natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The trend towards making admission criteria for substitutiontreatment less restrictive continues.
Nadaljuje se razvoj v smeri omilitve meril za sprejem nanadomestno zdravljenje.
Historically, admissioncriteria were often highly selective, limiting this kind oftreatment to those who were regarded as havingparticularly chronic problems.
V preteklosti so bila merila zasprejem pogosto zelo selektivna in so tovrstno zdravljenjeomejevala na posameznike, za katere je veljalo, da imajoposebej hude težave.
Today, admission tosubstitution treatment is generally restricted to those aged18 years or over with a history of 1–2 years of problematicdrug use (e.g. Belgium, Ireland, the Netherlands).
Danes je sprejem na nadomestnozdravljenje na splošno omejen na osebe, stare 18 let inveč, ki imajo že 1–2 leti težave z uživanjem drog (npr. v Belgiji, na Irskem, Nizozemskem).
Most new Member States report higher thresholds, e.g. a minimumage of 20 years and a history of problematic use of at leastfive years (e.g. Estonia and Latvia), although Sloveniaallows drug users to receive substitution treatment from theage of 16.
Večina novih državčlanic poroča o višjem pragu, npr. najnižja starost 20 letin vsaj pet let težav z uživanjem drog (npr. v Estoniji in Latviji), čeprav Slovenija uživalcem drog omogočanadomestno zdravljenje že od starosti 16 let naprej.Sorazmerno stroga merila za vključitev v zdravljenje seugotavljajo za Grčijo, Finsko, Švedsko in Norveško, kjerje najnižja starost za sprejem na zdravljenje od 20 do25let in se zahteva, da je imela oseba težave zuživanjem drog 4 do 5 let.
Relatively strict inclusion criteria are also foundin Greece, Finland, Sweden and Norway, with the minimumage for treatment ranging from 20 to 25, and arequirement of 4–5 years of problematic use.
Koristnost psihosocialne podpore je odvisna tudi od tega,kako osebe, ki se odločijo za zdravljenje, dojemajotovrstno terapevtsko možnost.
Despite the increase in availability of substitution treatment,a number of countries report that demand still exceedssupply, and waiting lists are reported from Belgium, the Czech Republic, Greece, Estonia, Hungary, Ireland, Swedenand Norway.
Kljub temu, da se je dostopnost nadomestnega zdravljenjapovečala, številne države poročajo o tem, dapovpraševanje še vedno presega ponudbo, o čakalnihlistah pa poročajo iz Belgije, Češke republike, Grčije,Estonije, Madžarske, Irske, Švedske in Norveške.
Access can also be limited by the way inwhich drug services are organised; for example, in Lithuania patients have to pay for their medication, and thisreduces service uptake.
Dostopse lahko omeji tudi z načinom organiziranosti oskrbe zdrogami, v Latviji morajo na primer bolniki svoja zdravilaplačati, kar zmanjšuje porast tovrstne storitve.
Quality assurance of treatment can be defined as a‘systematic attempt to monitor, document and improve thequality of services provided’.
Zagotavljanje kakovosti zdravljenja se lahko opredeli kot“sistematični poskus spremljanja, dokumentiranja inizboljševanja kakovosti opravljenih storitev”.
Five quality assurancemechanisms are generally accepted in the EU: accreditationof treatment services, standards for treatment, training ofstaff, monitoring of clients and outcomes and, finally,evaluation of retention rates, outcomes, satisfaction,discharge, etc. (Figure 19).
V EU je nasplošno sprejetih pet mehanizmov zagotavljanja kakovosti:akreditacija centrov za zdravljenje, standardi zazdravljenje, usposabljanje osebja, spremljanje oseb nazdravljenju in rezultatov ter ocena stopnje zadržanja,rezultatov, zadovoljstva, odpusta itd. (Slika19).
There is considerable variation between Member Statesregarding the timing of the implementation of substitutiontreatment.
Med državami članicami so precejšnje razlike gledečasovne razporeditve izvajanja nadomestnegazdravljenja.
Some Member States introduced methadonesubstitution programmes as long ago as the late 1960s andearly 1970s, whereas some countries did not introduce thisform of treatment on a widespread basis until the 1990s(Belgium, Greece, France, Norway). Substitution treatmentis a relatively recent development in most of the new Member States, with most countries launching substitutiontreatment during the 1990s and Estonia introducing its firstprogramme only in 2001.
Nekatere države članice so programeznadomestkom metadona uvedle že konec šestdesetih inna začetku sedemdesetih let, medtem ko nekatere državeniso uvedle te oblike zdravljenja v večjem obsegu vse dodevetdesetih let (Belgija, Grčija, Francija, Norveška).Nadomestno zdravljenje je v večini novih držav članicsorazmerno nov razvojni dosežek, saj ga je večina začelaizvajati v devetdesetih letih, Estonija pa je svoj prviprogram uvedla šele leta 2001.
The exception is Slovenia, whichhas had established programmes since 1990 (115).
Izjema je Slovenija,kijeta program uvedla že leta 1990(115).
Many countries report increased training ofstaff, although the actual extent and coverage is not alwayssystematically monitored.
Čeprav je splošno priznano, da bi morala nadomestnozdravljenje spremljati psihosocialna podpora, ta še zdalečni običajni sestavni del zdravljenja.
Systematic, large-scale evaluationof drug treatment services is relatively rare, occurring onlyin Denmark, Italy, Latvia, Luxembourg, Poland, the United Kingdom and Norway.
V Češki republiki,Nemčiji in na Nizozemskem pomanjkanje virov omejujezagotavljanje ustrezne psihosocialne podpore.
There are three ‘pillars’ of social reintegration: (1) housing;(2) education; and (3) employment and vocational training.Housing is a prerequisite for a stable life, and interventions
Novi razvojni dosežki na področju zagotavljanjakakovosti služb za zdravljenje odvisnosti od drog sovključitev kakovosti v nacionalne strategije boja protidrogam (Grčija, Španija, Francija, Irska, Švedska) alidoločitev minimalnih zahtev za takšne storitve (Belgija,Češka, Nemčija, Nizozemska, Poljska, Slovenija in Združeno kraljestvo).
Although it is widely acknowledged that substitutiontreatment should be accompanied by psychosocial support,this is far from being a routine component of treatment.Inthe Czech Republic, Germany and the Netherlands, ashortage of resources limits the delivery of adequatepsychosocial support.
Akreditacija centrov zazdravljenje je mehanizem zagotavljanja kakovostivštevilnih državah (Nemčija, Španija, Francija, Irska,Luksemburg, Nizozemska, Poljska, Portugalska in Združeno kraljestvo), čeprav nekatere državepriznavajo, da ga je treba še bolj uveljaviti (Češkarepublika, Nizozemska).
)See Figure 15 OL: Introduction of methadone treatment in the EU.
)Glej Sliko 15 OL: Uvedba zdravljenja z metadonom v EU.
Chapter 7: Treatment — meeting the needs of those with problems
Poglavje 7: Zdravljenje – zadovoljitev potreb tistih, ki imajo težave
Figure 19:Quality assurance of drugrelated treatment
Slika 19: Zagotavljanje kakovosti zdravljenja, povezanega zdrogami
Accreditation of treatment centres
Minimalne zahteve storitev Akreditacija centrov za zdravljenje odvisnosti
) aim at providing drug users (former or current) with a placeto live and/or subsidising the rent.
Socialna reintegracija ima tri stebre: (1) nastanitev,(2)izobraževanje ter (3) zaposlitev in poklicnousposabljanje.
Most drug users havereceived relatively little formal education and would benefitfrom upgrading of their literacy, numeric or other skills.Finally, employment and vocational training initiatives aimto achieve social independence by integrating the client intothe labour market either by finding, or even subsidising, ajob or through specific skills training.
Večina uživalcev drog ima sorazmerno nizkoformalno izobrazbo in bi jim koristilo izpopolniti svojeznanje na področju pismenosti, računanja in drugihveščin. Cilj pobud za zaposlitev in poklicno usposabljanjeje doseči socialno neodvisnost osebe, ki se zdravi, z njenovključitvijo na trg delovne sile bodisi tako, da se mu poiščeali celo subvencionira delovno mesto, ali pazusposabljanjem za posebne spretnosti.
Social reintegration is a less well-established response toproblem drug use than is treatment and, consequently,monitoring and reporting in this field are also more patchy.Some Member States report that this area needs much moreattention and financial resource (Germany, Estonia,Finland).
Socialna reintegracija je v primerjavi z zdravljenjem manjuveljavljen odziv na problematično uživanje drog in zatosta spremljanje in poročanje na tem področju še neenotna.Nekatere države članice poročajo, da bi bilo treba temupodročju nameniti več pozornosti in finančnih virov(Nemčija, Estonija, Finska).
However, in some countries social reintegration isreceiving increased political attention through its inclusionin national drugs strategies as well as in the form offinancial support (Greece, Ireland, England and Wales) (116).
V nekaterih državah pa sesocialni reintegraciji namenja vse večja političnapozornost, s tem da se jo vključuje v nacionalne strategijeboja proti drogam in v obliki finančne podpore (Grčija,Irska, Anglija in Wales)(116).
Treatment demand data
Podatki o povpraševanju po zdravljenju
A centrally situated register or database keeping track of clients and/or treatment provision.Sources:Reitox national reports.
Osrednji register podatkov o bolnikih in/ali zdravljenju, ki je na voljo Nacionalna poročila Reitox.
The increase in overalldemand can be explained by a combination of factors,including, in particular, improvements in the coverage ofthe reporting system itself and some expansion in the availability of treatment (118
Povečanje števila na splošno je mogoče razložiti s kombinacijo dejavnikov, ki še posebejvključuje boljše pokritje samega sistema poročanja in določenim razmahom dostopnosti zdravljenja(118).
Characteristics of clients demanding drugtreatment
ZnaÏilnosti oseb, ki povprašujejopozdravljenju odvisnosti od drog
Both drug services and their clients tend to be concentratedin inner cities and urban areas, where drug problems occurin combination with a range of other social and health
Podatki o številu ljudi, ki se odločijo za zdravljenje zaraditežav z drogami, zagotavljajo koristen vpogled v splošnetrende na področju problematičnega uživanja drog innudijo možnosti za organiziranje in povečanje zmogljivostiza zdravljenje v Evropi.
Most clients enter specialised drug treatment in their 20s orearly 30s, with the mean age of clients entering treatmentfor the first time being 26 years.
Tako službe za zdravljenje odvisnosti od drog kot njihoviuporabniki so ponavadi skoncentrirani v mestnih jedrihinna urbanih območjih, kjer prihaja do težav z drogamivpovezavi z vrsto drugih socialnih in zdravstvenih težav,ki so vse po vrsti bolj običajne za marginalne inprikrajšane skupnosti.
However, the agedistribution observed across the European data set is notuniform and shows peaks among those aged over 39 andunder 20.
Večina oseb začne specializirano zdravljenje odvisnostiod drog v dvajsetih letih ali na začetku tridesetih let,
The main reason for this is that the agedistribution reflects the fact that problem users of opiates orcocaine tend to be older than average, while thosedemanding treatment for the use of cannabis or stimulantdrugs other than cocaine are typically younger (119).
Splošna podoba, ki jo razkrivajo najnovejši podatki TDI innacionalna poročila, še naprej odraža trend, o katerem seje poročalo v zadnjih letih in kaže na povečevanjeskupnega števila posameznikov, ki se odločijo zazdravljenje.
Thus,in the countries that have seen a marked increase in thenumber of clients referred for cannabis problems, such as Denmark, Germany and Finland, clients are typicallyyounger than in countries such as Greece, Spain and the Netherlands, where heroin or cocaine problems
Kljub splošnemu povečanju števila zdravljenj,se zdi število novih povpraševanj po zdravljenju, to jeposameznikov, ki so prvič sprejeti na zdravljenje, precej
)See Figure 16 OL: Overview of social reintegration provision.)See Figure 17 OL: New clients in treatment by year in some EU countries.)See TDI_Tbl 1 and TDI_Tbl 2 in the 2004 statistical bulletin.)See TDI_Tbl 5 in the 2004 statistical bulletin.
)Glej Sliko 16 OL: Pregled zagotavljanja socialne reintegracije.)Glej Sliko 19 OL: Število oseb, ki se prvič odločijo za centre za zdravljenje odvisnosti od drog v nekaterih državah članicah EU.)Glej Zdravljenje_Tab 1 in Zdravljenje_Tab 2 v Statističnem biltenu 2004.
kg406439InsideEN 18/10/04 15:55 Page 66
Letno poročilo 2004: O stanju na področju drog v Evropski uniji in na Norveškem ekonomsko prikrajšane.
Annual report 2004: the state of the drugs problem in the European Union and Norway are living with children; evidence suggests that the childrenof drug users may face a range of difficulties.
Med zdravljenimi osebami, ki imajo stalno nastanitev, jihena tretjina živi samih, druga tretjina s starši, ostali paspartnerjem ali z drugimi ljudmi. Več kot 10% jih živizotroki, kar nakazuje, da se otroci uživalcev drog lahkosrečujejo z vrsto težav.
Drugproblems also make parenting particularly challenging(Murphy-Lawless, 2002).
Zaradi težav z drogami jestarševstvo poseben izziv (Murphy-Lawless, 2002).
Drug of use predominate.
Uporabljane droge povprečna starost odvisnikov, ki so prvič sprejeti nazdravljenje, pa je 26 let.
The historical development of the drugproblem also plays a role in determining the age of thetreatment population; for example, in Finland clients arerelatively young, reflecting the fact that the drug problem isa comparatively new one.
Pridoločitvi starosti prebivalstva, vključenega v zdravljenje,ima pomembno vlogo tudi pretekli razvoj težav zaradidrog, na primer, na Finskem so osebe, ki se zdravijo,sorazmerno mlade, kar odraža dejstvo, da so težavezaradi drog razmeroma nove.
Similar results could be expectedfor many of the new Member States, where again drugproblems are often a relatively new historical phenomenon,although for the most part heroin problems predominatewithin those seeking drug treatment (120).
Podobne rezultate se lahkopričakuje tudi za številne nove države članice, kjer sotežave zaradi drog pogosto prav tako sorazmerno novzgodovinski pojav, čeprav imajo tisti, ki se zatekajo kzdravljenju odvisnosti od drog, predvsem težave zaradiheroina(120).
In the TDI, both the primary drug for which treatment issought and the secondary substance of use, if any, arerecorded.
V podatkih kazalcev povpraševanja po zdravljenju(Treatment Demand Indicator – TDI) sta zabeleženiprimarna droga, zaradi katere se odloči za zdravljenje, insekundarna snov uživanja, če obstaja.
The three substances most frequently recorded aseither the primary reason for treatment or a secondarydrug are opiates, cocaine and cannabis (Figure 20).
Tri snovi, ki sonajvečkrat zabeležene bodisi kot primarni vzrokzdravljenja bodisi kot sekundarna droga, so opiati, kokainin konoplja (Slika20).
Although male drug users predominate in all Europeancountries, the male to female ratio varies considerablybetween countries, ranging from 3:1 to 6:1.
Čeprav v vseh evropskih državah prevladujejo moškiuživalci drog, se razmerje moških proti ženskam podržavah precej spreminja in sega od 3:1 do 6:1.
Differencesbetween countries again reflect the type of drug problem aswell as region (the highest proportions of female drug usersare found in northern European countries and the new Member States) and client age.
Razlikepo državah zopet odražajo vrsto težav zaradi drog,regijo (najvišji deleži žensk med uživalci drog so biliugotovljeni v severnoevropskih državah in v novih državahčlanicah) in starost oseb, ki se zdravijo.
It is interesting to note that most clients seeking treatmentfor heroin, cocaine and hypnotics or sedatives consumethese drugs daily, whereas for other drugs frequency of useshows a wider distribution.
Zanimivo je, da večina uživalcev, ki se želijo zdravitizaradi odvisnosti od heroina, kokaina in hipnotikov alipomirjeval, te droge uživa vsak dan, medtem ko jepogostnost uživanja drugih drog širše porazdeljena.
This issue is explored in moredetail in the selected issue on cannabis problems in context(p. 82).
Tovprašanje je podrobneje obravnavano v izbranempoglavju o problemu konoplje v kontekstu (str. 82).
Figure 20:Proportion of new clients attending drug treatmentservices who report primary drug to be heroin, cocaine andcannabis, 1996–2002
Poročila o prvem zaužitju heroina in kokainapa se izrazito razlikujejo, 20–30% ljudi, ki se zdravijo, sta ju začeli uživati v starosti 25 let ali pozneje(121
Most treatment clients report starting drug use duringadolescence — most commonly between the ages of 15and19.
Zdi se, da v številnih državah raste številotistih, za katere se ugotavlja, da imajo težave z večsnovmi, kar je trend, ki zbuja skrb.
However, a marked difference is reported for firstheroin and cocaine use, with 20–30%of clients beginning
Demografski podatki kažejo, da je za osebe, ki sezdravijo, nesorazmerno verjetno, da so socialno ali
In most countries, opiates (largely heroin) remain the maindrug for which clients seek treatment and typically accountfor between 40 and 90%of all demands for treatment.However, EU countries can be broadly divided into threegroups depending on the extent to which the treatmentpopulation is characterised by those with heroin problems:
Opombe:Države, ki vsako leto posredujejo podatke so: CZ, DK, DE, EL, ES,NL, SI, SK, FI in SE (za FI manjkajo podatki za 1996/1997 in za SE za leto 2000).Številke so seštete glede na sodelujoče države za vsako leto.Vir: Nacionalna poročila Reitox za leto 2003.
40–70%— Denmark, Germany, Spain, the Netherlands, Slovakia;
Države EU se lahko nasplošno razdelijo v tri skupine glede na to, kolikšen je priprebivalstvu, vključenem v zdravljenje, delež tistih, kiimajo težave s heroinom:
• over 70%— Greece, Italy, Lithuania, Luxembourg,Slovenia, the United Kingdom.
0 •40–70% – Danska, Nemčija, Španija, Nizozemska,Slovaška;
CzechRepublic (
Češka (
Netherlands (
Nizozemska (
Other stimulants
Drugi stimulansi
Hypnotics and sedatives
Hipnotiki in pomirjevala
NB:Total number of cases: 42568.(1) Outpatient treatment only.Sources:Reitox national reports 2003.
Opombe:Skupno število primerov: 42568.(1)Samo izvenbolnišnična zdravljenja.
Stimulants other than cocaine are infrequently reported asthe primary reason for attending drug treatment except inthe Czech Republic, Finland and Sweden, where theyaccount for between a quarter and more than half of allprimary treatment demands.
Konoplja je na splošno druga najpogosteje navedenadroga v poročilih o tistih, ki se začenjajo zdraviti.
In the Czech Republic, morethan 50%of reported treatment demands relate to a primary methamphetamine problem.
To šeposebej velja za osebe, ki se zdravijo prvič (Slika21), odkaterih se za skoraj tretjino (29,5%) poroča, da imajotežave predvsem zaradi konoplje.
Elsewhere, use ofstimulant drugs as a reason for treatment attendance is lesscommon but is reported by nearly 10%of those enteringtreatment in Slovakia, 7%in Germany, 6%in Denmark,and 5%in Hungary.
Delež ljudi, ki seodločijo za zdravljenje zaradi konoplje, se od države dodržave močno razlikuje(125). Povpraševanje po zdravljenjuzaradi težav s konopljo je poglobljeno obravnavanodrugje (str.
In all other countries the proportion is
82)v tem poročilu.
)See TDI_Tbl 10 and TDI_Tbl 11 in the 2004 statistical bulletin.
) Glej Tabelo TDI 10 in Tabelo TDI 11 v Statističnem biltenu 2004.
kg406439InsideEN 18/10/04 15:55 Page 68
Letno poročilo 2004: O stanju na področju drog v Evropski uniji in na Norveškem povpraševanj po zdravljenju, vendar je odstotek višji priosebah, ki se zdravijo prvič, približno 25%.
Annual report 2004: the state of the drugs problem in the European Union and Norway even lower.
Slika 22: Način uporabe za heroin, kokain in druge stimulansemed osebami, ki so se zdravile izvenbolnišnično
Figure 22:Distribution of route of administration for heroin,cocaine and other stimulants among attendees at outpatienttreatment services: 2000–02
Manj kot 8% oseb, ki se odločijo za zdravljenje zaradiuživanja kokaina, poroča o vbrizgavanju droge kot oobičajnem načinu dovajanja droge.
Smoke/inhale Eat/drink
Kajenje/inhaliranje Zaužitje/pitje
NB:Data available for DK, DE, EL, ES, IE, NL, FI, SE and UK (2002 data from Ireland were not available).Base numbers of total numbers reporting route of administration are shown.Sources:Reitox national reports (2001, 2002, 2003); TDI data (2000, 2001, 2002)from outpatient treatment centres.
Opombe:Podatki so na voljo za DK, DE, EL, ES, IE, NL, FI, SE in UK (podatkiza leto 2002 iz Irske niso bili na voljo).Prikazano je osnovno število oseb od skupnega števila, ki sonavedle način uporabe drog.Viri:Nacionalna poročila Reitox (2001, 2002, 2003); podatki TDI(2000, 2001, 2002) iz ambulantnih centrov za zdravljenjeodvisnosti.
Chapter 8Crime and prison issues
Poglavje 8Vprašanja v zvezi s kriminalom in zapori
Republic, Estonia, Lithuania, Hungary, Poland, Slovenia and Norway.
Z drogo povezan kriminal bi lahko razdelili na naslednještiri kategorije:
However, ‘reports’ of drug law offences decreased
•Psihofarmakološka kazniva dejanja: kazniva dejanja,storjena pod vplivom psihoaktivne snovi.
Drugrelated crime can be considered to encompass thefollowing four categories: in 2001 and 2002 in Italy and Portugal (127) and in 2002 in Estonia (128), Ireland, Latvia, Slovenia and Finland.
V obdobju 1997–2002 je število “poročil” o kršitvahzakonov o drogah naraslo v večini držav EU. Povečanjaso bila še posebej opazna (dvakratno ali več) v Češkirepubliki, v Estoniji, v Litvi, na Madžarskem, Poljskem, v Sloveniji in na Norveškem.
Psychopharmacological crimes: crimes committed underthe influence of a psychoactive substance;
•Kompulzivna gospodarska kazniva dejanja: kaznivadejanja, storjena zaradi pridobitve denarja (ali drog) vpodporo zasvojenosti z drogami.
In most EU Member States the majority of reported druglaw offences are related to drug use or possession for use(129), ranging from 52%of all drug law offences in
•Sistemska kazniva dejanja: kazniva dejanja, storjena vokviru delovanja trgov s prepovedanimi drogami kotdel posla nezakonite distribucije in dobave droge.
Economic compulsive crimes: crimes committed in orderto obtain money (or drugs) to support a drug habit;
•Kršitve zakonov o drogah: kazniva dejanja, storjena vnasprotju z zakonodajami o drogah (ali v nasprotju zdrugimi sorodnimi zakonodajami).
Systemic crimes: crimes committed within the functioningof illicit drug markets, as part of the business of illicitdrug distribution and supply;
V večini držav EU je večina prijavljenih kršitev zakonov odrogah povezanih z uživanjem drog ali posedovanjem zauživanje(129), v razponu od 52% vseh kršitev zakonov odrogah na Finskem do 90% v Avstriji.
Finally, in Luxembourg, Portugal and Norway (130), a majority of offences relate to both drug
Portugalskem in Norveškem(130
Drug law offences: crimes committed against drug(andother related) legislations.
) se večina kršitev nanaša tako na uživanje/preprodajo drog kot na prometzdrogami.
In all countries for which data were available, with theexception of Portugal, the proportion of all drug lawoffences accounted for by offences related to druguse/possession for use increased over the five-year period
Podatki o prvih treh kategorijah kaznivih dejanj so v EUmaloštevilni, tisti, ki so na voljo, pa izvirajo iz priložnostnihlokalnih študij, ki v glavnem niso rutinsko izvedene in izkaterih je težko sklepati na splošno.
Data on the first three categories of crime are rare in the EU, and those that are available come from ad hoc localstudies that are generally not routinely conducted anddifficult to extrapolate from.
V vseh državah, za katere so bili na voljo podatki,zizjemo Portugalske, se je v petletnem obdobju
In Portugal, the proportion of use-related offences started todecrease in 2000, one year before drug use and possession for use were decriminalised (in July 2001) (132).
Na Portugalskem se je leta 2000 delež kršitev, povezanihz uživanjem, začel zmanjševati, kar je bilo leto dni prej,preden so posedovanje za uživanje razglasili zanekaznivo dejanje (julija 2001)(132).