natgillin/translations-raw huggingface dataset:
‘Multi-Country Projects’ aim to be of benet to more than one Partner Country. ey focus on addressing regional priorities which are common to all the Partner Countries within a spe-cic region. ey can also address a ‘national priority’ which is common to each of the participating Partner Countries.
Osredotoajo se na obravnavanje regionalnih prednostnih nalog, ki so skupne vsem partnerskim državam vdoloeni regiji. Poleg tega lahko obravnavajo tudi „nacionalno prednostno nalogo“, ki je skupna vsem sodelujoim partnerskim državam.
National and regional priorities are dened in the Calls for Proposal.
Nacionalne in regionalne prednostne naloge so opredeljene vrazpisu za zbiranje predlogov.
Multi-Country Projects may involve Partner Countries from dierent regions, provided that the theme of the proposal is identied as a regional or national priority for all of the participating Partner Countries.
Vedržavni projekti lahko vkljuujejo partnerske države iz razli-nih regij, e je tema predloga opredeljena kot regionalna ali nacionalna prednostna naloga za vse sodelujoe partnerske države.
Structural Measures projects aim to improve Partner Countries’ overall higher education systems. emes for such projects can include national laws, organisation, coordination, accreditation, evaluation and the policy of higher education systems at national level, for example.
Cilj projektov strukturnih ukrepov je splošno izboljšanje sistemov visokošolskega izobraževanja partnerskih držav. Teme takih projektov lahko vkljuujejo na primer nacionalne zakonodaje, organizacijo, koordinacijo, akreditacijo, vrednotenje in politiko sistemov visokošolskega izobraževanja na nacionalni ravni.
Structural Measures are designed to support the structural reform of higher education systems and strategic development at national level, based on priorities that the relevant Partner Countries authorities have identied. ey can address issues linked to the reform of governance systems (qualication systems, quality assurance, etc.) or developing beer links between higher education and society at large.
Strukturni ukrepi so oblikovani za podporo strukturne reforme sistemov visokošolskega izobraževanja in strateškega razvoja na nacionalni ravni, temeljee na prednostnih nalogah, ki so jih opredelili ustrezni organi partnerskih držav. Obravnavajo lahko vprašanja, povezana zreformo sistemov upravljanja (sistemi kvalifikacij, zagotavljanje kakovosti itd.) ali razvojem boljših povezav med visokošolskim izobraževanjem in družbo na splošno.
Structural Measures include studies and research, conferences and seminars, training courses, policy advice and dissemination of information.
Strukturni ukrepi vkljuujejo študije in raziskave, konference in seminarje, usposabljanja, svetovanje glede politike in razširjanje informacij.
Two categories of Structural Measures may be supported: n u l l
Podpirata se lahko dve kategoriji strukturnih ukrepov:
tasks. ey also maintain open channels of communication with university rectors, staff and Ministry ocials.
vzdržujejo odprte komunikacijske poti zrektorji univerz, osebjem in uslužbenci ministrstev.
Similar organisations exist in the EU Member States and are called ‘National Contact Points’ (NCPs).
Podobne organizacije obstajajo tudi vdržavah lanicah EU in se imenujejo „nacionalne kontaktne toke“ (NCP).
e complete list of the National Tempus Oces and National Contact Points and their contact details can be found on the Tempus website.
Celoten seznam nacionalnih uradov Tempus in nacionalnih kontaktnih tok znjihovimi kontaktnimi podatki je na voljo na spletni strani programa Tempus.
PARTICIPATIONIN THE PROGRAMME
SODELOVANJE VPROGRAMU
WHO CAN PARTICIPATE?
KDO LAHKO SODELUJE?
Eligible participants e programme is open to: n u l l
V programu lahko sodelujejo:
Social Partners or their training organisations;
- socialni partnerji ali njihove organizacije za usposabljanje;
Chambers of commerce, labour associations or other public or private professional organisations;
- gospodarske zbornice, delavska združenja ali druge javne ali zasebne poklicne organizacije;
Private or public enterprises;
- zasebna ali javna podjetja;
Research institutions.
- raziskovalne ustanove.
Individuals cannot apply directly to the Programme.
Posamezniki se ne morejo neposredno prijaviti za program.
Individual mobility is not an objective per se of Tempus.
Mobilnost posameznikov ni cilj programa Tempus kot takega.
Limited and short term mobility of students, academic staff and university administrators may be possible as part of a Tempus project, but only as long as it contributes to achievement of the project’s objective(s).
Omejena in kratkorona mobilnost študentov, akademskega osebja in delavcev univerzitetnih uprav je možna kot del projekta Tempus, vendar le, e prispeva kdoseganju cilja(-ev) programa.
Please note that more information on which beneciaries and participants will be considered eligible is included in the Calls for Proposal.
Ve informacij otem, kateri upravienci in sodelujoi bodo šteli za upraviene, je navedenih vrazpisu za zbiranje predlogov.
Tempus IV is open to higher education institutions and to other organisations active in the field of higher education, provided they are established in the EU Member States or in the Partner Countries.
V programu Tempus IV lahko sodelujejo visokošolske ustanove in druge organizacije, ki so dejavne na podroju visokošolskega izobraževanja, e imajo sedež vdržavah lanicah EU ali partnerskih državah.
In addition, institutions from specic countries which are not EU Member States or typical Tempus Partner Countries but whose name is included in each call for proposals, may participate in Tempus projects as partners, but only if they finance their participation themselves.
Popoln seznam držav, ki se štejejo za upraviene do sodelovanja vprogramu Tempus, je naveden vrazpisu za zbiranje predlogov.
Please note that a full list of the countries which are considered eligible to participate in the Tempus Programme is included in the Calls for Proposal.
Program vzvezi spartnerskimi državami vkljuuje predvsem države Zahodnega Balkana, obmoja južno in vzhodno od EU, Rusko federacijo in države osrednje Azije.
Joint Projects and Structural Measures are implemented through regular Calls for Proposal, while Accompanying Measures are launched through Calls for Tender or Framework Contracts.
Skupni projekti in strukturni ukrepi se izvajajo na podlagi rednih razpisov za zbiranje predlogov, medtem ko se spremljevalni ukrepi zanejo na podlagi razpisov ali okvirnih pogodb.
Each Call for Proposals provides all the necessary information on the application criteria for each of the Programme’s Actions.
V vsakem razpisu za zbiranje predlogov so navedene vse potrebne informacije omerilih za prijavo za vsakega od ukrepov programa.
It species the Call’s eligible activities, the application criteria and the budgetary allocations.
Vnjem so opredeljene upraviene dejavnosti razpisa, merila za prijavo in dodeljena proraunska sredstva.
Higher education institutions and organisations active in the field of higher education have to apply centrally to the Education, Audiovisual and Culture Executive Agency in Brussels in compliance with the application criteria and timetable specied in the relevant Call.
Visokošolske ustanove in organizacije, ki so dejavne na podroju visokošolskega izobraževanja, se morajo prijaviti neposredno na Izvajalsko agencijo za izobraževanje, avdiovizualno podroje in kulturo v Bruslju vskladu zmerili za prijavo in vrokih, ki so dolo-eni vposameznem razpisu.
ere must be one coordinating institution that submits the application on behalf of the consortium/partnership/network of participating organisations.
Prijavo vimenu konzorcija/partnerstva/mreže sodelu-joih organizacij vloži ena koordinacijska ustanova.
Applicants must be located in an eligible ‘applicant country’.
Prosilci morajo imeti sedež vupravieni „državi prosilki“.
ere are certain conditions to be complied with, concerning the composition of the partnership (e.g. number of organisations from each country, total number of partners, etc).
V zvezi ssestavo partnerstva morajo biti izpolnjeni dolo-eni pogoji (npr. število organizacij iz vsake države, skupno število partnerjev itd.). ■
CRITERIA
MERILA ZA VREDNOTENJE
Grant applications are selected in accordance with four die-rent types of criteria, namely eligibility, exclusion, selection and award criteria.
Prijave za subvencije se izberejo na podlagi štirih razlinih vrst meril, tj. merili upravienosti, merili za izkljuitev, izbor in dodelitev.
Applications must comply with various eligibility criteria de-ned in the Calls for Proposal. ese include the submission deadline and other criteria such as requirements relating to the eligibility of the applicant institution and the (co-)benecia-ries, the composition of the consortium, the eligible countries and activities.
Prijave morajo izpolnjevati razlina merila upravienosti, ki so doloena vrazpisih za zbiranje predlogov. Ta vkljuujejo rok za oddajo in druga merila, kot so zahteve vzvezi zupravienostjo ustanov prosilk in (so-)upraviencev, sestavo konzorcija, upra-vienimi državami in dejavnostmi.
Applicants must state that they are not in any of the situations described in Articles 93 and 94 of the Financial Regulation ap-
Prosilci morajo izjaviti, da niso venem od položajev, navedenih vlenih 93 in 94 nanne uredbe, ki se uporablja za splošni pro-raun Evropske unije(4).
plicable to the general budget of the European Union (4).
• tehnično sposobnost Prosilci in (so-)upravienci morajo imeti strokovne kompetence in kvalifikacije, ki se zahtevajo za dokonanje predlaganega projekta;
If they are, they may be excluded from participating in Tempus
Prosilci morajo imeti stalne in zadostne vire financiranja, ki so potrebni za vzdrževanje njihove dejavnosti med izvajanjem ukrepa.
Calls for Proposal.
Merila za dodelitev
To comply with these provisions, applicants must sign a declaration on their honour, certifying that they are not in any of the situations referred to in Articles 93 and 94 of the Financial Regulation.
Prosilci so vkljueni vakademsko vrednotenje, ki ga zunanji neodvisni strokovnjaki opravijo vskladu zmerili, doloenimi vrazpisu za zbiranje predlogov, vkljuno zustreznostjo projekta, kakovostjo partnerstva, izbrano metodologijo, vplivom in trajnostjo rezultatov po koncu projekta, ustreznostjo prora-una in stroškovno uinkovitostjo.
Selection criteria e selection criteria aim to assess the applicant’s ability to complete the proposed action and work programme. ey include: n u l l
(4) Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1525/2007 zdne 17.decembra 2007 ospre-membi Uredbe (ES, Euratom) št.1605/2002 o nanni uredbi, ki se upora- blja za splošni proraun Evropskih skupnosti (UL L390 2006, 30.12.2006); Uredba Komisije (ES, Euratom) št.478/2007 zdne 23. aprila 2007 ospre-membi Uredbe (ES, Euratom) št.2342/2002 odoloitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št.1605/2002 o nanni uredbi, ki se uporablja za splošni proraun Evropskih skupnosti.
commiee which includes representatives of the Commission Directorates General and of the Executive Agency. e process includes the following steps:
predstavniki Komisije in Izvajalske agencije. Vpostopku so predvidene naslednje faze: preverjanje meril upravičenosti in meril za izključitev
Verification of Eligibility and Exclusion Criteria e conformity of the application is checked by the Tempus Unit concerning the eligibility and exclusion criteria.
Skladnost prijave preveri enota Tempus ob upoštevanju meril upravienosti in meril za izkljuitev.
Only eligible applications are considered for further verication and evaluation.
Vnadaljnjem preverjanju in vrednotenju se obravnavajo samo upraviene prijave.
An eligibility commiee composed by Tempus Unit staff members validates the verication of the eligibility criteria.
Komisija za upravienost, ki jo sestavljajo uslužbenci enote programa Tempus, potrdi preverjanje meril upravienosti; preverjanje izbirnih meril
Verification of Selection Criteria e technical and financial capacity of the applicants and the (co-)beneciaries is checked with the support of the experts who are participating to the academic assessment.
Tehnina in nanna sposobnost prosilcev in (so-)upravien-cev se preverita ob podpori strokovnjakov, ki sodelujejo pri akademskem vrednotenju; preverjanje meril za dodelitev
External independent experts assess the proposals against the award criteria.
Zunanji neodvisni strokovnjaki ocenijo predloge glede na merila za dodelitev.
Each application is assessed by two dierent experts who provide consolidated scores and comments against each criterion.
Vsako prijavo ocenita dva razlina strokovnjaka, ki dodelita skupne toke in podata komentarje kvsakemu merilu; postopek posvetovanja
Apart from the evaluation carried out by the experts, the Agency consults Ministries of Education, EU Delegations and the National Tempus Oces in the Partner Countries.
Poleg vrednotenja, ki ga opravijo strokovnjaki, se Agencija posvetuje tudi z ministrstvi pristojnimi za visoko šolstvo, delegacijami Evropske komisije in nacionalnimi uradi Tempus vpartnerskih državah; odločitev o dodelitvi
Award decision e selection commiee draws up a list of projects recommended for funding which is then submied to the Director of the Executive Agency for decision on projects awards.
Izbirna komisija pripravi seznam projektov, ki jih priporoa za financiranje, in ga predloži direktorju Izvajalske agencije, ta pa odloi ododelitvah projektov.
In order to establish the list, the selection commiee takes into consideration the results of the evaluation and the consultation process but also the geographical balance between the Partner Countries and the total amount of funding available from the budget.
Izbirna komisija pri pripravi seznama upošteva rezultate vrednotenja in postopka posvetovanja, pa tudi geografsko uravnoteženost med partnerskimi državami in celotnim obsegom sredstev, ki so na voljo vproraunu. ■
Questions about the programme
Vprašanja o programu
For queries concerning the programme:
V primeru splošnih vprašanj v zvezi s programom:
Questions related to a particular call
Vprašanja o določenem razpisu
For specific queries concerning a particular call:
V primeru posebnih vprašanj v zvezi z določenim razpisom:
Contacts for existing beneficiaries ciaries
Stik samo za upravičence
All e-mail exchanges should go through the following box:
Vso e-pošto je treba poslati na poštni predal:
Europe Direct is a service to help you find answers to your questions about the European Union.
Europe Direct je služba za pomoč pri iskanju odgovorovna vprašanja v zvezi z Evropsko unijo. o.
Freephone number(*): 00 800 6 7 8 9 10 11(*) Certain mobile telephone operators do not allow access to
Brezplačna telefonska številka(*): 00 800 6 7 8 9 10 11
More information on the European Union is available on the Internet (http://europa.eu).
(*) Nekateri operaterji mobilne telefonije ne dovoljujejo vzpostavitve zveze sštevilkami 00 800 ali pa te klice zaračunavajo.
© European Union, 2010Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.
Veliko dodatnih informacij o Evropski uniji je na voljo na internetu. Dostop je mogoč na strežniku Europa (http://europa.eu).
ISBN 978-92-9201-094-2 doi:10.2797/39755 10.2797/39755
© Evropska unija, 2010Reprodukcij a je dovoljena z navedbo vira.ISBN 978-92-9201-107-9doi:10.2797/43376
This document is also available on the Internet (http://www.eurydice.org).
Študijo po sporazumu z EACEA v slovenskem prevodu izdaja Ministrstvo za šolstvo in šport (2010).
Text completed in December 2009.
Izdalo: Ministrstvo za šolstvo in šport Za izdajatelja: dr.
© Education, Audiovisual and Culture Executive Agency, 2010.
Ljubljana, julij 2010
The contents of this publication may be reproduced in part, except for commercial purposes, provided the extract is preceded by a reference to 'Eurydice network', followed by the date of publication of the document.
CIP - Kataložni zapis o publikaciji Narodna in univerzitetna knjižnica, Ljubljana
Education, Audiovisual and Culture Executive Agency P9 Eurydice Avenue du Bourget 1 (BOU2) B-1140 Brussels Tel. +32 2 299 50 58 Fax +32 2 292 19 71 E-mail: eacea-eurydice@ec.europa.eu Website: http://www.eurydice.org
RAZLIKE med spoloma pri izobražvalnih dosežkih : študija o položaju v Evropi in sprejetih ukrepih / [prevajanje Božena Kenig].- Ljubljana : Ministrstvo za šolstvo in šport, 2010
PREFACE
POGLAVJE
I am very pleased to present this Eurydice study addressing the crucial issue of gender and educational outcome.
Veseli me, da vam lahko predstavim novo študijo omrežja Eurydice; ukvarja se s tako pomembnimi vprašanji, kot so spol in izobraževalni dosežki.
Gender equality has long been a major goal at European level.
V Evropi je enakost med spoloma že dolgo med najpomembnejšimi cilji.
Since the 1970s, various directives have laid the foundation of equal treatment and equal opportunities in Europe.
Z različnimi direktivami so se temelji za enako obravnavo in enake možnosti začeli postavljati že leta 1970.
However, despite the existence of comprehensive legislative frameworks, gender equality is yet to be achieved.
Kljub celovitim zakonodajnim okvirom pa bo enakost treba še doseči.
Although women form the majority of students and university graduates in most countries, they still earn less and have lower employment rates than men.
Čeprav so skoraj v vseh državah med študenti in diplomanti ženske v večini, še vedno zaslužijo manj kot moški, tudi njihov delež med zaposlenimi je manjši.
With regard to education and training, gender differences persist in both attainment and choice of courses of study.
V izobraževanju in usposabljanju so še naprej razlike med spoloma pri uresničevanju ciljev in izbiri študijskih programov.
The nature of gender inequalities in education has changed profoundly over recent decades and, with regard to attainment in particular, has become more complex.
Narava neenakosti med spoloma se je v zadnjih desetletjih zelo spremenila, za uresničevanje ciljev pa je čedalje zapletenejša.
Apart from the injustice inherent in all gender stereotyping, gender differences in education can also negatively affect economic growth and social inclusion.
Poleg krivic, značilnih za vsakršne spolne stereotipe, razlike med spoloma v izobraževanju lahko negativno vplivajo tudi na gospodarsko rast in socialno vključenost.
For example, women remain a minority in the fields of maths, science and technology, but on the other hand evidence shows that boys are more likely to be amongst the poorest performers in reading ability.
Ženske so na primer še naprej v manjšini na področjih, kot so matematika, naravoslovje in tehnologija, po drugi strani pa raziskovalna dognanja razkrivajo, da so fantje večkrat med najmanj uspešnimi v bralnih zmožnostih. Ta dva primera kažeta, da je treba razlike med spoloma upoštevati pri oblikovanju politik in strategij, s katerimi bi izboljšali izobraževalno uspešnost.
In March this year, the European Commission launched "Europe 2020", a strategy for smart, sustainable and inclusive growth.
Marca letos je Evropska komisija začela program 'Evropa 2020', strategijo za premišljeno, trajnostno naravnano in vključujočo družbo.
Education and training are a fundamental and integral part of this strategy.
Izobraževanje in usposabljanje sta temeljni sestavini te strategije.
Indeed, two of the five headline targets in Europe 2020 are related to education, namely that by 2020 the share of early school leavers should be under 10 % and that 40 % of the younger generation should have a tertiary degree or equivalent diploma.
Pravzaprav sta kar dva od petih najpomembnejših ciljev povezana z izobraževanjem: do leta 2020 naj bi delež učencev, ki zgodaj opustijo šolanje, zmanjšali na manj kot 10 %, 40 % mladih pa naj bi si pridobilo terciarno izobrazbo ali njej ustrezno diplomo.
CONTENTS
POGLAVJE
Preface
VSEBINA
Introduction
Vsebina
Executive Summary
Kratek povzetek
Chapter 1: Gender and Education in Europe: A Literature Overview
1. poglavje: Spolinizobraževanje v Evropi: pregledliterature
Opposing perspectives on gender and sex differences
Nasprotujoči pogledi na spol in razlike med spoloma
Gender and conceptions of equality in relation to education
Spol in koncepti enakosti v izobraževanju
Sex differences research
Raziskave o razlikah med spoloma
Cross-national studies of achievement
Družbeni dejavniki, ki vplivajo na delo in vedenje deklet in fantov
Social factors which influence girls’ and boys’ performance and behaviour
Tematika spolov v sedanji izobraževalni praksi
Gender themes in current educational practice
2. poglavje: Vzorci dosežkov po spolu v mednarodnih pregledih o preverjanju znanja
Chapter 2: Gender Patterns in International Assessment Surveys
Dejavniki, ki vplivajo na dosežke in razlike med spoloma
Factors influencing achievement and gender gaps
Določanje enakosti spolov v zakonodajnih okvirih
Chapter 3: Legislative and Policy Frameworks for Gender Equality in Education
Glavni cilji politik enakosti spolov v primarnem in sekundarnem izobraževanju
Defining gender equality in legislative frameworks
Integriranje načela enakosti spolov in spremljanje politik
Chapter 4: Gender Equality and the Organisation of Schools: Curriculum, Guidance and School Climate
Poklicno svetovanje in spoprijemanje s tradicionalnimi poklicnimi izbirami
Challenging traditional career choices through vocational guidance
Prikriti kurikulum: politike enakosti spolov v šolskem ozračju, spolno nasilje in nadlegovanje
Evaluation of school books and teaching materials
Razlike medspoloma priizobraževalnih dosežkih
The hidden curriculum: gender equality policies on school climate, gender-based violence and harassment
5. poglavje: Vzorciizobraževalnih dosežkov po spolu
Chapter 5: Gender Patterns in Educational Attainment
Vzorci po spolu pri nacionalnih preizkusih znanja
Falling behind in school
Prikrajšane skupine med fanti in dekleti
Disadvantaged groups amongst males and females
Dekliške in fantovske šole
Policy responses to gender differences in attainment
Dekliški in fantovski razredi
Single-sex schools
Feminizacija učiteljskega poklica
Gender as a topic in teacher education
Vertikalno ločevanje
Conclusion
Pojmovnik
INTRODUCTION
POGLAVJE
This study is a contribution to the debate on gender in education from the Eurydice Network, as requested by the Swedish Presidency of the Council of the European Union for the second half of 2009.
Študija je prispevek omrežja Eurydice k razpravi o vlogi spola v izobraževanju; začela se je na prošnjo švedskega predsedstva Svetu Evropske unije v drugi polovici leta 2009.
The initial idea was to examine to what extent and in what ways gender inequality in educational attainment was an issue of concern in European countries.
Začetna zamisel je bila proučiti, koliko se evropske države pri uresničevanju izobraževalnih ciljev ukvarjajo z vprašanji neenakosti med spoloma in kako.
Although the situation has changed radically in the last decades regarding participation rates in education, gender differences persist in both attainment and choice of courses of study.
Čeprav se je v zadnjih desetletjih pri vključenosti v izobraževanje položaj bistveno spremenil, se razlike med spoloma ohranjajo, tako pri uresničevanju ciljev kot pri izbiri študijskih programov.
The study therefore examines whether such disparities have led to policy initiatives such as proposals for changes in laws and other regulations relating to education, national surveys, projects or any other kind of official measures focusing on gender.
Zato se v študiji proučuje, ali so nesorazmerja vodila k političnim pobudam, npr. predlogom za spremembe zakonov in drugih predpisov o izobraževanju, nacionalnemu proučevanju, projektom ali kakršnim koli drugim uradnim ukrepom, povezanim z vprašanjem spolov.
The study also attempts to provide a mapping of the policies and strategies in place across Europe to tackle gender inequalities in education systems today.
Študija poskuša prikazati tudi sliko politik in strategij za odpravo spolnih neenakosti, ki prav zdaj potekajo v izobraževalnih sistemih po Evropi.