natgillin/translations-raw huggingface dataset:
That fight has been carried into the field of action of the European Community, which ‘supports and complements the action of the Member States’.
Ta boj je bil prenesen na področje delovanja Evropske skupnosti, ki„podpira in dopolnjuje ukrepe držav članic“.
A job doesn’t always stop you from being poor
Več kot 9 odstotkov Evropejcev živi v gospodinjstvih, v katerih ni nihče zaposlen.
The current financial and economic crisis means that six million Europeans may lose their jobs by 2010.
Trenutna finančna in gospodarska kriza pomeni, da lahko doleta 2010 šest milijonov Evropejcev izgubi zaposlitev.
For the most vulnerable people, the prospects are worse than ever.
Zanajranljivejše skupine prebivalstva so možnosti slabše kot kdajkoli prej.
Concretely, the European Union intervenes in several ways:• coordination: it guides, encourages and assesses the Member
Evropska unija konkretno ukrepa na več načinov:• z usklajevanjem, s katerim usmerja, spodbuja in ocenjuje
19 million children are living in poverty in the European Union. That’s 19% of the EU’s children.
Čeprav je Evropa ena najbogatejših regij na svetu, pomemben del njenega prebivalstva nima sredstev, ki jih potrebuje za dostojno življenje.
Usually, it’s because their parents are out of work or only have casual jobs.
To stanje je v močnem nasprotju z osnovnimi vrednotami Evropske unije – solidarnostjo, pravičnostjo in socialno kohezijo.
In some countries, weak social assistance structures are another reason.
Evropejcem so te tri vrednote še zlasti blizu.
One-parent families are particularly vulnerable, as 32% of them are at risk of poverty.
Anketa Eurobarometra iz leta 2007 je pokazala, da 37 odstotkov Evropejcev socialno enakost in solidarnost uvršča med tri najpomembnejše vrednote, ki jih je treba v današnji družbi ohraniti in krepiti.
All in all, 79 million people in the EU are faced with poverty. That’s 16% of the population.
Gledano v celoti, se v EU z revščino srečuje 79 milijonov ljudi, kar je 16 odstotkov celotnega prebivalstva.
And the percentage hasn’t gone down over the past ten years.
Poleg tega se ta delež v zadnjih desetih letih ni zmanjšal.
Although Europe is one of the world’s richest regions, a significant part of its population do not have the resources they need for a decent life.
V Evropski uniji živi v revščini 19 milijonov otrok, kar je 19 odstotkov vseh otrok v EU.
That state of affairs is in marked contrast to the basic values of the European Union – solidarity, justice and social cohesion.
To je navadno posledica tega, da so njihovi starši brezposelni ali imajo le priložnostno zaposlitev.
Europeans are particularly attached to these three values.
V nekaterih državah k temu prispevajo tudi šibke strukture socialnega varstva.
A 2007 Eurobarometer poll showed that 37% of them rank social equality and solidarity among the three most important values to be maintained and strengthened in society today.
Zlasti so ranljive enostarševske družine, saj jih je tveganju revščine izpostavljenih 32 odstotkov.
The European Union wants to ensure a decent life for its worstoff citizens – and to stop others from sliding into poverty.
Evropska unija želi zagotoviti dostojno življenje svojim drža-vljanom, ki so v najslabšem položaju, in preprečiti, da bi drugi zdrsnili v revščino.
Itsees this as a moral, social and economic priority.
Na to gleda kot na moralno, socialno in gospodarsko prednostno nalogo.
Older people are affected to the same extent (19%).
Starejši ljudje so revščini izpostavljeni v enaki meri (19 odstotkov).
This situation is particularly sensitive in the United Kingdom, Spain and the Baltic countries where the rate reaches 25%. %.
Stanje na tem področju je še zlasti občutljivo v Združenem kraljestvu, Španiji in baltskih državah, kjer stopnja revščine dosega 25 odstotkov.
First and foremost, poverty hits unemployed people.
Revščina prizadene najprej in predvsem brezposelne.
But a job is not a rock-solid guarantee against poverty.
Vendar pa zaposlitev ni trdno jamstvo za to, da ljudje ne bodo zdrsnili v revščino.
More and more people in paid employment are joining the ranks of the‘working poor’.They make up 8% of workers in the European Union.
Vse več zaposlenih ljudi v plačanem delovnem razmerju se namreč pridružuje množicam„zaposlenih revežev“, ki predstavljajo 8 odstotkov zaposlenih v Evropski uniji.
Greece (13%) and Poland (14%) have the highest proportion of working poor.
Največji delež zaposlenih revežev imata Grčija (13 odstotkov) in Poljska (14 odstotkov), medtem ko na drugem koncu lestvice, na Nizozemskem, Finskem in Danskem, ta delež ni večji od 4 odstotkov.
At the other end of the scale, the figure is no more than 4% in the Netherlands, Finland and Denmark.
nacionalne politike držav članic;• z vzajemnim učenjem, s katerim lokalnim ali nacionalnim upravam in združenjem omogoča, da si izmenjujejo izkušnje in se učijo drug od drugega;• s finančno podporo, s katero prispeva k integraciji ljudi v težavah in spodbuja pobude pri vzajemnem učenju.
But the picture varies greatly from one Member State to another.
Vendar pa se razmere med posameznimi državami članicami močno razlikujejo.
In the Czech Republic and the Netherlands, 10% of the population are living beneath the poverty threshold, while the corresponding figure for Greece is 21%, and for Latvia it’s 23%.
Na Češkem in Nizozemskem pod pragom revščine živi 10 odstotkov prebivalstva, medtem ko je ta delež v Grčiji 21-odstoten, v Latviji pa 23-odstoten.
In five Member States, between 20% and 40% of the population can’t afford to eat a balanced meal at least every other day.
V petih državah članicah si med 20 in 40 odstotkov prebivalstva ne more privoščiti uravnoteženega obroka hrane vsaj vsak drugi dan.
Fighting poverty is also an economic priority.
Boj proti revščini je tudi gospodarska prednostna naloga.
A dynamic economy and a socially just economy are perfectly compatible.
Dinamično in socialno pravično gospodarstvo sta popolnoma združljivi med seboj.
After all, we must have economic growth if we’re going to fund social assistance.
Navsezadnje moramo imeti gospodarsko rast, če želimo financirati socialno varstvo.
But at the same time, providing jobs for those who have so far been excluded, and reintegrating them into society, will help to boost the European Union’s economic development.
Obenem pa bosta zagotavljanje delovnih mest tistim, ki so bili do zdaj izključeni, in njihovo ponovno vključevanje v družbo prispevali k pospešitvi gospodarskega razvoja Evropske unije.
But poverty can’t be countered through social policy alone.That’s why the European Union makes sure that social objectives are taken into account across the whole range of public policies that can have an impact on poverty and exclusion – such as employment and housing policies.
Ženske (17 odstotkov), zlasti samske (25 odstotkov), so tveganju revščine izpostavljene bolj kot moški (15 odstotkov).
And for poor people too, the standard of living varies widely across the European Union.
Tudi pri revnih ljudeh se življenjski standard med državami EU precej razlikuje.
In the richer countries, it’s 3.5 times higher than in the poorer ones.
V bogatejših državah je 3,5-krat višji kot v revnejših.
Europe must rise to this challenge and Member States must step up their efforts.
Vendar pa se proti revščini ni mogoče bojevati samo s socialno politiko.
It is the Member States that decide the measures to be taken on this, but the European Union also has a key role to play in guiding, encouraging and supporting their efforts.
Zato Evropska unija skrbi, da se socialni cilji upoštevajo v različnih javnih politikah, ki lahko vplivajo na revščino in izključenost, kot sta zaposlovalna in stanovanjska politika.
And jobless people are particularly vulnerable.
Nizke plače, nizke kvalifikacije, negotova zaposlitev in neprostovoljno delo s krajšim delovnim časom so temeljni vzroki za revščino zaposlenih.
41% of them live below the poverty threshold.
Pomemben dejavnik je tudi zaposlitveni status posameznikovega partnerja.
Social benefits (such as family allowances, unemployment benefit and housing subsidies) do reduce the risk of poverty, but a household that depends on benefits alone will rarely achieve anything like a decent standard of living.
V gospodinjstvih z otroki na primer samo en/ena hranilec/-lka družine pogosto ne zadostuje več, da družina ne bi zabredla v revščino.
Low pay, low qualifications, precarious employment and involuntary part-time working are the underlying causes of working poverty.
Marca 2000 so se evropski voditelji držav in vlad zavezali, dabodo „odločilno vplivali na izkoreninjenje revščine“ do leta 2010.
The employment status of a person’s partner is another important factor.
Evropa se mora spopasti s tem izzivom, države članice pa morajo okrepiti svoja prizadevanja.
In households with children, for instance, just one breadwinner is often no longer enough to keep a family out of poverty.
Ukrepe, kisesprejmejo v zvezi s tem, sicer določijo države članice, vendar pa ima Evropska unija ključno vlogo pri usmerjanju, spodbujanju in podpiranju njihovih prizadevanj.
The European Social Fund The European Social Fund is the main financial instrument of European social policy.
Še zlasti so ranljivi brezposelni, saj jih pod pragom revščine živi 41 odstotkov.
Of the 76 billion euro in the budget for 2007-2013, 20% are devoted to social inclusion, mainly helping disadvantaged people to find lasting employment.
Socialni prejemki (kot so družinski dodatki, nadomestilo za brezposelnost in stanovanjske subvencije) sicer zmanjšajo tveganje revščine, vendar pa bo gospodinjstvo, ki je odvisno samo od prejemkov, redkokdaj doseglo kolikor toliko dostojen življenjski standard.
2010 – European Year for Combating Poverty and Social Exclusion If the fight against poverty is to reach the decisive stage, everyone at all levels must be involved in and committed toaction.
2010 – Evropsko leto boja proti revščini in socialni izključenosti Če naj boj proti revščini doseže odločilno fazo, morajo pri ukrepih sodelovati in se zanje zavzemati vsi na vseh ravneh.
That’s why the EU decided to make 2010 the European Year for Combating Poverty and Social Exclusion. Many events will be held across Europe calling for the recognition of everyone’s basic right to live in dignity and be able to take an active part in society.
Zato je EU leto 2010 razglasila za evropsko leto boja proti revščini in socialni izključenosti, v okviru katerega bodo po Evropi potekali številni dogodki, ki bodo pozivali k priznavanju osnovne pravice vsakega človeka do dostojnega življenja indejavnega sodelovanja v družbi.
It’s also not asking friends round to dinner, not going to the cinema and not giving your children a book or a box of paints.
Evropski socialni sklad Evropski socialni sklad je glavni finančni instrument evropske socialne politike.
Being poor is feeling different and out of place in the society around you. So poverty isn’t just economic, it’s also social.
Od 76 milijard evrov, kolikor znaša njegov proračun za obdobje 2007-2013, jih je 20 odstotkov namenjenih socialnemu vključevanju, predvsem zagotavljanju pomoči prikrajšanim osebam pri iskanju trajne zaposlitve.
Decent work for all The EU’s action doesn’t stop at its borders.
Dostojno delo za vse Ukrepi EU se ne ustavijo na njenih mejah.
In its relations with third countries and in cooperation with the United Nations, it is seeking to strengthen the social dimension ofglobalisation.
EU si v odnosih stretjimi državami in v sodelovanju z Združenimi narodi prizadeva okrepiti socialno razsežnost globalizacije.
This is about ‘giving all men and women real opportunities to access decent, productive work in conditions of freedom, equity, safety and human dignity’.
Gre za to, da se„vsem moškim in ženskam omogočijo resnične možnosti dostopa do dostojnega in produktivnega dela v pogojih svobode, pravičnosti, varnosti in človeškega dostojanstva“.
Measuring poverty The European Union has adopted a relative definition of poverty.
Merjenje revščine Evropska unija je sprejela relativno opredelitev revščine, kar pomeni, da je povezana z življenjskim standardom v posame-znidržavi.
That means it’s linked to the standard of living in each country.
Revščina izključuje Biti reven ne pomeni samo, da imate premalo denarja.
In money terms, the poverty threshold is set at 60% of average national income.
Pomeni tudi, da prijateljev ne vabite na večerje, ne hodite vkino in svojim otrokom ne kupujete knjig ali barvic.
So in Poland, the monthly income of people at risk of poverty is less than 200 euro.
Biti reven pomeni, da se v družbi, ki vas obdaja, počutite drugačni in odrinjeni.
But in the United Kingdom and Finland, it’s 900 euro.This measure of poverty is now backed up by an assessment of‘poverty of living conditions’, which helps to better reflect the differences in living standards in the EU countries.
Zato revščina ni samo gospodarsko, temveč tudi socialno vprašanje.
Interested in the publications of the Directorate-General for Employment, Social Affairs and Equal Opportunities?
Se zanimate za publikacije Generalnega direktorataza zaposlovanje, socialne zadeve in enake možnosti?
Building a fairer society
Boj proti revščini in socialni izključenosti
European strategy to combat poverty and social exclusion
Evropska strategija boja proti revščini in socialni izključenosti
If so, download them or take out a free online subscription athttp://ec.europa.eu/social/publications
Če se, jih lahko prenesete ali se nanje brezplačno naročite prek spleta na naslovuhttp://ec.europa.eu/social/publications
A priority for the European Union
Prednostna naloga za Evropsko unijo
Better integration of migrants
Boljše vključevanje priseljencev
There’s no one-size-fits-all European solution to poverty and social exclusion.
ESmail je elektronsko glasilo Generalnega direktorata zazaposlovanje, socialne zadeve in enake možnosti.
But there is a need to act jointly and swap expertise.
Za revščino in socialno izključenost ni univerzalne evropske rešitve.
That’s the main idea underlying the European strategy to combat poverty.
Vendar pa obstaja potreba po skupnem delovanju ter izmenjavi strokovnega znanja in izkušenj.
ESmail is the electronic newsletter from the Directorate-General for Employment, Social Affairs and Equal Opportunities.
To je glavna ideja, na kateri sloni evropska strategija boja proti revščini.
Child poverty – breaking the vicious circle
Revščina otrok – reševanje iz začaranega kroga
Subscribe online at http://ec.europa.eu/employment_social/ emplweb/news/esmail_en.cfm
Nanj se lahko naročite na naslovu http://ec.europa.eu/employment_social/ emplweb/news/esmail_en.cfm
Migrants are more at risk of marginalisation and social inclusion than citizens of the European Union.
Dejansko so določili cilje, ki naj bi jih dosegli zlasti z vzajemnim učenjem. Njihovo delovanje vsako leto oceni Evropska komisija.
Joblessness, health and education are all fields in which inequalities between migrants and nationals persist.
Brezposelnost, zdravstvo in izobraževanje so področja, kjer prevladujejo neenakosti med priseljenci in državljani.
Employment is a particularly clear case in point.
Značilen primer za to je nedvomno zaposlovanje.
Work is one of the best ways of keeping out of poverty.
Delo je eden najboljših načinov, da se izognemo revščini.
Yet in many countries, such as Germany, France, the United Kingdom, Belgium, Sweden and Denmark, the employment rate among migrants is between 6% and 16% lower than for nationals.
Vendar pa je v mnogih državah, na primer v Nemčiji, Franciji, Združenem kraljestvu, Belgiji, Švedski in Danski, stopnja zaposlenosti med priseljenci od 6 do 16 odstotkov nižja kot pri državljanih.
The strategy took shape in March 2000.
V smeri aktivnega vključevanja
19% of children in the European Union live in poverty and deprivation.
V Evropski uniji živi v revščini in pomanjkanju 19 odstotkov otrok.
These children are less likely to succeed at school, to be healthy and to find a job later on.They risk being caught up in a vicious circle, which ultimately carries the problem over from one generation to the next.
Ti otroci imajo manj možnosti, da bodo uspešni v šoli, da bodo zdravi in da si bodo pozneje našli zaposlitev.Tvegajo, da se bodo ujeli v začarani krog, ki pomeni prenašanje problema iz generacije v generacijo.
That’s why the EU and its Member States have made the fight against child poverty a key priority.
Zato so EU in njene države članice boj proti revščini otrok določile kot ključno prednostno nalogo.
Recent studies of migrants’ social situation show that policies aimed at improving their integration into society must go beyond mere reception policies.
Zadnje raziskave socialnega položaja priseljencev kažejo, da se morajo politike, usmerjene v izboljšanje vključevanja priseljencev v družbo, osredotočiti na več kot samo sprejem priseljencev.
A broad definition of integration should make it possible to tackle inequality on all fronts – housing, social protection, education, training and discrimination.
Široka opredelitev vključevanja bi morala omogočiti, da se z neenakostjo spopadamo na vseh področjih – na področju stanovanj, socialne zaščite, izobraževanja, usposabljanja in diskriminacije.
As people in situations of poverty and exclusion generally face a whole series of difficulties (including joblessness, a lack of qualifications, health problems and housing issues), the European Union has, since 2006, focussed on the pursuit of an overall strategy called‘social inclusion’.
Ker se ljudje, ki živijo v razmerah revščine in socialne izključenosti, na splošno srečujejo s celo vrsto težav (vključno z brezposelnostjo, pomanjkanjem kvalifikacij, zdravstvenimi in stanovanjskimi težavami), je Evropska unija od leta 2006 osredotočena na izvajanje celovite strategije, imenovane„socialno vključevanje“.
This is all about strengthening the links between income support, labour insertion and access to social services of general interest.
Pri tej strategiji gre za krepitev povezav med dohodkovno podporo, vključevanjem na trg dela in dostopom do socialnih storitev v splošnem interesu.
Although most of the Member States have many support mechanisms, these do not always manage to reach those in need and bring them out of poverty.
• Evropska unija od držav članic zahteva, da pripravijo programe boja proti revščini, in jih tako spodbuja, da tej problematiki dajo večji pomen. • Z ocenjevanjem rezultatov in napredka politik jih spodbuja, da prilagodijo in okrepijo svoje ukrepe.• Državam članicam omogoča, da se učijo druga od druge, s čimer jih spodbuja, da poiščejo boljše rešitve za doseganje družbenega napredka.
• By asking the Member States to draw up programmes to combat poverty, the European Union stimulates them to give greater importance to this issue. • By assessing the results and progress of the policies, it encourages the Member States to adjust and strengthen their measures.• By enabling the Member States to learn from each other, it prompts them to seek better solutions for achieving social progress.
Večina držav članic ima sicer številne mehanizme podpore, ki pa ne uspejo vedno doseči ljudi v stiski in jih rešiti iz revščine.
Since 2006, Member States have made the integration of migrants one of the priorities of their national strategies to combat poverty and exclusion.
Nedavne raziskave na evropski ravni so prinesle poglobljeno analizo problematike, ki naj bi pripomogla k uspešnejšemu preprečevanju in odpravljanju revščine otrok.
They are making more effort to coordinate their integration policies with anti-discrimination measures.
Pri tem se kot precej očitno kaže to, da je najučinkovitejši pristop pri spopadanju z revščino otrok tisti, ki združuje ukrepe za ponovno vključevanje staršev z minimalnim dohodkom v zaposlitev in boljši dostop do ključnih storitev (kot so otroško varstvo, izobraževanje, stanovanjske storitve in zdravstveno varstvo).
The European Social Fund has also earmarked a specific budget of more than a billion euro to increase migrants’participation in the labour market.
Poleg tega najboljše rezultate dosegajo države, ki univerzalne socialne storitve za vse družine združujejo s ciljno usmerjenimi ukrepi za najranljivejše.
Recent European-level studies have produced in-depth analysis of the problem, and this should help to prevent and combat it more successfully.
Države članice od leta 2006 obravnavajo vključevanje priseljencev kot eno od prednostnih nalog svojih nacionalnih strategij boja proti revščini in izključenosti.
What emerges quite clearly is that the most effective policies for tackling child poverty are those that combine back-to-work measures for the parents with minimum income mechanisms for families and better access to key services (such as childcare, education, housing and healthcare).
Pri tem si močneje prizadevajo, da bi svoje politike vključevanja uskladile s protidiskriminacijskimi ukrepi.
Also, the countries that achieve the best results are those which combine universal benefits for all families with targeted measures for the most vulnerable.
Poleg tega je Evropski socialni sklad posebna finančna sredstva v višini več kot milijarde evrov namenil povečanju udeležbe priseljencev na trgu dela.
Today, 22 EU States have set themselves precise objectives and most of the governments have provided for strengthened action to tackle the various facets of child poverty.
Danes si je 22 držav EU postavilo natančne cilje, večina vlad pa je okrepila svoja prizadevanja v boju proti različnim vidikom revščine otrok.
Pictures: Michel Loriaux© European Communities, 2009Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.
Komisija in Svet skupaj ocenita doseženi napredek, določita ključne prednostne naloge ter opredelita dobre prakse in inovativne pristope, ki bi se lahko uporabili kot zgledi za druge države.
National social inclusion strategies Every year, the Member States report back on their social inclusion strategies.
Slike: Michel Loriaux© Evropske skupnosti, 2009Reprodukcija je dovoljena z navedbo vira.
To give fresh impetus to this strategy, in October 2008 the Commission proposed that the Member States adopt common objectives aimed at strengthening the coordination of their policies for those furthest from the labour market.
Da bi Komisija tej strategiji dala svež zagon, je oktobra 2008 predlagala, da države članice sprejmejo skupne cilje, usmerjene v krepitev usklajevanja politik, ki so namenjene ljudem, najbolj oddaljenim od trga dela.
Concretely, this means that States must define policies to get the maximum possible number of people back into employment, while ensuring that those who do not manage to get a job have sufficient resources for a decent life.
Konkretno to pomeni, da morajo države določiti usmeritve, s katerimi bi ponovno vključitev na trg dela omogočile čim večjemu številu ljudi, obenem pa zagotovile, da imajo tisti, ki ne morejo najti dela, dovolj sredstev za dostojno življenje.
It’s all a matter of finding the right incentives and the right mix.
Pri vsem tem gre za to, da se poiščejo prave spodbude in prave kombinacije.
12 Bruno De Almeida Aveiro, 18, beneted from a three-year education and training project to secure work as a municipal gardener in Luxembourg.
Niti Evropska komisija niti osebe, ki delujejo v njenem imenu, niso odgovorne za uporabo podatkov iz te publikacije.
16 Bruno Texeira, 29, used contacts from a placement in Indonesia to set up a trade consultancy in Porto, Portugal.
Za uporabo ali reprodukcijo fotografij, za katere Evropski skupnosti nimata avtorskih pravic, je treba zadovoljen je zaprositi neposredno imetnika ali imetnike avtorskih pravic.
14 Sheena Matthews, 27, from Dublin, Ireland, took a sports coaching course and now helps train new instructors.
Europe Direct je služba za pomoč pri iskanju odgovorov na vprašanja v zvezi z Evropsko unijo
20 Yann Lelievre, 27, got support to design a business plan before opening his sports shop in Clermont-Ferrand, France.
(*) Nekateri operaterji mobilne telefonije ne dovoljujejo vzpostavitve zveze s številkami 00 800 ali pa te klice zaračunavajo.
18 Radmila Petroušková, 26, opened a health-food café in České Budějovice in the Czech Republic, after joining a young entrepreneurs’project. project.
Veliko dodatnih informacij o Evropski uniji je na voljo na internetu.