (OJ L 62, 9.3.2005).
Skupni ukrep 2005/190/SZVP (UL L 62, 9.3.2005).
4) Joint Actions 2005/265/CFSP (OJ L 81, 30.3.2005), 2005/584/CFSP (OJ L 199, 29.7.2005) and 2005/776/
) Skupni ukrep 2005/265/SZVP (UL L 81, 30.3.2005), Skupni ukrep 2005/584/SZVP (UL L 199, 29.7.2005) in Skupni ukrep 2005/776/SZVP (UL L 292, 8.11.2005).
5) Common Position 2005/147/CFSP (OJ L 49, 22.2.2005).6) Common Position 2005/666/CFSP (OJ L 247, 23.9.2005).
Skupno stališče 2005/666/SZVP (UL L 247, 23.9.2005). )
7) Common Position 2005/427/CFSP (OJ L 144, 8.6.2005).8) Decision 2005/428/CFSP (OJ L 144, 8.6.2005).
Skupno stališče 2005/427/SZVP (UL L 144, 8.6.2005). ) Sklep 2005/428/SVZP (UL L 144, 8.6.2005).
CONTRIBUTION TO SECURITY IN THE WORLD
PRISPEVEK K VARNOSTI V SVETU
• new political and military bodies and structures would be created within the Council to enable the Union to adhere to the political line and strategic direction necessary for those operations within a single institutional framework.
163 razpolagajo z vojaškimi enotami, ki imajo lahko 50 000 do 60 000 vojakov in lahko izvajajo vse naloge iz člena 17 Pogodbe o Evropski uniji, t. i. „petersberške naloge“; znotraj Sveta bodo v skladu z enotnim institucionalnim okvirom vzpostavljeni novi politični in vojaški organi ter strukture, da se Uniji omogoči oblikovanje političnih smernic in strateških usmeritev, ki so potrebne za te operacije.
The Union decided to develop the civilian aspects of crisis management in four priority elds de ned by the Feira European Council in June 2000: police; strengthening of the rule of law; civilian administration; civil protection.
Unija je poleg tega sklenila razvijati civilne vidike kriznega upravljanja na štirih prednostnih področjih, ki jih je junija 2000 opredelil Evropski Svet v Feiri: policija; krepitev pravne države; civilna uprava; civilna zaščita.
The specific capabilities associated with these elds should be used in the context of Union-led autonomous missions or operations conducted by organisations such as the UN or the Organisation for Security and Cooperation in Europe (OSCE).
Posebne zmogljivosti v zvezi s temi področji bi se morale uporabljati v okviru avtonomnih misij, ki bi jih vodila Unija, ali v okviru operacij, ki bi jih vodile organizacije, kot so Združeni narodi ali Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE).
On 20 November 2000, Member States took part in a capabilities commitment conference.
Države članice so 20. novembra 2000 sodelovale na konferenci, ki je bila namenjena zavezam glede teh zmogljivosti.
Their commitments were set out in the Helsinki Force Catalogue in order to meet all the Petersberg missions.
Svoje zaveze so oblikovale v dokumentu, imenovanem „helsinški katalog o napredovanju“, da bi lahko zagotovile izvajanje vseh petersberških nalog.
In December 2000 the Nice European Council approved the creation of new permanent political and military bodies, which were set up on 22 January 2001 (1): political and security committee;military committee;military sta.
Evropski svet je na zasedanju decembra 2000 v Nici odobril ustanovitev naslednjih novih stalnih političnih in vojaških organov Evropske unije, ustanovljenih 22. januarja 2001 (1):
In May 2003 the Council confirmed that the Union now had an operational capability across the full range of Petersberg tasks, limited and constrained by recognised shortfalls.
Svet je maja leta 2003 potrdil, da Unija odslej razpolaga z operativno zmogljivostjo, ki zajema celotni obseg petersberških nalog in ki jo omejujejo določene pomanjkljivosti.
These limitations and/or constraints are on deployment time and high risk may arise at the upper end of the spectrum of scale and intensity, in particular when conducting concurrent operations.
Zaradi omejitev in/ali ovir, ki se nanašajo na čas za razporeditev sil ter obseg in intenzivnost operacij, so tveganja večja, zlasti kadar se hkrati izvaja več operacij.
These limitations and constraints on full achievement of the headline and capability goals could be alleviated if the recommendations on meeting the shortfalls are followed up.
Te omejitve in bremena, ki ovirajo popolno uresničitev splošnega cilja in ciljev zmogljivosti, bi se lahko zmanjšala, če bi se upoštevala priporočila v zvezi z odpravo pomanjkljivosti.
On 12 December 2003 the European Council adopted a European security strategy entitled ‘A secure Europe in a better world’.
Evropski svet je 12. decembra 2003 sprejel Evropsko varnostno strategijo z naslovom „Varna Evropa v boljšem svetu“.
Reporting on its activity during the rst six-month period in the eld of the European security and defence policy, the Luxembourg Presidency stressed that the world had become ‘global’ in both political and security terms and remained unstable.
Luksemburško predsedstvo je v svojem poročilu o delovanju na področju EVOP v prvem polletju poudarilo, da je „svet postal ,globalen‘ tako v političnem kot varnostnem smislu ter da so razmere v svetu še naprej nestabilne.
Terrorism had not been not eradicated, the proliferation of the weapons of mass destruction had not been halted and regional crises and conflicts continued to spread.
Terorizem ni izkoreninjen, širjenje orožja za množično uničevanje ni zaustavljeno, regionalne krize in spori pa se še naprej širijo.
No Member State could cope alone with these threats and dangers.
Nobena država članica Unije danes ne morebiti sama kos tem izzivom.
There therefore had to be a joint response in which Europe had a key role to play along with its partners.
Nobena država članica Unije se danes ne more sama spopasti s temi grožnjami in nevarnostmi.
The Union therefore strove in 2005 to boost its ESDP operational capability, both military and civilian, and to implement a strategy to ll the gaps. To cope with the challenges
Zato je nujno potreben enoten odziv, pri čemer mora imeti Evropa skupaj s svojimi partnerji ključno vlogo.“
EUROPE AS A GLOBAL PARTNER and to be in a position to contribute to crisis management in the future, it continued and strengthened the process of developing its medium- and long-term capabilities.
Da bi se spopadla z izzivi in da bi v prihodnje lahko pomagala pri kriznem upravljanju, je nadaljevala in okrepila proces srednjeročnega in dolgoročnega razvoja svojih zmogljivosti.
The European Union will soon have a rapid reaction capability, based on 13 national or multinational battle groups.
Tako bo Evropska unija kmalu razpolagala z enoto za hitro posredovanje, ki bo sestavljena iz trinajstih nacionalnih ali večnacionalnih bojnih skupin.
It plans to have full capability to undertake two rapid reaction operations involving a battle group, including the capability of launching these two operations more or less concurrently.
Unija načrtuje, da bo z bojnimi skupinami sposobna istočasno v celoti izvajati dve operaciji hitrega posredovanja.
To be able to react swiftly, it has to speed up European and national decision-making and planning processes for EU rapid reaction operations.
Da bi se lahko hitro odzvala, je treba pospešiti proces odločanja in načrtovanja na evropski in nacionalni ravni glede operacij za hitro posredovanje Unije.
At European level, rules were set up to ensure that this decision-making process could be conducted within ve days of the Council’s approval of the crisis management concept and the decision to launch an operation.
Na evropski ravni so bila sprejeta pravila, ki omogočajo, da se ta proces odločanja lahko izvede v petih dneh, od trenutka, ko Svet odobri koncept kriznega upravljanja, do odločitve za začetek operacije.
At national level Member States committed themselves to revising their procedures so as to comply with a Union request as rapidly as possible.
Države članice so se na nacionalni ravni zavezale pregledati svoje postopke, da bi se lahko v kar najkrajšem možnem času odzvale na poziv Unije.
This involves nding rapid mechanisms while maintaining prior national parliamentary control where necessary.
Gre zato, da se določijo hitri mehanizmi in hkrati ohrani predhodni parlamentarni nadzorna nacionalni ravni tam, kjer se zahteva.
The tasks of the European Defence Agency, established in 2004, are to:
Evropska obrambna agencija, ki je bila ustanovljena leta 2004, je zadolžena za naslednje naloge: razvijanje obrambnih zmogljivosti Unije na področju kriznega upravljanja; spodbujanje evropskega sodelovanja na področju oborožitve; krepitev evropskih industrijskih in tehnoloških zmogljivosti na obrambnem področju in vzpostavitev konkurenčnega evropskega trga obrambne opreme v posvetovanju s Komisijo; spodbujanje raziskav v povezavi z raziskovalnimi dejavnostmi Skupnosti za krepitev evropskega industrijskega in tehnološkega potenciala na obrambnem področju.
‘Capabilities’, which develops European military capabilities in liaison with existing structures such as the military sta; its activities in 2005 focused on command and control communications and interoperability;
Evropska obrambna agencija je leta 2005 sprejela svoj prvi delovni program, ki temelji na štirih vrstah ukrepov, ki ustrezajo različnim delom njene centralne uprave: oddelek „Zmogljivosti“, ki mora razvijati evropske vojaške zmogljivosti v povezavi z drugimi, že obstoječimi strukturami, kot je Vojaški štab Evropske unije; njegove dejavnosti v letu 2005 so usmerjene zlasti v usklajevanje obveščanja za poveljevanje, nadzor in interoperabilnost; oddelek „Raziskave in tehnologije“, katerega ambiciozni projekt v pripravi zadeva zrakoplove brez posadke, z zalogo goriva, ki omogoča, da ostanejo v orbiti dlje časa;
Operations on the ground
Operacije na terenu
Launched on 2 December 2004, and taking over from SFOR (led by NATO) to help to maintain a security environment linked to the implementation of the Dayton agreements, the Althea operation in Bosnia and Herzegovina contributes to the attainment of the European Union’s long-term objective: a stable, peaceful and multi-ethnic Bosnia and Herzegovina.
Izvedba operacije Althea v Bosni in Hercegovini, ki se je začela 2. decembra 2004 in ki je prevzela naloge SFOR-ja (pod okriljem Nata), da bi pomagala ohranjati varnost v zvezi z izvajanjem Daytonskega sporazuma, prispeva k uresničitvi dolgoročnega cilja Evropske unije: oblikovanja stabilne, miroljubne in večnacionalne Bosne in Hercegovine.
It supported the UN High Representative’s implementation plan, including the ght against organised crime, and the stabilisation and association process in which internal and external security go hand in hand.
Operacija je podprla izvedbeni načrt visokega predstavnika Združenih narodov, vključno z bojem proti organiziranemu kriminalu, in stabilizacijskopridružitveni proces, glede na to, da sta notranja varnost in zunanja varnost med seboj povezani.
Althea is a concrete example of the strategic partnership with NATO on crisis management and shows that the Union and NATO can cooperate in an exemplary way and develop constructive synergies to manage international crises.
Operacija Althea je konkretni primer strateškega partnerstva z Natom na področju kriznega upravljanja in je dokaz, da Unija in Nato vzorno sodelujeta in razvijata konstruktivne sinergije pri upravljanju mednarodnih kriz.
In 2005 the Union was involved under the ESDP in eight operations on the ground: military operation in Bosnia and Herzegovina (EUFOR-Althea), mentioned above;
V praksi je Unijaleta 2005 v okviru EVOP sodelovala v naslednjih osmih operacijah na terenu: vojaški operaciji v Bosni in Hercegovini (EUFOR-Althea), navedeni zgoraj;
Police Mission in the Former Yugoslav Republic of Macedonia (EUPOL ‘Proxima’);
Policijski misiji Evropske unije v Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji (Eupol Proxima);
3 ); integrated ‘rule of law’ mission for Iraq (Eujust LEX) ( security sector reform mission in the Democratic Republic of the Congo (EUSEC
Policijski misiji v Kinšasi (Demokratična republika Kongo) (EUPOL „Kinshasa“) (
); civilian-military support mission to the African Union mission in the Sudanese region of Darfur (AMIS II) (5
Integrirani misiji za „krepitev pravne države“ v Iraku (Eujust LEX) (
1) Decision 2005/81/CFSP (OJ L 29, 2.2.2005), and Joint Actions 2005/143/CFSP (OJ L 48, 19.2.2005) and
) Sklep 2005/81/SZVP (UL L 29, 2.2.2005), Skupni ukrep 2005/143/SZVP (UL L 48, 19.2.2005) in Skupni ukrep 2005/824/SZVP (UL L 307, 25.11.2005).
2) Joint Action 2005/822/CFSP (OJ L 305, 24.11.2005).3) Joint Action 2005/190/CFSP (OJ L 62, 9.3.2005).
Skupni ukrep 2005/190/SZVP (UL L 62, 9.3.2005). )
4) Joint Action 2005/355/CFSP (OJ L 112, 3.5.2005).5) Joint Actions 2005/557/CFSP (OJ L 188, 20.7.2005) and 2005/806/CFSP (OJ L 303, 22.11.2005).
Skupni ukrep 2005/355/SZVP (UL L 112, 3.5.2005).
6) Joint Action 2005/643/CFSP (OJ L 234, 10.9.2005).
) Skupni ukrep 2005/557/SZVP (UL L 188, 20.7.2005) in Skupni ukrep 2005/806/SZVP (UL L 303, 22.11.2005).
The international community as a whole is agreed on one objective: a democratic, pluralist, federal and unified Iraq, taking account of the will of Iraqi people and fully respecting political and human rights.
Celotna mednarodna skupnost se strinja o enem cilju: demokratičen, pluralističen, federalen in enoten Irak, v katerem se upošteva volja iraškega naroda in se v celoti spoštujejo politične in človekove pravice.
The Union is strongly committed in Iraq: as the world’s main donor, since 2003 it has allocated EUR 518 million to the rebuilding of the country through the Multi-Donor Trust Fund for Iraq.
Unija je v Iraku zelo dejavna: kot največja darovalka na svetu je od leta 2003 preko Mednarodnega sklada Združenih narodov za obnovo Iraka prispevala 518 milijonov EUR.
This rebuilding involves reorganising essential services: basic education, health, job creation, technical assistance to the energy and transport ministries, but more especially, the restoration and maintenance of democracy and human rights.
Cilj te obnove je pomagati pri ponovni vzpostavitvi osnovnih storitev (osnovnega šolstva, zdravstva, ustvarjanja delovnih mest, tehnični pomoči ministrstvom za energijo in promet), vendar tudi in predvsem pri prizadevanjih za ponovno vzpostavitev in ohranjanje demokracije in človekovih pravic.
In 2005 the restoration of democracy began with the presidential elections which enabled Iraqis to elect their rst President freely since Saddam Hussein in the person of Mr Jalal Talabani.
Ponovna vzpostavitev demokracije leta 2005 se je začela z organizacijo predsedniških volitev, ki so Iračanom omogočile, da svobodno izvolijo svojega prvega predsednika republike po padcu Sadama Huseina, in sicer je to postal g. Džalal Talabani. Volitve so pokazale voljo iraškega naroda, da državo obnovi na trdnih, demokratičnih temeljih.
The European Union’s contribution was to nance a broad programme of support (EUR 31.5 million) ranging from information technology to voter information on the ground.
Evropska unija je prispevala 31,5 milijonov EUR za financiranje obsežnega programa za podporo, ki zajema vse od informacijskih tehnologij do obveščanja volivcev na terenu.
European experts were seconded to Baghdad to support the work of the UN electoral assistance group.
V Bagdad so bili napoteni evropski strokovnjaki, da bi pomagali pri aktivnostih skupine Združenih narodov za pomoč pri volitvah.
The Commission organised a training programme for 170 Iraqi electoral observers.
Poleg tega je Komisija organizirala program usposabljanja za 170 iraških opazovalcev volitev.
Restoring the rule of law also involves the framing of a new constitution, an essential pillar for the stability of a young multicultural democratic republic and of fundamental political and legal importance: the European Union contributed EUR 20 million (for the distribution of hundreds of thousands of posters and leaflets, broadcasting radio and television messages, publication of advertisements in newspapers and a constitution translated into four languages and sent out in several million copies). These funds enabled the Union to cover the entirety of the United Nations’ nancing needs relating to the constitution.
Ponovna vzpostavitev pravne države je povezana tudi s pripravo nove ustave, ki je nepogrešljiva sestavina za stabilnost mlade, demokratične in večkulturne republike ter ključna naloga tako s političnega kot pravnega vidika: Evropska unija je zato prispevala 20 milijonov EUR (razdelitev na stotine tisočev letakov in brošur, objava informacijskih obvestil na radiu in televiziji, objava oglasov v časopisih, ustava, prevedena v štiri jezike in razdeljena v več milijonih izvodov).
The constitutional referendum of 25 October resulted in the adoption of the new Iraqi Constitution by 78 % of the voters.
S temi sredstvi je Unija omogočila pokritje celotnih finančnih potreb Združenih narodov glede ustave.
Overall, the Union will have spent EUR 80 million on the Iraqi political process during 2005.
Skupaj naj bi Unijaleta 2005 za iraški politični proces porabila 80 milijonov EUR.
While the internal reconstruction of Iraq remains the top priority, the European Union has also focused on the country’s future place in the multilateral system.
Če notranja obnova Iraka ostaja bistvena naloga, pa je Evropska unija prav toliko pozornosti namenila prihodnji vlogi Iraka v večstranskem sistemu.
On 21 September, on the fringes of the UN General Assembly, the rst joint political statement between the Union and Iraq was signed.
21. septembra sta Unija in Irak, ob robu Generalne skupščine Združenih narodov, podpisala prvo skupno politično deklaracijo.
This is a decisive step towards a closer partnership between Europe and Iraq, paving the way for a cooperation agreement covering a range of trade and development matters.
Ta deklaracija pomeni odločilen korak v smeri tesnejšega partnerstva med Evropo in Irakom, ki naj bi odprlo pot k sporazumu o sodelovanju in zajelo številna trgovinska in razvojna vprašanja.