natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The¢first comprehensive progress review of the implementation of the current EU drugs action plan (2009–12) will be published in late 2010.
Prvo celovito poročilo o napredku pri izvajanju sedanjega akcijskega načrta EU za boj proti drogam (2009–2012) bo objavljeno proti koncu leta2010.
Several countries have recently reported a delay in the
Izzivi pri posodabljanju dokumentov o politiki na področju drog
Civil society and drug policy
Civilna družba in politika na področju drog
The European Commission’s Civil Society Forum on Drugs held its third meeting in March 2009.
Marca2009 je potekalo tretje srečanje Foruma civilne družbe o drogah Evropske komisije.
The European Action on Drugs (see below) was one of the two main topics on the agenda.
Ena od dveh glavnih tem dnevnega reda je bilo Evropsko ukrepanje na področju drog (glej spodaj).
The other main item was the future of the Forum, with the discussion focusing on practical issues such as the selection of participants and the organisation of meetings.
Druga glavna tema je bila prihodnost Foruma, razprava pa je bila osredotočena na praktična vprašanja, kot sta izbor udeležencev in organizacija srečanj. Na srečanju se je obravnavala tudi
The meeting also considered the future role of the Civil Society Forum on Drugs and renewal of their national drug policy documents¢(6).
V zadnjem času je več držav sporočilo, da zamujajo pri posodobitvi svojih dokumentov o nacionalni politiki na področju drog(6).
Five of the countries whose drug strategy or action plan expired in December 2008 had yet to adopt new documents one year later (Italy, Latvia, Lithuania, Portugal, Romania).
Pet držav, katerih strategija ali akcijski načrt za boj proti drogam sta se iztekla decembra 2008, mora leto pozneje še sprejeti nove dokumente (Italija, Latvija, Litva, Portugalska, Romunija).
Similarly, another set of countries with policy documents ending in 2009 had not renewed them during that year.
Tudi nekaj držav, katerih dokumenti o politiki so se iztekli leta 2009, jih v tem letu še ni posodobilo.
SEC(2009) 1090 final.13405/09 CORDROGUE 63.Improving cooperation with third countries and improving research and information were the two other key principles.Czech Republic, Estonia, Italy, Latvia, Lithuania, Luxembourg, Netherlands, Poland, Portugal, Romania, Slovenia, Turkey.The term ‘national drug-policy document’ means any official document approved by a government that defines general principles and specific interventions or objectives in the field of drugs, where officially represented as a drug strategy, action plan, programme or other policy document.
Drugi dve ključni načeli sta boljše sodelovanje s tretjimi državami ter izboljšanje raziskav in informacij.Češka republika, Estonija, Italija, Latvija, Litva, Luksemburg, Nizozemska, Poljska, Portugalska, Romunija, Slovenija, Turčija.Izraz „nacionalni dokument o politiki na področju drog“ pomeni kateri koli uradni dokument, ki ga odobri vlada in v katerem so opredeljeni splošna načela in posebni ukrepi ali cilji na področju drog, uradno pa je predstavljen kot strategija za boj proti drogam, akcijski načrt, program ali drug dokument o politiki.
Annual report 2010: the state of the drugs problem in Europe
Letno poročilo 2010: stanje na področju problematike drog v Evropi lahko uvedlo prehodno leto, namenjeno ocenjevanju in posodobitvi politike.
Table 1: Drug policy documents adopted in 2009
Preglednica 1: Dokumenti o politiki na področju drog, sprejeti leta 2009
Name of policy document
Naslov dokumenta o politiki
Will be replaced by a substance misuse strategy also covering alcohol
Dokument bo nadomestila strategija ozlorabi snovi, ki bo zajemala tudi alkohol
Will be complemented by action plans
Dokument bo dopolnjen z akcijskimi načrti
National strategy for tackling the drugs problem
Nacionalna strategija za reševanje težav zdrogami
Second action plan under the national strategy 2006–12
Drugi akcijski načrt v skladu z nacionalno strategijo 2006–2012
See the box ‘Evaluating national drug strategies and action plans’.
Glej okvir „Vrednotenje nacionalnih strategij in akcijskih načrtov za boj proti drogam“.
Evaluating national drug strategies and action plans
Vrednotenje nacionalnih strategij in akcijskih načrtov za boj proti drogam
It is now common practice for European countries to perform a final review or evaluation of their national drug strategy or action plan.
Sedanja običajna praksa evropskih držav je, da opravijo končni pregled ali ovrednotenje nacionalne strategije ali akcijskega načrta za boj proti drogam.
Usually, the aim is to assess the level of implementation achieved, as well as the changes in the overall drug situation, in order to develop the next strategy or action plan.
Po navadi je njihov cilj oceniti doseženo raven izvajanja in spremembe splošnega stanja na področju drog, da se lahko pripravi naslednja strategija ali akcijski načrt.
Labelled expenditure is traced in official accountancy documents. The greater part of drugrelated public expenditure is, however, ‘unlabelled’¢— that is, not identified as such in the national budget.
Pred vrednotenjem se v nekaterih državah ocenijo logika, smotrnost in notranja skladnost dokumenta o politiki.
Content analysis, sometimes including the development of problem trees or logical frameworks, is used to clarify the policy’s underlying theory and also to identify inconsistencies between objectives, actions and needs.
Analiza vsebine, ki včasih vključuje oblikovanje problemskih dreves ali logičnih okvirov, se uporablja za pojasnjevanje teorije, na kateri temelji politika, in za odkrivanje neskladnosti med cilji, ukrepi in potrebami.
In 2008, 22 EU Member States reported a total labelled expenditure on the drugs problem of EUR¢4.2 billion.
Izvajanje ukrepov, predvidenih v dokumentih o politiki, se ocenjuje z različnimi metodami.
For the 16 countries that reported in both 2005 and 2008, total labelled public expenditure rose from EUR¢2.10 billion to EUR¢2.25 billion.
V nekaterih državah institucije, ki so odgovorne za izvajanje, redno zagotavljajo podatke.
As a proportion of gross domestic product, total labelled expenditure decreased in nine countries, increased in six countries and remained unchanged in one country¢(8).
V drugih pa se ponudnike storitev ali regionalne organe zaprosi, naj izpolnijo vprašalnik o ravni izvajanja ali o težavah, na katere so naleteli.
The implementation of the actions foreseen in policy documents is assessed with different methods.
Neobstoj skupnega evropskega modela in trenda kaže na več vprašanj, ki jih morajo vlade upoštevati pri pripravi strategij o uporabi snovi.
In some countries, data are routinely provided by the institutions responsible for implementation. In others, service providers or regional authorities are asked to fill in a questionnaire on the level of implementation and, sometimes, about the difficulties encountered.
Med vzroki za ohranitev ločenih strategij je potreba po posebnem obravnavanju z alkoholom povezanih težav, katerih obseg je po navadi drugačen od težav, ki jih povzročijo prepovedane droge, ali pa preprosto priznavanje pravne razmejitve med dovoljenimi in prepovedanimi drogami.
Public expenditure related to drugs can be classified according to the international classification of the functions of government (COFOG) system.
Po drugi strani pa bi bila združena strategija potrebna zaradi pomembnosti uživanja alkohola med uporabniki prepovedanih drog ali potrebe po prilagoditvi javnozdravstvenih pristopov, ki bi bili osredotočeni na življenjske sloge in vedenje, ne pa na posamezne snovi.
Of the total labelled expenditure categorised by seven reporting countries (EUR¢1.82 billion), most came within two government functions: health (60¢%) and public order and safety (34¢%) (that is, police services, law courts, prisons).
Zaradi teh nasprotujočih si vprašanj so nekatere države razvile pragmatične rešitve, na primer povezovanje ločenih strategij za droge in alkohol prek splošne javnozdravstvene strategije ali skupnega usklajevalnega organa za boj proti drogam in alkoholu (npr. Portugalska).
The difficulty of establishing the effects of a drug strategy on the drug problem is acknowledged by most evaluators.
Večina ocenjevalcev priznava, da je težko ugotoviti, kakšne učinke ima strategija za boj proti drogam na problematiko na tem področju.
Nevertheless, a review of the drug situation, based on epidemiological indicators and other health or law enforcement data, is generally provided in conjunction with attempts to link some policy elements with observed changes in the drug situation.
Vendar se pregled stanja na področju drog, ki temelji na epidemioloških kazalnikih in drugih podatkih o zdravju ali kazenskem pregonu, na splošno zagotavlja skupaj s poskusi, da bi se nekateri elementi politike povezali z ugotovljenimi spremembami stanja na področju drog.
Unfortunately, the analysis rarely includes a European comparison, and this has led to some countries connecting declines in cannabis use to the content of their national drugs policy, while data point to a¢larger international trend.
Žal analiza redko vključuje evropsko primerjavo, zaradi česar so nekatere države zmanjšanje uporabe konoplje povezale z vsebino nacionalne politike na področju drog, medtem ko je iz podatkov razviden širši mednarodni trend.
Social costs of drug use
Javni izdatki za vse vidike pojava drog v Evropi so leta2005 po ocenah znašali 34milijardEUR (EMCDDA, 2008d).
The interpretation of data is one of the key steps of an evaluation.
V ta znesek so bili vključeni „izrecno namenjeni“ izdatki, ki jih vlada načrtuje za naloge, povezane z drogami, in so kot taki opredeljeni v proračunu.
In some countries, this is the sole responsibility of the national drug coordination body, while in others external evaluators, special commissions or expert groups are mandated to take stock of the data, assess the results and formulate recommendations for the next strategy or action plan.
Izrecno namenjeni izdatki so zapisani v uradnih računovodskih dokumentih.
Determining the social cost of drug use reveals the amount that would be saved if drug use were abolished, and identifies the different components of cost and the size of the contribution of each sector in society.
Večji del z drogami povezanih javnih izdatkov pa je „neopredeljen“, kar pomeni, da izdatki v državnem proračuni niso opredeljeni kot taki.
This information can help to determine funding priorities.
Neopredeljene izdatke je treba oceniti s pristopom stroškovnega modeliranja.
Public expenditure is a fraction of social costs, in the form of direct costs only from the general government perspective.
Eden od ključnih korakov vrednotenja je razlaga podatkov.
Social costs also include indirect costs (e.g. loss of productivity due to morbidity and mortality) and costs from private stakeholders (e.g. private healthcare).
V nekaterih državah je za to pristojen samo nacionalni usklajevalni organ za področje drog, medtem ko so v drugih državah za proučevanje podatkov, ocenjevanje rezultatov in oblikovanje priporočil za naslednjo strategijo ali akcijski načrt pooblaščeni zunanji ocenjevalci, posebne komisije ali strokovne skupine.
led some countries to develop pragmatic solutions, such as linking separate drugs and alcohol strategies through an overarching public health strategy or through a single national drugs and alcohol coordination body (e.g.¢Portugal).
neravnovesje je mogoče pojasniti z dejstvom, da so izdatki za javni red in varnost po navadi vključeni v širše in splošnejše programe ukrepov proti kriminalu (neopredeljeni izdatki) (EMCDDA, 2008d).
Public expenditure and social costs
Družbeni stroški uporabe drog
Social cost studies are time-consuming and expensive.
Podatki za različna leta so na voljo samo za izrecno namenjene izdatke.
For this reason, information on the social costs of drug use in Europe is scarce.
V 16državah članicah, ki so poročale v letih 2005 in 2008, so se skupni izrecno namenjeni javni izdatki povečali z 2,10milijardeEUR na 2,25milijardeEUR.
Recent estimates of the social costs of drugs have been made for Finland and the United Kingdom (Scotland).
Skupni izrecno namenjeni izdatki kot delež bruto domačega proizvoda so se v devetih državah zmanjšali, v šestih povečali, v eni pa se niso spremenili(8).
Direct costs related to the use of illicit drugs and misuse of pharmaceuticals in Finland were estimated at between EUR¢200 million and EUR¢300¢million in 2007.
Javne izdatke, povezane z drogami, je mogoče razvrstiti po mednarodnem sistemu klasifikacije funkcij države (COFOG).
Indirect costs were estimated between EUR¢500 million and EUR¢1 100 million in the
Večina vseh skupnih izrecno namenjenih izdatkov, ki jih je razvrstilo sedem držav poročevalk (1,82milijardeEUR), je bila namenjena dvema funkcijama države: zdravju (60%) ter javnemu redu in varnosti (34%) (tj. policijskim službam, sodiščem, zaporom). To
Public expenditure on all aspects of the drugs phenomenon in Europe was estimated at EUR¢34 billion
Z opredelitvijo družbenih stroškov uporabe drog se razkrije znesek, ki bi ga prihranili, če bi odpravili uporabo drog, ter določijo različni elementi stroškov in velikost prispevka posameznih sektorjev v družbi.
See Table PPP-10 in the 2010 statistical bulletin.
Glej preglednico PPP-10 v statističnem biltenu 2010.
Annual report 2010: the state of the drugs problem in Europe
Letno poročilo 2010: stanje na področju problematike drog v Evropi vidika.
Economic recession and drug problems same year.
Ocena posrednih stroškov v istem letu je znašala od 500 do 1100 milijonov EUR.
Social welfare accounted for the largest portion, nearly a third, of all direct costs, followed by the enforcement of public order and safety, which accounted for about a quarter.
Največji delež, skoraj tretjina vseh neposrednih stroškov, je bil namenjen socialni varnosti, s približno četrtino pa je sledilo izvajanje javnega reda in varnosti.
The largest portion of indirect costs came from the value of life lost due to premature death.
Največji delež posrednih stroškov je pomenila vrednost izgubljenih življenj zaradi prezgodnje smrti.
The European Commission (2009a) estimates that the current economic downturn is comparable to the 1930s¢recession.
kategorije: neomejeno prodajo, omejeno prodajo brez zdravniškega nadzora in omejeno prodajo z zdravniškim nadzorom.
In 2009, the gross domestic product of the EU Member States slumped by 4.0¢%, much more than in earlier crises.
V prvi kategoriji se uporablja zakonodaja o varstvu potrošnikov za nadzor nad prodajo nekaterih vrst blaga, na primer vprašljivih psihoaktivnih snovi v trgovinah „smart shops“ ali novih snovi in snovi, ki se še ne nadzorujejo.
EU labour markets weakened dramatically, with unemployment increasing by one third (from 6.7¢% in 2008) and predicted to reach 11¢% in 2010.
Druga kategorija se nanaša na omejitve, kot je starostna omejitev kupca in včasih uporabnika, ali pa izdajanje dovoljenj prodajalnam.
Employment declined substantially: the creation of 9.5 million¢jobs in¢2006–08 is expected to give way to a¢loss of 8.5¢million in 2009–10.
To zadeva nadzor nad alkoholom in tobakom, lahko pa vključuje tudi prodajo konoplje v prodajalnah „coffee shops“ na Nizozemskem in prodajo nekaterih hlapnih snovi, na primer v Združenem kraljestvu.
In Scotland, the most recent estimate of the economic and social costs of drug misuse is EUR¢5.1 billion in 2006.
Tretja kategorija obsega zakone, s katerimi se ureja lekarniška prodaja, vključno z zdravili za kašelj in prehlad, ki se izdajo brez recepta, ter zdravili na recept.
Half of these costs were attributed to ‘wider social costs’, including the costs to victims of crime perpetrated by problem drug users and the emotional pain experienced by the families of drug users who have died as a result of their drug use.
V zadnjih letih sta Češka republika in Združeno kraljestvo omejila prodajo zdravil za prehlad, ki vsebujejo psevdoefedrin, saj se kupujejo za izdelovanje prepovedanih amfetaminov.
Of the total social and economic cost, 96¢% was attributed to problem drug use and 4¢% to recreational drug use.
Tudi v Avstriji je bila zakonodaja o zdravilih učinkovito uporabljena za omejitev prodaje proizvodov „spice“ brez kriminalizacije uporabnikov (EMCDDA, 2009a).
The consequences of an economic recession on drug use and drugrelated problems were examined during the 2010¢conference of the International Society for the Study of Drug Policy (ISSDP).
Najnovejša ocena gospodarskih in družbenih stroškov zaradi zlorabe drog na Škotskem je 5,1milijardeEUR v letu 2006.
One of the overall findings is that there is a wide set of possible impact mechanisms. For instance, more unemployed teenagers may sell drugs and thereby increase the availability and use of cannabis among their peers.
Polovica teh stroškov se je pripisala „širšim družbenim stroškom“, vključno s stroški žrtev kaznivih dejanj, ki so jih povzročili problematični uporabniki drog, ter čustvenimi bolečinami družin uporabnikov drog, ki so umrli zaradi uporabe drog.
Some young adults may also use drugs to cope with stress and economic difficulties, though a decline in income could lead others to cut their expenditure on drugs.
96% skupnih družbenih in gospodarskih stroškov se je pripisalo problematični uporabi drog, 4% pa rekreativni uporabi drog.
Most European countries have examined or implemented distinctions between drugs in their legal frameworks.
Večina evropskih držav je v svojih pravnih okvirih proučila ali uvedla razlikovanje med drogami.
Recent examples are the new Czech Penal Code, in which offences of possession for personal use that involve cannabis, or its active component THC, attract a lower maximum penalty than those involving other substances.
Novejši primer je novi češki kazenski zakonik, po katerem se kršitve zakona zaradi posedovanja za osebno uporabo, povezane s konopljo ali njeno aktivno sestavino THC, kaznujejo z nižjo najvišjo kaznijo kot kršitve, povezane z drugimi snovmi.
A¢similar option was discussed in Estonia in¢2009, but 10¢of 13 experts interviewed by the Ministry of Justice were against substance-based differentiation of offences and it was decided not to change the law.
V Estoniji so leta 2009 razpravljali o podobni možnosti, vendar je deset od trinajstih strokovnjakov, ki jih je ministrstvo za pravosodje zaprosilo za mnenje, nasprotovalo razlikovanju med kršitvami zakona glede na snovi, zato so se odločili, da zakonodaje ne bodo spremenili.
In the Netherlands, the government accepted the recommendation of the Advisory Committee on Drugs Policy to reconsider the number of schedules.
Na Nizozemskem je vlada sprejela priporočilo Svetovalnega odbora za politiko na področju drog, naj znova prouči število seznamov.
Republic and the United Kingdom have introduced restrictions on the sale of cold remedies containing pseudoephedrine, as they are purchased to make illicit amphetamines.
Zakoni o drogah zagotavljajo drugi niz možnosti za razlikovanje med snovmi.
Medicines law was also used effectively in Austria to restrict the sale of ‘Spice’ products without criminalising users (EMCDDA, 2009a).
Te možnosti je mogoče predstaviti v obliki piramide razlik (Ballotta idr., 2008).
Legislatures in the European Union have a wide range of distinctions and control measures available, depending on the extent to which the substance is intended for licit marketing and sale due to its commercial, industrial or medicinal properties.
Na osnovni ravni piramide je sistem razlikovanja, pri katerem se uporablja zakonsko razvrščanje.
A first set of options are controls outside of drug laws, which may be split into three categories: unrestricted sale; restricted sale without medical supervision, and restricted sale with medical supervision.
Kazni za kršitve zakonov o prepovedanih drogah se uradno razlikujejo glede na razred ali škodljivost zadevne snovi, kot je opredeljena na seznamih, ki so določeni v zakonih ali so neposredno povezani z njimi.
In the first category, consumer protection law has been used to control the sale of certain goods — for example, arguably psychoactive substances by smart shops, or new and not yet controlled substances.
V zakonodaji za organe pregona v Bolgariji, na Cipru, Nizozemskem, Portugalskem, v Romuniji in Združenem kraljestvu so na primer določena navodila ali zahteve, naj razlikujejo med vrstami drog v zvezi s katero koli kršitvijo zakona; v Španiji, Latviji in na Malti pa se kazen razlikuje samo za obtožbo zaradi trgovine s prepovedanimi drogami.
The second category refers to restrictions such as age limits of the purchaser, and sometimes the user, or the licensing of sales outlets.
Na drugi ravni piramide so droge lahko enako razvrščene, vendar zakonodaja določa posebne izjeme v obliki nižjih kazni za posedovanje majhne količine konoplje za osebno uporabo brez obremenilnih okoliščin, na primer v Belgiji, Češki republiki, na Irskem in v Luksemburgu.
This describes alcohol and tobacco control, but may also include cannabis sales in coffee shops in the Netherlands and sale of certain volatile substances in, for example, the United Kingdom.
Na tretji ravni se razlikovanje določa glede na smernice organov pregona ali sodno prakso.
The third category encompasses laws regulating pharmacy sales, including over-the-counter cough and cold remedies, as well as prescription medication. In the last few years, the Czech
Na Danskem so na primer v direktivi državnega tožilstva priporočene različne globe za posedovanje različnih drog, v Nemčiji pa je ustavno sodišče, ki je upoštevalo ustavno prepoved pretiranega kaznovanja, s sklepom pozvalo k manj strogim ukrepom za manjše prekrške posedovanja konoplje za osebno uporabo.
Drug laws offer a second set of options to differentiate substances. These options can be presented in the form of a pyramid of distinctions (Ballotta et al., 2008).
Zakonodajna telesa v Evropski uniji imajo na voljo številna razlikovanja in nadzorne ukrepe, ki so odvisni od obsega, v katerem je snov namenjena dovoljenemu trženju in prodaji zaradi svojih komercialnih, industrijskih ali zdravilnih lastnosti.
At its base is the system of distinction using classification by law.
Prvi niz možnosti je nadzor zunaj okvira zakonov o drogah, ki ga je mogoče razdeliti na tri
The penalty for a drugs offence officially varies according to the class or harmfulness of the substance involved, as defined by lists which are established in or directly linked to the laws.
Na vrhu piramide razlik je diskrecija organov pregona ali sodnih organov med izvajanjem zakonodaje.
Chapter 1: Policies and laws
Poglavje 1: Politike in zakoni z različnimi drogami, dojemajo drugače, kot so te razlike opredeljene v zakonodaji.
It also stems from the type of law used to control drugs, prosecutorial guidelines and judicial precedent, the relative quantity thresholds established and the attitudes of the judiciary when implementing the law.
Bruto domači proizvod držav članic EU se je leta 2009 zmanjšal za 4%, kar je precej več kot v preteklih krizah. Trgi dela EU so se zelo zmanjšali, nezaposlenost pa se je povečala za tretjino (s 6,7% leta 2008) in naj bi po napovedih leta 2010 dosegla 11%.
the form of lower penalties, for the possession of a small amount of cannabis for personal use, without aggravating circumstances, as in Belgium, the Czech Republic, Ireland and Luxembourg.
Mejne količine, s katerimi so razmejene kršitve, ki na primer veljajo za posedovanje za osebno uporabo, so dodaten element razlikovanja na vseh ravneh piramide.
At the third level, distinctions are made according to prosecutorial guidance or judicial precedent.
V nedavnem Centrovem „pregledu tem“ v zvezi z mejnim količinami so bile ugotovljene precejšne razlike v pravni podlagi in količinah snovi.
Strengthening research capacity in the drugs field has been on the European agenda in recent years.
Te mejne količine so lahko določene bodisi v zakonih ali vladnih ali ministrskih uredbah (npr.