natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In most Member States, the majority of offences involve cannabis, and since1998 in most countries the proportion of cannabisoffences has either increased or remained stable.
V večini držav se velikdel prijav nanašana posedovanje ali uživanje drog.Vmnogih državah članicah je bila večina kršitev povezanihskonopljo in od leta 1998 naprej se je delež kršitev v zvezi s konopljo bodisi povečal bodisi ostal stabilen.Nadrugi strani pa je delež kršitev, povezanih s heroinom,vmnogih državah padel.
Incontrast, the proportion of offences that are heroin relatedhas fallen in many countries.
Mnogo držav je vedno bolj zaskrbljenih zaradivečjegavpliva uživanja drog na skupnosti, v katerih sepojavi.
As a reading of this report will clearly demonstrate, across Europe there are considerable differences between Member States in terms of both the drug problems they faceand the policies and the scale and nature of interventions.Despite this, there are some common elements in the drugsituation facing most countries.
Kot bo jasno pokazalo branje tega poročila, obstajajo v Evropi velike razlike med državami članicami gledeproblemov zaradi drog, s katerimi se srečujejo/spopadajo,ter politik in obsega ter narave intervencij.
These aspirations are expressed in the EU drug strategy and action plans.
Kljub temuobstajajo nekateri skupni elementi razmer v zvezizdrogami, s katerimi se srečuje večina držav.
The EU drug strategyand action plan 2000–04, while it has not achieved all ofthe ambitious targets set, is evidence of an importantdevelopment in the way Member States, EU institutions andspecialist agencies can work together to coordinate andmeasure progress in the drug field. The new EU drugstrategy 2005–12 seeks to take forward this process.
Na ravnipolitike države članice izražajo splošno političnozavezanost k razvoju uravnoteženega odziva, ki temelji nadokazih, v skladu z mednarodnimi zavezami, in medtem kopriznavajo, da politike drog ostajajo nacionalnaodgovornost, prav tako preučujejo koristi, do katerih bilahko pripeljalo boljše sodelovanje na evropski ravni.
In many European countries, there is a growing concernabout the wider impact of drug use on the communities inwhich it occurs.
Teželje so izražene v strategiji in akcijskih načrtih EU napodročju boja proti drogam.
Issues related to public safety and theexposure of young people to drugs are among the morecommonly cited concerns that can be grouped under thetitle of ‘Drug-related public nuisance’ — this issue isexplored in detail in the selected issues sectionaccompanying the annual report, and continuing thecriminal justice theme is a selected issue devoted to areview of strategies to divert those with drug problemsaway from custodial sentences and towards treatment(‘Alternatives to imprisonment: targeting offending problemdrug users in the EU’).
Čeprav Strategija in Akcijskinačrt EU za boj proti drogam za obdobje 2000–2004nista dosegla vseh ambiciozno zastavljenih ciljev, stadokaz pomembnega napredka, kako lahko državečlanice, institucije EU in specializirane agencije sodelujejo,da bi uskladile in izmerile napredek na področju drog.Nova Strategija EU na področju drog (2005–2012) želi taproces nadaljevati.
Chapter 1New developments in policies and laws
Poglavje 1Nov razvoj politik in zakonov
Policy developments in the field of drugs among EUMember States are inevitably heterogeneous, reflecting thevariety of approaches at national and European level.However, this does not preclude the existence of commonfeatures that merit analysis.
Razvoj politik na področju drog v državah članicah EU jeseveda raznovrsten in odraža raznolikost pristopov nanacionalni in evropski ravni. Vendar to ne izključuje obstojaskupnih značilnosti, ki jih je mogoče analizirati.
to ensure a high level of security for the general publicby taking action against drug production and supplyand cross-border trafficking, and intensifyingpreventive action against drugrelated crime througheffective cooperation between Member States.
zagotavljanje visoke ravni varnosti širše javnostizukrepi proti proizvodnji prepovedanih drog,čezmejnemu prometu s prepovedanimi drogami inzzaostrovanjem preventivnih ukrepov proti kriminalu,povezanemu z drogami, z učinkovitim sodelovanjemmed državami članicami.
The new strategyreiterates the integrated, multidisciplinary and balancedapproach of combining measures to reduce both demandand supply. It concentrates on these two policy areas andon two cross-cutting themes — ‘international cooperation’and ‘information, research and evaluation’ — and on‘coordination’.
Ta dva cilja zajemata šest prednostnih nalog, opredeljenihv Strategiji EU na področju drog za obdobje 2000–2004.Nova strategija ponovno poudarja celosten,interdisciplinaren in uravnotežen pristop k povezovanjuukrepov za zmanjšanje povpraševanja in ponudbe drog.Osredotočena je na dve področji politike ter na dve prečnitematiki, in sicer „mednarodno sodelovanje“ in„informiranje, raziskovanje in vrednotenje“ ter„usklajevanje“.
During the reporting period, foremost among thesefeatures is the way in which drug strategies are evaluatedin different Member States.
V poročevalnem obdobju je med temi značilnostminajpomembnejši način vrednotenja strategij boja protidrogam v različnih državah članicah.
The implementation of nationaldrug strategies is evaluated in several EU countries.Although the effects of evaluation on drug policy as awhole cannot yet be determined, evaluation has alreadyyielded some promising results: we now have a greaterunderstanding of successes and failures, and in somecases a result of evaluation has been that more resourceshave been allocated to enable unrealised strategyobjectives to be achieved.
Izvajanje nacionalnihstrategij boja proti drogam se vrednoti v večih državah EU.Čeprav učinkov vrednotenja na politiko drog kot celoto šeni mogoče določiti, je vrednotenje že prineslo nekajobetajočih rezultatov: sedaj bolje razumemo uspehe inneuspehe, v nekaterih primerih pa se je zaradi vrednotenjacelo namenilo več sredstev za dosego neuresničenih ciljevstrategije.
Moreover, the evaluation of the EU strategy and action plan 2000–04 represents the firstoutcome of an important process in which Member States,EU institutions and specialised agencies are workingtogether to measure progress in the field of drugs.Otherpolicy developments taking place over the reportingperiod include reduction in some countries in penaltiesfordrug use and an increase in the severity of penaltiesfordrug trafficking and drugrelated offences threateningminors.
Poleg tega je vrednotenje Strategije in Akcijskega načrta EU za boj proti drogam za obdobje2000–2004 prvi rezultat pomembnega procesa, prikaterem sodelujejo države članice, institucije EU inspecializirane agencije, da bi izmerile napredek napodročju drog. Drugi razvoj politike, do katerega je prišlovporočevalnem obdobju, zajema znižanje kazni zauživanje drog v nekaterih državah in strožje kazni zapromet sprepovedanimi drogami in za kazniva dejanja,povezana z drogami, ki ogrožajo mladoletne.
A strategic approach to drug policyinthe European Union
Strateški pristop k politiki drog v Evropski uniji
In February 2005, the European Commission presentedthe European Parliament and the European Council with acommunication on an EU drug action plan for the period2005–08.
Februarja 2005 je Evropska komisija Evropskemuparlamentu in Evropskemu svetu predložila Sporočilooakcijskem načrtu EU na področju drog za obdobje2005–2008.
The EMCDDA and Europol were consulted inthe drafting of this action plan.
Pri pripravi tega akcijskega načrta se jeposvetovala s Centrom in Europolom.
The Commission alsoconsulted civil society.
Komisija se jeposvetovala tudi s civilno družbo.
The action plan, which takesaccount of the results of the evaluation of the previousplan, is designed in such a way that, for each action, theactors involved are clearly identified and assessment tools,indicators and dates for achievement are specified.
Akcijski načrt, kiupošteva rezultate vrednotenja prejšnjega načrta, jeizdelan tako, da so za vsak ukrep jasno opredeljenivpleteni udeleženci in natančno določena orodjaocenjevanja, kazalci in časovni načrt za izvedbo.
Thisshould facilitate follow-up monitoring of the actions as wellas providing more effective guidance regarding theimplementation of the plan.
To bimoralo omogočiti nadaljnje spremljanje ukrepov terzagotoviti učinkovitejše smernice v zvezi z izvajanjemnačrta.
The Commission will carry outannual progress reviews of the action plan, as well as animpact assessment, before proposing a plan for 2009–12.
Komisija bo pred predložitvijo načrta za obdobje2009–2012 opravila letne preglede napredka akcijskeganačrta ter izvedla presojo vplivov.
The EU drug strategy 2005–12, adopted by the European Council in December 2004, takes into account the resultsof the final evaluation of progress made during theprevious period (2000–04).
Strategija EU na področju drog za obdobje 2005–2012,kijo je decembra 2004 sprejel Evropski svet, upoštevarezultate končnega vrednotenja napredka v prejšnjemobdobju (2000–2004).
It aims to add value to thenational strategies while respecting the principles ofsubsidiarity and proportionality set out in the treaties. Itsets out two general goals for the EU with regard to drugs:
Prizadeva si dodati vrednostnacionalnim strategijam in hkrati upoštevati načelisubsidiarnosti in sorazmernosti, ki sta navedeni v pogodbah.V zvezi z drogami določa dva splošna cilja za EU:
Following the lead of the EU, national drug strategies havebeen adopted in most Member States.
Po zgledu EU je večina držav članic sprejela nacionalnestrategije boja proti drogam.
Of the 29 countriesconsidered in this report, 26 operate their national drugpolicy according to a national plan, strategy or similardocument.
26 od 29 držav v temporočilu izvaja svojo nacionalno politiko drog v skladuznacionalnim načrtom, strategijo ali podobnimdokumentom.
As far as the rest of the countries areconcerned, in Italy the national plan was approved by the National Committee for the Coordination of Anti-drug Activities in March 2003 and is under consideration byregions and autonomous provinces; Malta and Austriaindicated that procedures for drafting and adopting a
Kar zadeva druge države, je Nacionalniodbor za usklajevanje dejavnosti boja proti drogam v Italijimarca 2003 potrdil nacionalni načrt, ki ga sedajpreučujejo regije in avtonomne pokrajine; Malta in Avstrijasta med pisanjem tega poročila navedli, da postopki za doseganje visoke ravni varovanja zdravja, blaginje insocialne kohezije z dopolnjevanjem ukrepov državčlanic za preprečevanje in zmanjševanje uporabedrog, odvisnosti od drog in škode, ki jo drogepovzročajo zdravju in družbi;
Chapter 1: New developments in policies and laws national drug strategy were under way at the time of writing (1
Poglavje 1: Nov razvoj politik in zakonov poročilo Komisije o tem končnem ovrednotenju (3).
Evaluation of drug strategies providesfirst results
oceniti, koliko je akcijski načrt dosegel cilje strategije bojaproti drogam ter kolikšen je vpliv strategije boja protidrogam in akcijskega načrta na položaj na področju drogv EU.
The EU drug strategy (2000–04) was evaluated during thereporting period.
Prispeval je tudi k razpravi, ki je vodila k potrditvi (4)nove strategije boja proti drogam.
The Justice and Home Affairs Council of25–26 October 2004 examined the Commission report on this final evaluation(3
Komisiji je privrednotenju pomagal usmerjevalni odbor (sestavljen iz Komisije, štirih držav članic, ki so predsedovale medletoma 2003 in 2004, Centra in Europola).
It also contributed to the debate leading to the endorsement(4)ofa new drug strategy.
Sedem držav EU je sprejelo nove nacionalne strategije bojaproti drogam (glej tabelo 1).
The Commission was assisted in itsevaluation task by a steering committee (drawn from the Commission, the four Member States holding thepresidency during 2003–04, the EMCDDA and Europol).The lack of precise and quantifiable operational objectivesrepresented a serious constraint in this exercise.
Zdi se, da je bilo načelooglobalnosti in interdisciplinarnosti politik na področju drogsprejeto v vseh nacionalnih strategijah držav članic bojaproti drogam, v skladu s pristopom EU na tem področju.Vendar lahko pri vsebini nacionalnih strategij različnih državobstajajo bistvene razlike, na primer pri izvajanju intervencij,ki se lahko razlikuje kljub uporabi enake terminologije; privlogi vrednotenja v strategijah, ki lahko sega od pomembnedo obrobne; in celo pri sprejetju ali kaki drugačni uveljavitvipomembnih političnih pristopov, kot je zmanjševanje škode.Vsekakor se zdi, da je med 26 političnimi ali strateškimidokumenti, ki so bili pregledani (2), zmanjševanje škodevprašanje, o katerem se mnenja najbolj razlikujejo: temeljitose obravnava v 12 dokumentih, v devetih je zajetovrazpravo o drugih zadevah, v petih pa ni omenjeno.
The communication on the final evaluation and its annexes(5) highlighted the main achievements in the drug
Strategija EU na področju drog (2000–2004) je bila medporočevalnim obdobjem ovrednotena.
New national drug strategies have been adopted in seven EU countries (see Table 1).
Sporočilo o končnem ovrednotenju in njegove priloge (5) soizpostavili glavne dosežke na področju drog na nacionalniravni in na ravni EU ter področja, na katerih je potrebendodaten napredek.
The principle that drug policiesshould be global and multidisciplinary seems to beaccepted in all the national drug strategies of Member States, in accordance with the EU approach on drugs.However, there can be fundamental differences in thecontent of different countries’ national strategies, forexample in the implementation of interventions, which mayvary despite use of the same terminology; in the role ofevaluation in the strategies, which can range fromimportant to marginal; and even in the adoption orotherwise of important policy approaches such as harmreduction.
V njem je bilo poudarjeno, da je bilstorjen napredek pri zmanjšanju pogostosti nastanka škodeza zdravje zaradi uživanja drog (vključno z okužbozvirusom človeške imunske pomanjkljivosti (HIV) alivirusom hepatitisa) in števila z drogo povezanih smrtnihprimerov (cilj 2 strategije EU na področju drog), in zlasti priizboljšanju razpoložljivosti zdravljenja (cilj 3). V zvezisciljem 1 ni bilo mogoče opaziti nobenega večjeganapredka pri zmanjšanju uživanja drog.
Indeed, among the 26 policy or strategydocuments examined(2), harm reduction appears to be theissue over which there is most difference of opinion: itfeatures prominently in 12, is included among thediscussion of other subjects in nine, and is not mentionedin five.
Podobno ni bilougotovljeno nobeno zmanjšanje razpoložljivosti drog(cilj4).
field at national and EU level and the areas where further
Vseeno sta bila cilja 4 in 5 skupaj katalizator za več
Table 1: New national drug strategies
Tabela 1: Nove nacionalne strategije boja proti drogam
Performance indicators
Časovni razpored ali datum sprejetja
Budget for execution
Kazalci uspešnosti
Quantifiable targets
Proračun za izvedbo
Timetable or date of adoption
Odgovornost za izvedbo
National strategy on the prevention of drug dependence
Nacionalna strategija o preprečevanju odvisnosti od drog
Goal-oriented action plan of the strategy
Ciljno usmerjen akcijski načrt strategije
Action plan against illicit drugs, tobacco and alcohol
Akcijski načrt proti prepovedanim drogam, tobaku in alkoholu
Strategy on national programme on prevention of drug addiction
Strategija za nacionalni program preprečevanja odvisnosti od drog
Strategy and action plan on drugs and drug addiction
Strategija in akcijski načrt o drogah in zasvojenosti z drogami
Resolution on the national programme in the field of drugs
Resolucija o nacionalnem programu na področju drog
Drug policy action programme
Akcijski načrt o politiki drog
NB: (1) (2) (3) n.a., data not available.Data supplied by staff of national focal points.Quantifiable targets in the Luxembourg strategy not available for supply reduction.The Cyprus strategy notes that, in order to meet the objective of the strategy, financial and human resources will be made available — no specification of figures in the text.
n. p.: Podatki niso na voljo.Podatke je poslalo osebje nacionalnih kontaktnih točk.Merljivi cilji v luksemburški strategiji niso bili na voljo za zmanjšanje ponudbe.Ciprska strategija opozarja, da bodo za izpolnitev cilja strategije na voljo finančni in človeški viri – v besedilu ni nobenih podrobnih številk o tem.
For further information and definitions, see the EMCDDA website (http://www.emcdda.eu.int/?nnodeid=1360).No information on this subject is available for Malta, Slovakia and Turkey.COM(2004) 707 final.European Council (16–17 December 2004) — Conclusions.Among which is the EMCDDA–Europol statistical snapshot (1999–2004) (http://snapshot.emcdda.eu.int).
Za dodatne informacije glej spletno stran Centra (www.emcdda.eu.int/?nnodeid=1360).Za Malto, Slovaško in Turčijo ni na voljo nobenih informacij o tej temi.COM(2004) 707 konč.Evropski svet (16.–17. december 2004) – Sklepi.Med njimi je Statistični posnetek („Snapshot“) (1999–2004) Centra-Europola (http://snapshot.emcdda.eu.int).
Annual report 2005: the state of the drugs problem in Europe made can be found in the 2004 evaluation of the Portuguese national drug strategy.
Letno poročilo 2005: stanje v zvezi s problemom drog v Evropi pobud na ravni EU, ki so okrepile ukrepe kazenskegapregona proti prometu z drogami in njihovi ponudbi.
In Germany, asteering committee (National Council for Drug Addiction)has been established to guide the 2003 action plantowards implementation and monitor the outcome.
Medobdobjem načrta je nastalo več pomembnih pobud za bojproti pranju denarja (cilj 6.1) in preprečevanje zlorabepredhodnih sestavin (cilj 6.2), zlasti s spremembozakonodaje Skupnosti o nadzoru trgovine s predhodnimisestavinami.
progress is needed. It emphasised that progress had beenmade towards reducing the incidence of drug-relatedhealth problems (including HIV infection and hepatitis) andthe number of drugrelated deaths (target 2 of the EU drugstrategy), and, in particular, in improving the availabilityof treatment (target 3).
Sporočilo je poudarilo tudi potrebo po nadaljnjihraziskavah, na primer o biomedicinskih, psihosocialnih indrugih dejavnikih, ki so podlaga uživanja drog inodvisnosti od njih, zlasti na področjih, na katerih je malorazpoložljivih informacij (npr. dolgotrajno uživanjekonoplje ali sintetičnih drog).
Regarding target 1, reducing druguse, no significant progress was observed.
Izpostavljena je bila tudipotreba po rednih posvetovanjih s civilno družbo prioblikovanju politike EU na področju drog.
Similarly, nodecrease in the availability of drugs was found (target 4).Nevertheless, targets 4 and 5, taken together, appeared tobe a catalyst for several EU-level initiatives that havestrengthened law enforcement measures against drugtrafficking and supply.
Vendar so v vsehdržavah članicah javni izdatki za boj proti drogam lemajhen del celotnih javnih izdatkov (med 0,1% in 0,3%).To lahko deloma pojasni ugotovitev, da v vsej EU nineposredne povezave med gospodarsko rastjo inpovezanimi spremembami v splošnem proračunu terspremembami v višini javnih izdatkov za boj proti drogam.
During the period of the plan,several major initiatives emerged to combat moneylaundering (target 6.1) and to prevent the diversion ofprecursors (target 6.2), in particular through theamendment of Community legislation on the control oftrade in precursors.
Komisija je priporočila tudi podaljšanje strategije EU s petihna osem let, kar bi zajelo izvajanje dveh zaporednihakcijskih načrtov EU v obdobju ter omogočilo polnoizvajanje in izpopolnitev pobud, da bi bile usklajenesstrateškimi cilji.
The adoption of a national drug strategy, or the evaluationof the success of a previous one, has resulted in anincrease in the drugrelated budget in some countries.Forexample, in Greece there has been a steady increasein expenditure on healthcare-related services; in Hungaryfunds have been mobilised to fund the as yetunimplemented elements of the strategy; and in Luxembourg the drugrelated budget of the Ministry of Health increased from about EUR1 million in 1999 toalmost EUR6 million in 2004.
V več državah EU so bili odhodki za zmanjšanje ponudbeše naprej večji del javnih izdatkov (približno 68–75%celotnih izdatkov za boj proti drogam) (6).
However, in all Member States, public expenditure on the drug issue representsonly a small part of total public expenditure (between0.1% and 0.3%).
Vendar so bilivnekaterih državah, vključno z Malto in Luksemburgom,odhodki za zmanjšanje povpraševanja očitno višji odizdatkov za zmanjšanje ponudbe (izdatki za zmanjšanjepovpraševanja so znašali 66% oziroma 59% celotnihizdatkov za boj proti drogam).
This may partly explain the observationthat, across the EU, there is no direct link betweeneconomic growth and associated changes in generalbudget and changes in the level of public expenditure onthe drug issue.
Vendar ni jasno, alizabeležene razlike v dodeljevanju proračunskih sredstevpomenijo bistveno razliko v prednostnih nalogah politikeali odražajo pristranskost pri zbiranju podatkov.
The communication also underlined the need for furtherresearch, for instance on the biomedical, psychosocial andother factors underlying drug use and addiction, especiallyin areas where information is still scarce (e.g. the long-termuse of cannabis or synthetic drugs).
Vredno je omeniti tudi številna vrednotenja, izvedena medporočevalnim obdobjem na nacionalni ravni.
The need for regularconsultation of civil society in the formulation of EU drugpolicy was highlighted.
Še posebejzanimiva so vrednotenja, ki so jih izvedle državes„strukturiranim“ pristopom do svoje nacionalne strategijeboja proti drogam, katerih elemente lahko povzamemo koturadno beleženje ciljev, opredelitev in merjenje ciljev,določitev organa, pristojnega za izvajanje, ter določitevdatuma za dosego ciljev.
The Commission alsorecommended extending the EU strategy from five to eightyears, covering the implementation of two consecutive EUaction plans over the period, to allow full implementationand fine-tuning of initiatives to match the strategyobjectives.
Ta pristop državam olajšaporočanje o nalogah, ki so jih izpolnile, ter določitevproblematičnih vprašanj, kar omogoča sprejetje ukrepov,kjer je to potrebno.
In several EU countries, spending on supply reductioncontinued to account for the bulk of public expenditure(anestimated 68–75% of the total drug-relatedexpenditure)(6).
Pomanjkanje razpoložljivih informacij o neposrednih javnihizdatkih za boj proti drogam še vedno ostaja problem.Vendar obstajajo znaki, da poleg naraščajočegaakademskega interesa na tem področju (7) narašča tudipolitična zavezanost k določitvi in opisu javnih izdatkov,povezanih z drogami, tako da je mogoče nacionalneizdatke za boj proti drogam vključiti kot ključni elementvoceno stroškov in koristi.
However, in a few countries, including Malta and Luxembourg, spending on demand reductionwas apparently higher than expenditure on supplyreduction (demand reduction expenditure accounting for66% and 59% of total drug expenditure respectively).However, it is not clear whether the reported differences inbudgetary allocations represent a fundamental differencein policy priorities or reflect a bias in data collection.
Center sedaj skupaj z mrežo Reitox in Evropsko komisijo razvija metodologijo, ki boomogočila dosledne in verodostojne ocene o javnihizdatkih, povezanih z drogami, znotraj EU, kot zahtevaakcijski načrt EU za leto 2005.