natgillin/translations-raw huggingface dataset:
— the relationship between the starting date of projects and the date whencontracts with the EU weresigned, which wouldindicatetheimportance ofthefundingtothe undertaking ofthe project;
— razmerje medzačetnim datumom projektovin datumom, ko so bile podpisane pogodbe z EU, kar bilahko pokazalo pomembnostfinanciranja zaizvedbo projekta;
— whether the decision to grant or refuse funding for projects was determinantforthe project goingahead orcontinu-ing; and
— alije bila odločitev glede odobritvealizavrnitvefinanci-ranja projektov odločilna zaizvedbo ali nadaljevanje pro-jekta,ter
— perceptions of the main stakeholders regarding the extent to which EU investment served as a catalyst for otherin-vestmentin projects.
— vtise glavnih zainteresiranih strani o tem, v kolikšni meri so investicije EU služile kot usmerjevalnik za drugeinvesticije v projekte.
TIMELINE OF PROJECT START AND CONTRACT SIGNATURE nu ll
GRAFIČNI PRIKAZ ZAČETKA PROJEKTAIN PODPISA POGODBE
9 CNI special clause No 34: ‘The reimbursement of costs for other
9 Posebna klavzula (št. 34) za izgradnjo novih infrastruktur:
The Court’s audit found that seven of the nine CNI projects had starting datesin advance of the relevant Commission decisions and subsequent signing of contracts(see Figure 5).
Sodiščeje pri reviziji ugotovilo, daje bil datum začetka sedmih od devetih projektovizgradnje novihinfrastrukturstarejši od ustrezne odločitve Komisijein posledičnega podpisa pogodb (glejsliko 5).
An eighth projectstartedafterthe Commission decision but beforethe contract had beensigned.
Osmi projektsejezačel po odločitvi Komisije, vendar pred podpisom pogodbe.
Asin mostcasestheprojects wereup-and-runningbefore contracts weresigned and as EUsupportfor CNI projects was limitedto a maximum of 10 % ofthetotal project cost9,there was no evidencethat EU-funding was a determiningfactorin thedecisionasto whetherprojects wentaheadornot(see examplein Textbox 4).
, ni bilo dokazov, daje bilofinanciranje EU odločilni dejavnik pri odločitvi, alise bo projektizvedel ali ne(glej primer v okviru4).
Duringinterviews,therepresentatives of European research organisationsand Member States’ ministriesstatedthatthe CNIscheme did not ‘catalyse’ theactivitiesfor whichsupport was granted because of thelowlevel offunding available and thefactthat, by definition,the provision of only 10 % oftotal projectcostisinsufficientforthe production ofacatalysing effect.
Med pogovori so predstavniki evropskih raziskovalnih organizacij in ministrstev držav članic navedli, da shema izgradnje novih infrastruktur ni usmerjala dejavnosti, za katereje bila podpora odobrena,kerje bila navoljole nizkastopnjafinanciranjain kerjejasno, da zagotovitev sredstev v višini 10%vseh stroškov projekta ne zadošča za nastanek usmerjevalnega učinka.
The aim of the construction of the International Accelerator Facility at the Darmstadt Ion Research and Antiproton Centre (DIRAC) in Darmstadt is to upgrade the existing accelerators for future research on the origin of the universe.
Cilj izgradnje mednarodnega pospeševalnika v središču za ionske in antiprotonske raziskave v Darmstadtu je nadgradnja obstoječih pospeševalnikov za prihodnje raziskave o izvoru vesolja.
This project, to be co-financed by 14 partners (11 EU Member States, China, India and Russia),includes both newinfrastructure(magnet) and upgrades of existinginfrastructure (synchrotron accelerator and spectrometer).
V ta projekt, ki naj bi ga sofinanciralo 14 partnerjev (11 držav članic EU, Kitajska, Indija in Rusija), sta vključeni nova infrastruktura (magnet) in nadgradnja obstoječe infrastrukture (sinhrotronski pospeševalnik in spektrometer).
EU funding amounting to 10,4 million euro was intended to support the first phase of the project, which was estimated at 104 million euro.
Sredstva EU, ki so znašala 10,4 milijona EUR, so bila namenjena podpori prve faze projekta, ki je ocenjena na 104 milijone EUR.
The total investment is expected to be in the region of 1,2 billion euro.
Celotna investicija bo po pričakovanjih znašala približno 1,2 milijarde EUR.
When the contract with the Commission was signed, the project was already under way.
Ko je bila podpisana pogodba s Komisijo, je projekt že potekal.
10Research Infrastructures Action — Call FP6-2003-Infrastructures-4:
10Ukrepi na področju raziskovalnih infrastruktur – Razpis FP6-2003-
Asimilarobservation was made in the Evaluation Panel Report: ‘(…) the expertsfelt that ECfunding was having a higher impactfor Design Studiescomparedto Construction projects sincetheconstruction would happen anyway andthe benefit ofthe 10 % helpfromthe EU wassometimes not very clear’10.
Podobno opažanjeje bilo navedeno v poročilu ocenjevalnega odbora: „(…)strokovnjakiso menili, da so imela sredstva EU v primerjavis projektiizgradnjevečji učinek na načrtovalne študije,sajbiseprviizvedlivvsakemprimeru,indakorist 10% pomoči EU včasih ni bila čistojasna“10.
In replying to the audit survey, 9 out of 10 responding non-suc-cessful applicants confirmed that the Commission’s decision on funding did not have a substantialinfluence on the realisation ofprojectsand mostoftheapplicantscontinued withtheir projectsdespitehavingbeenrejected,althoughsometimes with areductioninscope(see Figure 6).
V odgovorih narevizijsko anketoje devet od desetih neuspešnih kandidatov potrdilo, da odločitev Komisije ofinanciranju niimela bistvenega vpliva naizvedbo projektovin večina kan-didatovje projektekljubzavrnitvi nadaljevala,čepravvčasih vzmanjšanem obsegu(glej sliko 6).
When a similar question was put by the Court to the coordinators of successful CNI projects, three out offour replied that a negative decision of the Commission would not have prevented their projectsfrom going ahead(see Figure 6 also).
Ko je Sodišče isto vprašanje postavilokoordinatorjem uspešnih projektovizgradnje novihinfrastruktur,sotrije odštirih odgovorili, da negativna odločitev Komisije ne bi preprečila nadaljevanjaizvajanja njihovih projektov(glejtudi sliko 6).
IMPLEMENTATION OF SUCCESSFUL AND UNSUCCESSFUL PROPOSALS
IZVAJANJE USPEŠNIHIN NEUSPEŠNIH PREDLOGOV
Would a negative decision on EC funding have held up project implementation?
Ali ste izvajanje projekta nadaljevali kljub negativni odločitvi o dodelitvi sredstev EU?
Have you proceeded with the implementation of the project despite the negative decision on EC funding?
Ali bi negativna odločitev o dodelitvi sredstev EU ustavila izvajanje projekta?
Survey of unsuccessful proposers
Anketa med neuspešnimi predlagatelji
Interviews with project coordinators
Pogovori s koordinatorji projektov
…BUT CNI SUPPORT RESULTEDIN THE PURCHASE OF ADDITIONAL OR BETTER EQUIPMENT
… VENDARJE PODPORAIZGRADNJE NOVIH INFRASTRUKTUR OMOGOČILA NAKUP DODATNE ALI BOLJŠE OPREME
11‘Competitive European regions through research and innovation.
11„Z raziskavami in inovacijami do konkurenčnih evropskih regij.
Practical Guide to EU funding opportunities for research and innovation’, Rev. 2 02/12/2008, pp. 12–13.
Praktični vodnik o možnostih ¸nanciranja EU za raziskave in razvoj“, Rev. 2 02/12/2008, strani 12–13.
Although EU funding, adding 10 %ontopofprojectcosts agreedata nationallevel, hadlittle ‘catalysingeffect’ sofar as projects as a whole were concerned,it enabled the purchase or development ofadditionalequipment notforeseeninthe initial project proposal.
Čeprav so imela sredstva EU, ki so dodala 10% na vrednost projekta, kije bila dogovorjena na nacionalni ravni, blag usmerjevalni učinek vsmislu celotnega projekta,so omogočila nakup alirazvoj dodatne opreme,ki ni bila predvidenav prvotnem predlogu projekta.
COMPLEMENTARITY OF FUNDING
DOPOLNILNOST FINANCIRANJA
THE COMMISSION ADVOCATED COMPLEMENTARY FUNDING BUT TOOK ONLY LIMITED ACTION
KOMISIJA SEJE ZAVZELA ZA DOPOLNILNO FINANCIRANJE, VENDARJE LE OMEJENO UKREPALA
As already mentionedin paragraph 14,in additiontofunding infrastructuresthroughtheresearch budget,EUsupportcan also come from the Structural Fundsin support of regional and cohesion policies.
Kotje omenjeno v odstavku 14,lahko Skupnost polegfinanci-ranjainfrastrukturiz proračuna za raziskave podporo zagotovi tudi prek strukturnih skladov za podporo regionalnihin kohezijskih politik.
The EIB may also finance researchinfrastruc-ture projects which have a European dimension.
Projekte raziskovalneinfrastrukture z evropsko razsežnostjolahkofinancira tudi Evropskainvesticijska banka.
Thecomplementary use offundingsources is however allowed.
Dopolnilnaraba virovfinanciranja paje dovoljena.
Complementarity offunding means using differentsourcesoffundingfordifferentprojectactivities, which are carried outin arelated or consecutive manner11.
Dopolnilnost financiranja pomeni uporabo različnih virov financiranja za različne dejavnosti projekta, ki so povezane ali sisledijo11.
12Report on the Communication from the Commission‘Towards ‘Towards
12Poročilo o sporočilu Komisije „Evropskemu raziskovalnemu prostoru naproti“ (COM(2000) 6 – C5-0115/2000 – 2000/2075(COS)).
Thepossibilityofusingcomplementaryfundingfromdif-ferent European sources has been advocatedin various Union documents.Initsreportof May200012 the European Parlia- a European research area’ (COM(2000) 6 — C5-0115/2000 — 2000/2075(COS)).
13„… treba je izkoristiti priložnost in se pogajati o strukturni pomoči, načrtovani za obdobje 2000–2006, da se preuči, kako bi lahko najbolje
mentstronglyencouragedthecomplementaryuseoffund-ing under the Framework Research Programmeand other EU policies,in particularthe Structural Funds.
Možnost uporabe dopolnilnegafinanciranjaiz različnih evropskih virov je zagovarjana v različnih dokumentih Skupnosti.
The Commission’s Communication ‘To w ar ds a European Research Area’ 13
Evropski parlamentje v svojem poročiluiz maja 200012 močno spodbudil dopolnilno uporabo virov financiranja znotraj okvirnega programa zaraziskavein drugih politik Skupnosti, pred-vsemstrukturnihskladov.
13‘… the opportunity should be taken to negotiate on the structural announcedthat,intheareaofresearchinfrastructures,the potential to combine Structural Funds, EIB loans and FP6 fundingshould be exploited.
V sporočilu Komisije „Evropskemu raziskovalnemu prostoru naproti“13je bilo navedeno, daje treba na področjuraziskovalnihinfrastrukturizkoristiti možnost združevanja strukturnih skladov, posojil Evropskeinvesticijske bankeinfinanciranjaizšestega okvirnega programa.
assistance planned for the years 2000 to 2006 in order to examine how best to combine projects implemented within this framework (i.e. Structural Funds) with projects undertaken in the European programmes.’COM(2000) 6, p. 18.
povezali projekte, ki se izvajajo vtem okviru (tj. strukturni skladi), s projekti, ki se izvajajo v evropskih programih.“ COM(2000) 6, str. 18.
14Decision No 1513/2002/EC of the European Parliament and of the Council (OJ L 232, 29.8.2002, p. 1).
14Sklep št. 1513/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 232, 29.8.2002, str. 1).
15Council Decision 2002/835/EC of 30 September 2002 adopting a basis of a systematic exploration of ‘the possibilities of contri-butionsfrom other sources,including the EIB or the Structural Fundsforthefunding oftheseinfrastructures’.
15 Odločba Sveta 2002/835/ES zdne 30. septembra 2002 o sprejetju posebnega programa za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitev: „Oblikovanje Evropskega raziskovalnega prostora“ (2002–2006).
Supportfrom the CNI scheme ‘may supplement contributions from the EIB or the StructuralFunds for the funding oftheseinfrastructures’.
kovanje Evropskega raziskovalnega prostora“15.
The use of complementaryfunding was also mentionedinthe Research Infrastructures Work Programme16.
Uporaba dopolnilnegafinanciranjaje omenjenatudiv delovnem programu zaraziskovalneinfrastrukture16.
specic programme for research, technological development and demonstration:‘Structuring the European Research Area’ (2002–06).
16Delovni program (2002–2003): Podpora raziskovalnih infrastruktur
Area’, rst update June 2003.
vposebnem programu za „oblikovanje Evropskega raziskovalnega prostora“ šestega okvirnega programa, prvič posodobljeno junija 2003.
Despite advocating the use of complementary sources of fund-inginthe Decisions and documents mentioned above,theis-sue was not actively addressed by the Commission during FP6.
Čeprav se je Komisija v odločbi, sklepu in omenjenih dokumentih zavzela za uporabo dopolnilnihvirovfinanciranja,se včasu šestega okvirnega programa s tem vprašanjem ni dejavno ukvarjala.
There wasnoguidance materialestablishedtohelpproject coordinators search for potential funding synergies andindeed no CNI projects benefitedfrom either Structural Fundsfinanc-ing or EIB loans duringthe period.
Za pomočkoordinatorjem projektov priiskanju potencialnihsinergijfinanciranjani bilousmerjevalnihgra-div,vtem obdobju pa dejansko noben projektizgradnje no-vihinfrastruktur ni prejelfinanciranjaizstrukturnihskladov niti posojil Evropske investicijske banke.
Most ofthe unsuccessful applicantssurveyedstatedthatthey had not beeninformed about the possibility of using complementaryfunding sources (see Figure 7).
Večinaneuspešnih kandidatov,kisosodelovalivanketi,je navedla, da niso bili seznanjeni zmožnostjo uporabe dopolnilnih virov financiranja (glej sliko 7).
There would also be a needfor practicalstepsto betaken by the Commissiontoadequatelyadministerthecomplementa-rityaspecte.g.checksfor doublefinancing orineligibleco-financing.
Komisija bi morala tudi konkretno ukrepati, da bi ustrezno upravljala dopolnilni vidik, npr.izvajati preglede v zvezi z dvojnim financiranjemali neupravičenostjo dosofinanciranja.
Howeverit was notedthat:
Vendar je bilo ugotovljeno, da:
(i) the relevant DGs(RTD and REGIO) did not establish a common definition of a ‘Research Infrastructure’,
(i) ustrezna generalna direktorata(GD RTRin GD REGIO) nista uvedla enotne definicijeraziskovalneinfrastrukture;
(ii)thetwo DGs did not havethe means ofcross-linkingin-formation on projects eligiblefor both FP6 and Structural Funds, and
(ii)omenjena generalna direktorata nistaimela na voljo pove-zovalnihinformacij o projektih, upravičenih do sredsteviz šestega okvirnega programainstrukturnihskladov;in
(iii) under Cohesion policy, no specifictools and databasesto manageandcoordinatethecomplementarity offunding have been developed.
(iii) v okvirukohezijske politike niso bilarazvita nobena posebna orodja niti podatkovne baze za upravljanjein koordinacijo dopolnilnostifinanciranja.
INFORMATION ON COMPLEMENTARITY OF FUNDING RESULTS FROM THE ECA SURVEY OF UNSUCCESSFUL APPLICANTS
INFORMACIJE O DOPOLNILNOSTI FINANCIRANJA REZULTATI ANKETE EVROPSKEGA RAČUNSKEGA SODIŠČA MED NEUSPEŠNIMI KANDIDATI
Did the Commission or the National Contact Point inform you of the possibility to complement Research Infrastructures programme funding with other EU sources of funding?
Ali vas je Komisija ali nacionalna kontaktna točka seznanila z možnostjo dopolnjevanja nanciranja iz programa za raziskovalne infrastrukture z drugimi viri nanciranja EU?
Noanswer answer
Brez odgovora
1015Number of responses
1015Število odgovorov
The Court considered the DS scheme to have mainly metits objectives whereas the CNI scheme wasjudged to have provided low added value.
Sodišče meni, dajeshema načrtovalnihštudijvečinoma dosegla svoje cilje, shemaizgradnje novihinfrastruktur paje po njegovem mnenju prineslale nizko dodano vrednost.
WAS THE DS SCHEME A USEFUL TOOL FOR DECISIONMAKERS?
ALIJE BILA SHEMA NAČRTOVALNIH ŠTUDIJ UPORABNO ORODJE ZA ODGOVORNE PRI SPREJEMANJU ODLOČITEV?
Representatives of the research community were generally posi-tiveaboutthe Design Studies scheme.
Predstavnikiraziskovalneskupnostisoimeli nasplošno pozitivno mnenje oshemi načrtovalnihštudij.
Theythoughtthatit provided an opportunity for scientificideas to be developedin astructured way bytestingthefeasibility of potentialfuture research facilities.
Meniliso, dazago-tavlja priložnost, da se s testiranjemizvedljivosti potencialnih prihodnjihraziskovalnih objektovznanstveneidejerazvijejo strukturirano.
The possibility provided for different institu-tionstocollaboratetogether was particularly welcomed.
Posebej dobrodošlaje bila možnost sodelovanja različnihinstitucij.
The process helped decision-makersidentify which projects were worthy of support and the majority of the DS projects audited wereincluded onthe ESFRIlist.
Procesje odgovornim pri sprejemanju odločitev pomagal ugotoviti, katere projekteje vredno podpreti,in večina revidiranih projektov načrtovalnih študijje bila vključena na seznam Evropskega strateškegaforumazaraziskovalne infrastrukture.
DID THE CNI SCHEME CATALYSE THE CONSTRUCTION OF NEWINFRASTRUCTURES?
ALIJE SHEMAIZGRADNJE NOVIH INFRASTRUKTUR USMERJALAIZGRADNJO NOVIHINFRASTRUKTUR?
Fundingthroughthe CNIscheme did not havea determining effect on projectimplementation.Payment of CNIassistance madepossiblesometechnicalupgradingoftheinvestment projectsconcerned,withtheacquisitionofneworbetter equipment.
Financiranjeiz shemeizgradnje novihinfrastruktur ni odločilno vplivalo naizvedbo projektov. Plačilo pomoči zaizgradnjo novihinfrastrukturje z nakupom nove ali boljše opreme omogočilo tehnično nadgradnjo zadevnihinvesticijskih projektov.
However the CNI scheme did not resultin the construction of newinfrastructures but rather provided additional financingto projects which would have goneaheadirrespec-tive ofthe existence ofthescheme.
Vendar shemaizgradnje novihinfrastruktur ni pomenilaizgra-dnjeinfrastruktur,ampakjezagotovila dodatnofinanciranje projektov, ki bi biliizvedeni neodvisno od obstojasheme.
The Commission should reconsider whetherin future Framework Programmes, CNI projects should befundedfromthe research budget giventhe Court’sfindings concerningthe European added value and catalysing effect.
Komisijabi morala glede na ugotovitve Sodišča v zvezi zevropskododanovrednostjoinusmerjevalnimvplivom ponovnorazmisliti, ali naj bodo v prihodnjih okvirnih programih projektiizgradnje novihinfrastrukturfinanciraniiz proračuna zaraziskave.
The Commissionshould ensurethatscheme objectivesare statedin terms that are clear and understandable to all and should be realistic given theintendedlevel of project fund-inginvolved.
Komisija bi morala zagotoviti, da so cilji sheme opredeljeni tako, dasojasniinrazumljivizavsakogar,ter dasoreali-stični glede na predvidenostopnjofinanciranja projekta.
DID THE COMMISSION TAKE ACTION ON COMPLEMENTARY FUNDING?
ALIJE KOMISIJA UKREPALA GLEDE DOPOLNILNEGA FINANCIRANJA?
Despiteincludinginthe FP6 decision,the possibility offund-ing DS and CNI projects from complementary EU budgetary sources,the Commissiondidnotactivelypromotethispos-sibility and consequentlyit was not used.
Komisija ni dejavno spodbujala možnosti financiranja projektov načrtovalnih študijinizgradnje novihinfrastrukturiz dopolnilnih proračunskih virov EU, čepravje to vključeno v sklep oše-stem okvirnem programu, zato ta možnost ni bila uporabljena.
This report was adopted by the Court of Auditorsin Luxembourg atits meeting of 5 May 2010.
To poročiloje sprejelo Računsko sodišče v Luxembourgu na svojem zasedanju dne 5. maja 2010.
ACHIEVEMENTS OF ‘DESIGN STUDIES’ PROJECTS
DOSEŽKI PROJEKTOV NAČRTOVALNIH ŠTUDIJ
al institutions pr er t of s ev a str ou ld not be et w on se ns us of the en ou ld part or w on om ic op eu r o jec C pr tions in the c
. eu k tur z  na nc ire al pri pr v no študij os ov klj uč al v to v ni vpliv  nanciranja ES* Gl a eg led de ja r P e kt br ro j P up no sti . sk ajv se naj v or sk op sk ev r a str inf r žb av del eU eden ; siner v bil iz
, al be it a tion on ta o pean pr ur em en ain impac M din a ee ns ev w olv v
Tehnično so delo institucij zacijv k so delo globalnega li ne ar nega trk tudi br v manjšimeri).
ele sc or t ac hie o jec ch on ce se ar t of en a bli ng t tion fra y an in t of the f pr he T. ce s tion in an in y study or di em s and other cri tic e ch nic ed tar tion of the ca tion of a Eu c ibi lit ea s, f y
an je v na izg re va tudi ja i zŠ uje jo pri izg rk rit ičn ih k k pli v pr V ri pr P d ljiv ev iz v nega subjekta. a pr oj prva z R et lob eiz laserjev na pr s v eg av sk ed vsem pr alnik trk alnik (IL trk žb av med na r del eU ab nik up or a nja inž re še v v ni načr po slo nega pri za de v do loč ila med na r so po tr te lesk
tional funding ea dy b or construc t sf om m itm en tion has star uc or n at sf om ing vi sib le eb ec os p ec Pr ob er te dt x pe ce ot included in the ESFRI list N os p ec pr els ar lev on str he cT t included in the ESFRI list ro jec P t included in the ESFRI - list ec r oj P additional c
 na n cir z no sti za ev ob ad nja se je za č Iz gr a str inf r a str inf r a str inf r str nacionalnega  na n cir vid om a pri pr str ga str
. ts tions of the a ep ar t of EU funding* t of the EU funding : an or st ud en om p one nT c ds the c o up s th ry gr es e ar or ar vi nc ing pe rsp ec on it u tions w y in st w or a unique lar t sf t al sea - based a qu ac e lop m en o ou ld be w y w on g IC on om ed c tri but ing and being in on t nancing b t. t en x t impac an th as mobilised ma no jec t mobilised the pa ro jec ou ld not ha y w ain impac M ign icS un da m en F e lack v ha s the design phase did not rA he pr T x pe rim en e set hi to oa ch ta p pr
op ev r an ja, pri pr eh no logije et or macij to inf oje kt ni pr oe lik al v objekt aln ivo žb om o bil izi r on om ijo o a str o jek ta ud ele eli ka kv en v v ele E ad nj i objekta bi oj ur v az ac ijsk eiz tu j in ec al vo e ne bi bila em er v  na n cir ad ijsk a zis ki r om po ne n ale kr ev iz nacionalnih ed st a in se pr up in iz c op ki z gr om u nik
, open ty fac ilit with a str ing possibilities f tion of m an s uc ien mechanisms the pr fac ilit radio a str ro pe inc the fac ilit he pr T -
ejš i in ne bi im el do žnost m i us po s ab lja nja za aln i fazi pr v to o pa na območju kv v ni vpliv  nanciranja ES* Gl a om em b en vpliv  na n cir P ilo m e trk a ud ele ro je kt je zP olj sr v do ep rič ljiv ih pe rsp ek tiv pr e in k sk vih sk no a rja jo z r uk v o institucij zv se ga s velik v a za ed in stv Os no a zis kt za r od pr turni m or sk z močno k ter m o štu de n v načr m eh an izm o objekta do t mogoč so pr isp ev te lesk
. y a str on m en vir t en tiv e ch nic on em en ts* v ec
. ac ijo o eh nič nem načr om po v in k an je in v, delo oje kt a*
EU CONTRIBUTION FOR CNI PROJECTS ed a sk T get s
PRISPEVKI EU ZA PROJEKTEIZGRADNJE NOVIH RAZISKOVALNIH INFRASTRUKTUR
7 % ta ro get s all tion of band a er ic ob ec
- v na a e ga ut vlj an je ) in a e tiv za po a EU vk v so ob r a, se sta v ed la ga ne naloge ev na no bi of vit e jem nik del a, iz eden ev okvir v v pr isp ee iz na ša približno 7 %, , k v nih sk lo po
WP deal with the design, pr Most tion , assembly and v v
er janje s pr ev a pr isp ev Z ris pe vP v ni pa sa lov a ni načr v ris pe vP e ga objekta ). sk oje kt a. pr eč in ide loV v os ilo le za nalog o 1 (u pr za pr ajo biti iz im or k sk lop e in pr je usmerjen v v se pr nalog o 10 (v zpo sta
- na not th A or
Az dodajanjem pet
20 869 204 th s) th s) t t star te ( and da on ) ti du ra o jec Pr
20 86 92 04 ev ) ev ) a tu m aD za če tk trajanje) o jek ta (in pr
EU CONTRIBUTION FOR CNI PROJECTS
PRISPEVKI EU ZA PROJEKTEIZGRADNJE NOVIH RAZISKOVALNIH INFRASTRUKTUR o on sk
- t en
(d ifr v zpo sta za ele kt r
EU CONTRIBUTION FOR CNI PROJECTS al ed an ge of pt c ex he T.
PRISPEVKI EU ZA PROJEKTEIZGRADNJE NOVIH RAZISKOVALNIH INFRASTRUKTUR
EU contribution all oc tion period at d ur ed to t ll other cA he EU cT o jec pr e qu es t is r tri but ion has been rc on tri but ion is ta rc on a str in fr a str in fr o 55 % ).
. ek vlja 12 nalog o jek ta ), za k v na a an je je usmerjen pr isp ev ot sp loš na izg ra nik