natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For more information, see Box 3 in the August 2004 issue of the ECB’s Monthly Bulletin.
Več informaclj je na voljo v okviru 3, Monthly Bulletin ECB, avgust 2004.
growth of retail sales in the euro area.
Graf 18 Zadolženost in breme servisiranja dolga gospodinjstev
The interest payment burden increased further to stand at 3.2% in the third quarter of 2007, up from 2.8% at the end of 2006 and well above the levels observed in 2004 and 2005, but also below the previous peak observed in 2001.
(kot odstotek bruto razpoložljivega dohodka gospodinjstev) posojila s spremenljivo obrestno mero in fiksno začetno obrestno mero do enega leta ali nad deset let so se povišale bolj kot za posojila z vmesnimi dospelostmi.
Despite this, and reflecting an increase in the funding gap, the growth rate of the external financing of non- fi financial corporations remained very high, fuelled
zadolženost gospodinjstev (lestvica na levi strani)breme plačila obresti (lestvica na desni strani)
As a result, the leverage of the non-financial corporate sector is expected to have increased further in 2007.
Podobno, čeprav na nižji ravni, se je decembra 2007
The real cost of the external financing of non-financial corporations is calculated by weighting the different sources of external financing on the basis of their amounts outstanding (corrected for valuation effects).
Zaradi povečevanja zadolženosti, skupaj z višjimi posojilnimi obrestnimi merami za gospodinjstva, se je leta 2007 povečalo breme servisiranja dolga (merjeno kot odstotek plačila obresti in odplačila glavnice v razpoložljivem dohodku).
For a detailed description of this measure, see the box entitled “A measure of the real cost of the external financing of euro area non-financial corporations” in the March 2005 issue of the ECB’s Monthly Bulletin.
Kljub temu je stopnja zadolženosti gospodinjstev v euroobmočju v primerjavi z ZDA in Združenim kraljestvom še vedno razmeroma nizka. Nadaljevanje rasti zadolženosti gospodinjstev je povečalo njihovo izpostavljenost spremembam v obrestnih merah, dohodku in cenah finančnega premoženja.
Chart 19 Real cost of the external financing of euro area nonfinancial corporations
Graf 19 Realni stroški zunanjega financiranja nefinančnih družb v euroobmočju
(percentages per annum) overall cost of financingreal longterm MFI lending ratesreal cost of quoted equityreal shortterm MFI lending ratesreal cost of marketbased debt pattern of a lagged pass-through observed in previous cycles.
(odstotki na leto) skupni stroški financiranja realne dolgoro čne posojilne obrestne mere M
Longterm MFI lending rates also increased in the same period – by between 60 and 85 basis points.
I realni stroški lastniškega kapitala, ki kotira na borzi realne kratkoročne posojilne obrestne mere M
In the same period five-year government bond yields increased by 30 basis points.
I mere za posojila s spremenljivo obrestno mero in fiksno začetno obrestno mero do enega leta so se za mala oziroma velika posojila v istem obdobju zvišale za okrog 90 do 100 bazičnih točk.
As a result, the spreads between longterm bank lending rates and comparable market rates widened significantly, especially in the second half of the year.
I imeli dvigi obrestnih mer denar- nega trga v letu 2006, tako da se je na splošno nadaljeval trend odloženega prenosa, značilnega že za pretekle cikle.
The widening of the spreads reflected the increase in banks’ funding costs.
V istem obdobju so se zvišale tudi dolgoročne posojilne obrestne mere M
However, the calculation of the cost of equity relies on certain assumptions concerning firms’ expected future cash flows and the results should therefore be interpreted with some caution.
Tako so se razponi med dolgoročnimi posojilnimi obrestnimi merami bank in primerljivimi tržnimi obrestnimi merami občutno povečali, zlasti v čanje razponov je bilo drugi polovici leta.
FURTHER RISE IN NON-FINANCIAL CORPORATIONS’ DEMAND FOR EXTERNAL FINANCINGNon-fi financial corporations’ demand for external financing remained robust in the course of
Povečanje razponov je bilo verjetno posledica ocene vlagateljev po svetu, da se je kreditno in likvidnostno tveganje povečalo, ter tudi posledica večje volatilnosti fi nančnih trgov po daljšem obdobju zelo
See the box entitled “The recent repricing of credit risk” in the October 2007 issue of the ECB’s Monthly Bulletin.
V zadnjem četrtletju leta 2007 so pretresi na kreditnih trgih prispevali k zvišanju stroškov zunanjega fi nanciranja družb, saj so posojilodajalci in drugi vlagatelji prevrednotili svojo oceno kreditnega tveganja, tako da so postali pogoji tržnega fi nanciranja bolj zaostreno kot v preteklosti.
The rise in shortterm money market interest rates – which totalled 120 basis points between the end of 2006 and the end of 2007 in the case of the three-month EURIBOR – was followed by smaller increases in shortterm MFI lending rates to corporate borrowers.
Tekom leta 2007 so se postopno povečali tudi realni stroški fi nanciranja nefinančnih družb prek lastniškega kapitala, ki kotira na borzi, kljub zvišanju tečajev na delniških trgih v prvi polovici leta (merjeno na primer s širšim indeksom euro- mere posojil M
These increases probably also reflected the effects that previous increases in money market rates in 2006 had on MFI shortterm lending rates, thereby broadly following the
R od konca leta 2006
2007, continuing the upward trend observed as of late 2004.
V drugi polovici leta 2007 je znižanje tečajev na delniških trgih prispevalo k zvišanju stroškov izdajanja delnic.
In the fourth quarter the real annual growth rate of the external financing of non-financial corporations stood at 5%, up from an average of 4% in 2006.
Izračun stroškov lastniškega kapitala temelji na nekaterih predpostavkah o pričakovanem prihodnjem denarnem toku podjetij, zato je treba rezultate obravnavati previdno.
This development was driven mainly by an increase in the contribution of loans granted by MFIs, with a more limited rise in the contribution of debt securities and quoted shares (see Chart 21).
upoštevati dejstvo, da se je v zadnjem četrtletju leta 2007 močno povečalo število popravkov navzdol glede pričakovanega dobička javnih družb v euroobmočju, čeprav so ta pričakovanja v euroobmočju vse leto ostajala visoka.
2007, continuing the trend observed since the beginning of 2004.
I ne fi na n č - nim družbam, ki se je začelo na začetku leta 2004, se je leta 2007 v glavnem nadaljevalo.
Second, non-financial corporate loan growth could also
Po dejanskih podatkih ni bilo ob nastopu nedavnih pretresov na kreditnih trgih nobenih znamenj, da bi rast poso-
Demand for external financing remained very strong in spite of the robust generation of internal funds.
V četrtem četrtletju je realna letna stopnja rasti zunanjega fi nanciranja nefinančnih družb znašala 5% in se je v primerjavi s povprečno rastjo v letu 2006 povečala (4%).
In particular, profits remained at sound levels throughout 2007 according to evidence from aggregated firm-level data taken from the financial statements of listed firms (see Chart 20).4 However, it must also be borne in mind that, while earnings expectations in the euro area remained high throughout the year, the last quarter of 2007 saw a significant increase in the number of downward revisions to the earnings expectations of listed euro area firms. firms.
To je bilo predvsem posledica večjega prispevka posojil MFI, saj je bil prispevek dolžniških vrednostnih papirjev in delnic, ki kotirajo na borzi, manjši (glej graf 20).
Euro area firms’ recent strong earnings performance seems also to be broadly based across the countries of the euro area.
Kaže tudi, da so bila podjetja pri ustvarjanju velikih dobičkov enako uspešna v vseh državah euroobmočja. Glej tudi okvir z naslovom „Volatility and cross-country dispersion of corporate earnings in the euro area”, Monthly Bulletin ECB, oktober 2007.
Chart 20 Profit ratios of listed euro area nonfinancial corporations
Graf 20 Kazalniki dobičkonosnosti javnih nefinančnih družb v euroobmočju
Chart 21 Breakdown of the real annual growth rate of the external financing ofnon-financial corporations 1)
Graf 21 Razčlenitev realne letne stopnje rasti zunanjega financiranja nefinančnih družb1)
(quarterly data; percentages)
(četrtletni podatki; odstotki)
(annual percentage changes) ratio of net income to sales (left-hand scale)ratio of operating income to sales (left-hand scale)ratio of operating expenses to sales (right-hand scale) quoted sharesdebt securities MFI loans
I razmerje med čistim dobičkom in prihodkiod prodaje (lestvica na levi strani)razmerje med poslovnimi prihodki in prihodkiod prodaje (lestvica na levi strani)razmerje med poslovnimi odhodki in prihodkiod prodaje (lestvica na desni strani)
Source: ECB.1) The real annual growth rate is defined as the difference between the actual annual growth rate and the growth rate of the GDP deflator. ator.
Vir: ECB.1) Realna letna stopnja rasti je opredeljena kot razlika med dejansko letno stopnjo rasti in stopnjo rasti deflatorja BDP.
Sources: Thomson Financial Datastream and ECB calculations.Notes: The calculation is based on aggregated quarterly financial statements of listed non-financial corporations in the euro area.
Vira: Thomson Financial Datastream in izračuni ECB.Opombe: Izračun temelji na agregiranih četrtletnih računovodskih izkazih nefinančnih družb v euroobmočju z uvrščenimi kotacijami.
Outliers have been removed from the sample.
Osamelci so bili odstranjeni iz vzorca.
By contrast with operating income, which is defined as sales minus operating expenses, net income refers to operating and non-operating income after taxation and deduction of extraordinary items.
V primerjavi z dobičkom iz poslovanja, ki je opredeljen kot prihodki od prodaje, zmanjšani za odhodke iz poslovanja, se čisti dobiček nanaša na prihodke iz poslovanja in prihodke iz fi nančnih transakcij ali naložb po obdavčitvi, amortizaciji in izrednih postavkah.
Page 54
Nadaljeva-
Chart 22 Nonfinancial corporations’ financing gap and its main components
Graf 22 Finančna vrzel nefinančnih družb in glavne komponente nje močne rasti posojil M
(percentages of GDP; four-quarter moving averages) financing gap (left-hand scale) nonfinancial investment 1) (right-hand scale) corporate savings 2) (right-hand scale) have been supported by some shifts away from marketbased debt financing in the light of the more difficult conditions seen in the corporate debt markets in the latter part of 2007.
(v odstotkih BDP; drse ča sredina štirih četrtletij) mogoče deloma pojasniti z dvema dejavnikoma. Po ocenah bank, kakor kažejo zadnje ankete o bančnih posojilih, je bilo vztrajno povečevanje povpraševanja po posojilih posledica potreb po finančna vrzel (lestvica na levi strani) nefinančne naložbe 1)(lestvica na desni strani) varčevanje podjetij 2)(lestvica na desni strani) fi financiranju, ki je povezano z realno gospodar- sko aktivnostjo – zlasti za zaloge, obratni kapital in naložbe v osnovna sredstva.
By contrast, other factors of a more financial nature, such as reduced financing needs for M & As or the increases seen in lending rates, probably contributed to the dampening of loan demand.
Rast posojil nefinančnim družbam je utegnil spodbujati tudi umik od tržnega dolžniškega fi nanciranja zaradi
In this respect, the less favourable financing conditions experienced by the banks themselves may also have contributed to the lower loan demand, with banks passing on their more stringent financing conditions when granting credit to corporate borrowers.
15 131 197 5 31 težjih pogojev na trgu podjetniških dolžniških instrumentov proti koncu leta 2007. Nasprotno fi finančne narave pa so drugi dejavniki, ki so bolj (na primer manjše potrebe po fi financiranju zdru-
Source: ECB.1) Includes inventories and accumulation of non-financial assets.2) Includes net capital transfers.
Vir: ECB.1) Vključujejo zaloge in akumulacijo nefinančnih sredstev. 2) Vključujejo neto kapitalske transferje.
The overall increase in the external financing of non-financial corporations can be linked to the increase in the financing gap or net borrowing – calculated as the difference between corporate savings and non-financial investment (see Chart 22).
žitev in prevzemov ali rast posojilnih obrestnih mer), verjetno prispevali k zmanjšanju povpraševanja po posojilih.
The wider financing gap experienced by non-financial corporations in the euro area in 2006 and the first three quarters of 2007 resulted from the increase in real investment and the decline in corporate savings.
Pri tem bi k manjšemu povpraševanju lahko prispevali tudi bolj zaostreni pogoji fi nanciranja za same banke, saj so banke pri odobravanju posojil strožje pogoje fi na n c i ra- nja prenesle na podjetja, ki so posojila najemala.
In an environment of strong operating profits, declines in corporate savings mainly reflected increases in interest rate payments, but also the fact that corporations distributed a larger share of their profits during that period.
z veliko razpoložljivostjo notranjih virov. Hkrati se je bruto izdajanje leta 2007 nekoliko povečalo, kar so spodbudila gibanja na področju prve in sekundarne javne prodaje.
Marketbased financing – through both debt and equity – also increased in line with the growth of bank-based corporate financing, although to a far lesser extent.
V skladu z rastjo bančnega fi nanciranja podjetij se je povečalo tudi tržno fi financiranje – v obliki dolžniških vrednostnih papirjev in lastniškega kapitala –, čeprav precej manj.
The annual growth rate of debt securities issued by non-financial corporations rose from around 4.5% at the beginning of the year to 10.1% in July 2007, which was a significant increase, particularly when compared with the relatively modest growth of previous years.
Večja finančna vrzel, ki so jo nefinančne družbe v euroobmočju imele leta 2006 in v prvih treh četrtletjih leta 2007, je bila posledica povečanja realnih naložb in znižanja varčevanja podjetij.
More recently the annual growth rate of debt securities issued by non-financial corporations has declined somewhat.
V razmerah visokih dobičkov iz poslovanja je bilo znižanje varčevanja podjetij v glavnem posledica višjih plačil obresti in tudi dejstva, da so družbe v tem obdobju razdelile večji del dobička.
Looking at shortterm developments in seasonally adjusted data, the decline in the net issuance activity of non-financial corporations became far more marked as of August 2007.
leta zvišala na 10,1% julija 2007, kar je bila občutna okrepitev, zlasti v primerjavi z razmeroma skromno rastjo v preteklih letih.
This may have been related to the rise in corporate bond spreads following problems in the credit markets, as well as to reduced M & A activity.
Letna rast dolžniških vrednostnih papirjev, ki so jih izdale nefinančne družbe, se je v zadnjem obdobju nekoliko zmanjšala.
The annual growth rate of quoted shares issued by non-financial corporations tended to increase somewhat in 2007, but it remained subdued.
Če pogledamo kratkoročna gibanja desezoniranih podatkov, se je neto izdajanje nefinančnih družb najizraziteje zmanjšalo od avgusta 2007 naprej.
The overall modest contribution made by the net issuance of quoted shares to the net financing of the euro area corporate sector was probably related both to the fact that the real cost of equity is significantly higher than the real cost of debt financing and to the ample availability of internal funds.
To bi bilo lahko povezano s povečanjem razponov donosnosti podjetniških obveznic po težavah na kreditnih trgih in z manjšim obsegom združitev in prevzemov.
At the same time, gross issuance rose somewhat in 2007, supported by developments in both initial and secondarypublic offerings.
Letna stopnja rasti delnic, ki kotirajo na borzi in so jih izdale nefinančne družbe, se je leta 2007 nekoliko povečala, vendar je ostala umirjena.
RISING CORPORATE DEBTAs regards developments in the balance sheet position of non-financial corporations in the euro area, the strong rise in debt financing led to further increases in debt ratios, continuing the trend observed since the beginning of 2005 (see Chart 23).
POVEČEVANJE PODJETNIŠKE ZADOLŽENOSTIKar zadeva bilančni položaj nefinančnih družb v euroobmočju, se je zaradi precejšnjega povečanja dolžniškega fi nanciranja nadaljevalo zviševanje stopnje zadolženosti, ki se je začelo na začetku leta 2005 (glej graf 23).
In this respect, the estimated ratios of debt to GDP and debt to gross operating surpluses rose to around 78% and 386% respectively in the last quarter of 2007.
Ocenjeno razmerje med dolgom in BDP ter razmerje med dolgom in bruto poslovnim presežkom se je v zadnjem četrtletju leta 2007 tako povečalo na približno 78% oziroma 386%.
After a period of consolidation between 2002 and 2004, which had followed a sharp increase in debt in the second half of the 1990s, the debt ratios
Po obdobju usta- občutno višji kot pri dolžniškem fi financiranju, in
Chart 23 Debt ratios of nonfinancial corporations interest rate increases, caused the net interest burden of non-financial corporations to rise significantly in the course of 2007.
(odstotki) razmerje med zadolženostjo in bruto poslovnim presežkom (lestvica na levi strani)razmerje med zadolženostjo in BDP
(percentages) ratio of debt to gross operating surplus (left-hand scale)ratio of debt to GDP (right-hand scale)
(lestvica na desni strani) gom in finančnimi sredstvi nefinančnih družb ostalo v prvih treh četrtletjih leta 2007 stabilno, potem ko se je od prvega četrtletja leta 2003 zniževalo.
Sources: ECB, Eurostat and ECB calculations.Notes: Debt is reported on the basis of the quarterly European sector accounts.
Viri: ECB, Eurostat in izračuni ECB.Opombe: Podatki o zadolženosti temeljijo na četrtletnih evropskih sektorskih računih.
It includes loans, debt securities issued and pension fund reserves.
Vključujejo posojila, izdane dolžniške vrednostne papirje in rezervacije pokojninskih skladov.
Data include information up to the fourth quarter of 2007.
Vključeni so podatki do četrtega četrtletja leta 2007.
HICP inflation developments in 2007 were largely determined by strong energy and food price increases (see Chart 24).
Leta 2007 je skupna inflacija, merjena z indeksom HICP, v povprečju znašala 2,1%, kar je za 0,1 odstotne točke manj kot v preteklih dveh letih (glej tabelo 1).
The effects of the rise in oil prices in early 2007 on the energy price component of the HICP were reduced by favourable base effects until July 2007; thereafter, a combination of surging oil prices and adverse base effects led to a substantial contribution from this component to overall HICP inflation.
Povprečje v letu 2007 je rezultat dveh različnih dinamik gibanja indeksa HICP med letom: medletne stopnje infl acije so ostajale pod 2% in v glavnem stabilne do konca poletja, nato pa so se hitro zvišale. Septembra 2007 se je inflacija cen življenjskih potrebščin prvič po avgustu 2006 zvišala nekoliko nad 2%.
Annual rates of of non-financial corporations have risen continuously over the last three years.
Potem se je močno povečala ter novembra in decembra 2007 dosegla najvišjo vrednost na ravni 3,1%.
By contrast with their debt-to-income ratios, the ratio of non-financial corporations’ debt to financial assets remained stable in the first three quarters of 2007, after having been on a declining trend since the first quarter of 2003.
litve v letih od 2002 do 2004, ki je sledilo skokovitemu zvišanju zadolženosti v drugi polovici devetdesetih let prejšnjega stoletja, so se stopnje zadolženosti nefinančnih družb v zadnjih treh letih ves čas povečevale.
The recent increases in debt, coupled with
Za razliko od razmerja med dolgom in prihodki je razmerje med dol-
(annual percentage changes, unless otherwise indicated)
(medletne spremembe v odstotkih, razen če ni navedeno druga če)
HICP and its components
HICP in njegove komponente
Energy Unprocessed food Processed food Non-energy industrial goods Services
Drugi kazalci cen in stroškov Cene industrijskih proizvodov pri
Other price and cost indicators
proizvajalcih2)
Industrial producer prices 2)Oil prices (EUR per barrel)3) 3)
Cene nafte (EUR za sod če k
change in unprocessed food prices remained elevated for most of 2007, and processed food prices accelerated from the end of the summer onwards, contributing substantially to the higher inflation in the last few months of the year.
Stroški dela so do tretjega četrtletja leta 2007 ostali umirjeni, vendar so se zaradi znižanja rasti produktivnosti dela nekoliko zvišali stroški dela na enoto proizvoda.
In mid-January 2007 the strong downward trend in oil prices on international markets that had started in August 2006 came to a halt, and prices began rising again.
ICP v letu ševali ugodni bazni učinki, pozneje pa je ta komponenta zaradi kombinacije rastočih cen nafte in neugodnih baznih učinkov občutno prispevala k skupni inflaciji po HICP.
In December 2007 oil prices in euro were about 32% higher than a year earlier.5
Medletne stopnje rasti cen nepredelane hrane so večino leta 2007 ostale visoke, cene predelane hrane pa so se začele pospešeno dvigati ob koncu poletja in so občutno prispevale k višji inflaciji v zadnjih nekaj mesecih leta.
The annual average price in euro of a barrel of Brent crude oil remained practically unchanged in 2007, whereas oil prices in 2006 were on average 19% higher than those in 2005.
Poleg tega je na infl acijo po HICP leta 2007 občutno vplivalo zvišanje DDV za 3 odstotne točke v Nemčiji, kar je začelo veljati 1. januarja 2007.
Labour costs remained moderate up to the third quarter of 2007, but unit labour costs rose slightly owing to the decline in labour productivity growth.
Sredi januarja 2007 se je izrazit trend zniževanja cen nafte na mednarodnih trgih, ki se je za čel
Chart 25 Contributions to HICP inflation from main components
Graf 25 Prispevki glavnih komponent k inflaciji po HICP
Chart 24 Breakdown of HICP inflation: main components
Graf 24 Razčlenitev inflacije po HICP: glavne komponente
(annual percentage changes; monthly data)
(medletne spremembe v odstotkih; mese čni podatki)
(annual percentage point contributions; monthly data) total HICP (left-hand scale)unprocessed food (right-hand scale)energy (right-hand scale)
PC skupaj (lestvica na levi strani) nepredelana hrana (lestvica na desni strani)energenti (lestvica na desni strani)
18 servicesnon-energy industrial goodsprocessed foodunprocessed foodenergyoverall index
18 storitveindustrijsko blago razen energentovpredelana hrananepredelana hranaenergentiskupni indeks
1.5 total HICP excluding energy and unprocessed foodprocessed foodnon-energy industrial goodsservices
5 predelana hranaindustrijsko blago razen energentovstoritve
Source: Eurostat.Note: Due to rounding, the contributions do not add up exactly to the overall index.
Vir: Eurostat.Opomba: Zaradi zaokroževanja se prispevki ne skladajo povsem s skupnim indeksom.
contribution of the energy component to overall inflation in 2007 reflected the increases in oil prices that occurred over the year (see Box 4).
Medtem ko so bazni učinki vplivali na mesečna gibanja medletne infl acije po HICP, so se ugodni in neugodni bazni učinki v celotnem letu v glavnem medsebojno izravnali, kar pomeni, da je bil prispevek skupine energentov k skupni inflaciji v letu 2007 posledica rasti cen nafte med letom (glej okvir 4).
In a number of months in the period from January to July 2007 the effects of the rise in oil prices on the energy price component of the HICP were reduced by favourable base effects from the strong increase in energy prices observed a year earlier.
cen nafte na skupino energentov v indeksu HICP zmanjševali ugodni bazni učinki močnega zvišanja cen energentov v preteklem letu. Od septembra 2007 naprej je skupina energentov zaradi kombinacije dviganja cen nafte in neugodnih baznih učinkov občutno prispevala k skupni inflaciji po
The contribution of the other typically volatile component of inflation, unprocessed food prices, to the overall inflation rate also increased in 2007, following an acceleration in this component in 2006.
Povprečna letna cena za sod surove nafte Brent v eurih se leta 2007 skoraj ni spremenila, medtem ko so bile cene nafte leta 2006 povprečno 19% višje kot leta 2005.
THE IMPACT OF ENERGY BASE EFFECTS ON HICP INFLATION IN 2007
VPLIV BAZNIH UČINKOV CEN ENERGENTOV NA INFLACIJO PO HICP V LETU 2007