natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A third tender had to be organised, but at the time of the audit the project was at a standstill.
Organizirati je bilo treba tretji razpis, toda v času revizije je projekt miroval.
TEXTBOX 7
OKVIR 7
In Latvia, a project to develop water services was delayed because, amongst other reasons, the cost and the time needed for the study and design work for the pipelines were underestimated.
Projekt za razvoj storitev za rabo vode v Latviji je imel zamudo, med drugim zato, ker so bili podcenjeni stroški in čas, ki so potrebni za študijo in projektantsko delo pri cevovodih.
The survey indicates that the main reasons for not respecting the deadlines in the implementation of the projects are, on the one hand, the lengthoftheproceduresand,ontheotherhand,planningreasons (see Figure 6)18.
Anketa kaže, da so med glavnimirazlogi za neupoštevanjerokov pri izvajanju projektov po eni strani dolgotrajni postopki, po drugi strani parazlogi, povezani z načrtovanjem(glej sliko 6)18
FINANCIAL PLANS NOTIMPLEMENTED AS SCHEDULED
FINANČNI NAČRTI SE NISOIZVAJALI, KOT JE BILO PREDVIDENO
18 Problems in project implementation were also pointed out by the Court in its Special Report No 5/2003 (insufficient management resources, delays, difficulties in tendering, paragraphs 35 to 39) but also in its Special Report No 6/2005 (delays in implementation of projects, paragraphs 11 to 25).
18 Na težave pri izvajanju projektov je Sodišče opozorilo tudi v svojem Posebnem poročilu št. 5/2003 (nezadostni upravljavski viri, zamude, težave z razpisi, odstavki 35 do 39), pa tudi v Posebnem poročilu št. 6/2005 (zamude pri izvajanju projektov, odstavki 11 do 25).
In18outof32projectsauditedtheinitialfinancialplan wasnot respected.Insixcasesthetotalcostincreased,andin12casesthe costdecreased.
Pri 18 od 32 revidiranih projektov se ni upoštevalo prvotnega finančnega načrta.
When the cost increased and no additional ISPA resources were madeavailable,candidatecountrieshadtofinance the additional costsfromtheir ownresources(see Textbox 8).
V šestih primerih so se skupni stroški povečali, v 12 primerih pasosezmanjšali.Kadarsosestroškipovečali,dodatnasredstva ISPA pa niso bila dana na voljo, so morale države kandidatke dodatne stroškefinanciratissvojimilastnimisredstvi(glej okvir 8).
REASONS FOR DELAYSPROJECT MANAGERS
RAZLOGI ZA ZAMUDEVODJE PROJEKTOV
What were the reasons for delays?
Kakšni so bili razlogi za zamude?
Procedural reasons
Postopkovni razlogi
Planning reasons
Razlogi načrtovanja
Repetitionof the procedure15 %
Ponovitev postopka15 %
Appeals from bidders8 %
Pritožbe ponudnikov8 %
Complicatedlocal law9 %
Zapletena lokalna zakonodaja9 %
Low qualityof tendering documents6 %
Slaba kakovost razpisnih dokumentov6 %
Time-consuming EUprocedures26 %
Pogoste spremembe PRAG10 %
As shown in Table 1 the survey of project managers indicates that for the majority of ISPA projects changes had been made to the original financing plan.
Kot prikazuje tabela 1, anketa vodij projektov kaže, da so bili prvotni finančni načrtispremenjeni pri večini projektov ISPA.
In five cases out of the 32 projects of the sample this can be explained by underestimation ofinflation(in 16 % ofthe cases)(see Textbox 9).
V petih primerih od 32 projektov v vzorcu je to mogoče pojasniti s pod-cenjevanjeminflacije(v 16 % primerov)(glej okvir 9).
CHANGES TO THE ORIGINAL FINANCING PLANS
SPREMEMBE PRVOTNIH FINANČNIH NAČRTOV
Maintenance of the original financing plan fi financing plan
Spremembe prvotnega finančnega načrta
TEXTBOX 8
OKVIR 8
In Latvia, in a railway project, due to price increases, the ISPA grant was not sufficient to cover all the elements initially foreseen. e remaining work had to be funded from national resources.
Pri železniškem projektu v Latviji zaradi povišanj cen donacija ISPA ni zadoščala za kritje vseh prvotno predvidenih sestavnih delov. Preostalo delo je bilo treba financirati iz nacionalnih sredstev.
TEXTBOX 9
OKVIR 9
In Latvia, in a project to develop water services, the contractor repudiated the contract because he was no longer in a position to work at the agreed prices as rapid inflation occurred shortly a er the start of the works. is led to a revision of the contract, with an increased cost.
Pri projektu za razvoj storitev za rabo vode v Latviji je izvajalec zavrnil izvajanje pogodbe, ker je kmalu po začetku del prišlo do hitre pospešitve inflacije, zaradi česar ni več mogel delati po dogovorjenih cenah. To je privedlo do spremembe pogodbe, s katero so se stroški povečali.
The replies to the survey of project managers indicated that the reasons forcost overrunscan be explained mainly bytwocategories offac-tors(see Figure 7):
Odgovori na anketo, izvedeno med vodji projektov, so pokazali, da je razloge za prekoračitve stroškov mogoče pojasniti predvsem z dvema kategorijama dejavnikov(glej sliko 7):
(a)problemsinprojectpreparation,suchasinadequatecost estimates;
(a)težave pri pripravi projektov, kotso neustrezne ocenestroškov;
(b)implementationproblems,suchasweakmonitoringortime delays.
(b)težavepriizvajanju,kotsošibkospremljanjeinčasovne zamude.
COST OVERRUNS
PREKORAČITVE STROŠKOV
In case of overruns, what were the main reasons?
Kakšni so bili glavni razlogi za prekoračitve, če je do njih prišlo?
Planning-related reasons
Razlogi v zvezi z načrtovanjem
Implementation-related reasons
Razlogi v zvezi z izvajanjem
Technicalreasons9 %
Tehnični razlogi9 %
Inadequate costestimates20 %
Neustrezne ocene stroškov20 %
Weak monitoring14 %
Šibko spremljanje14 %
Time delays12 %
Spremembe projekta26 %
Modifications tothe project26 %
Časovne zamude12 %
WERE PROJECTS CONTRIBUTING TO BENEFICIARY COUNTRIES’ COMPLIANCE WITH THE EU ENVIRONMENTAL DIRECTIVES AND TO THEIMPROVEMENT OF TENT?
ALI SO PROJEKTI PRISPEVALI KIZPOLNJEVANJU OKOLJSKIH DIREKTIV EU V DRŽAVAH UPRAVIČENKAH IN KIZBOLJŠANJU TENT?
The main objective of ISPA was to help the candidate countries reduce their structural gap in the environment and transport sectors.
Glavni cilj ISPA je bil pomagati državam kandidatkam pri zmanjšanju njihove strukturne vrzeli v okoljskem in v prometnem sektorju.
In order to assessthe effectiveness ofthe projectsinterms of concrete contributions to improvement of the environment and transport sectors, the Court examined:
Da bi ocenilo, kako uspešno so projekti konkretno prispevali kizboljšanju okoljskegain prometnegasektorja,je Sodišče preučilo:
(a)whether the environmental projects were consistent with EU direc-tivesinthefields of watersupply and wastewater;
(a)aliso bili okoljski projektiskladniz direktivami EU na področjih oskrbe z vodoin odpadnih vod;
(b)whethertransport projects contributedtothe completion ofthe trans-Europeantransport network.
(b)alisoprometniprojektiprispevalikdokončanjuvseevropskega prometnega omrežja.
As at the time of the audit final reports were available on only a limited number ofthe 279infrastructure projects co-financed by ISPA, only partial conclusions could be drawn.
Ker so bila v času revizije na voljo končna poročila le za omejeno število od 279infrastrukturnih projektov, kijih sofinancira ISPA, je bilo mogoče pritile do delnih zaključkov.
COMPLIANCE WITH EU ENVIRONMENTAL STANDARDS HASINCREASED
SKLADNOST Z OKOLJSKIMI STANDARDI EU SE JE POVEČALA
TEXTBOX 10
OKVIR 10
In Latvia, the objective of one project was to improve water supply and sewage services, ensuring that drinking water and purified sewage conform to the national legislation and the requirements of the EU directives.
Cilj enega projekta v Latviji je bil izboljšati storitve oskrbe z vodo in kanalizacijske storitve ter tako zagotoviti, da pitna voda in prečiščene odplake ustrezajo nacionalni zakonodaji in zahtevam direktiv EU.
According to the final report, the project has ensured adequate quality of the treated water according to the EU urban wastewater treatment directive (91/271/EEC) and of the drinking water.
Po podatkih v končnem poročilu je projekt zagotovil ustrezno kakovost prečiščene vode v skladu z direktivo EU o čiščenju komunalne odpadne vode (91/271/EGS) ter ustrezno kakovost pitne vode.
In Latvia, the objective of one project was to develop drinking water quality and wastewater services. e EU standards for drinking water quality have been met.
Cilj drugega projekta v Latviji je bil izboljšati kakovost pitne vode in storitev v zvezi z odpadnimi vodami. Standardi kakovosti pitne vode, ki veljajo v EU, so bili doseženi.
However, for wastewater, full compliance with legal requirements had not yet been achieved. e rehabilitation and upgrading of a biological wastewater treatment plant had been completed but the nitrogen and phosphorus content in the effluent still exceeded the EU and local norms at the time of the audit.
Vendar za odpadne vode ni bila dosežena popolna skladnost z zakonskimi zahtevami. Sanacija in posodobitev naprave za biološko čiščenje odpadnih vod sta bili končani, vendar je vsebnost dušika in forforja v iztoku v času revizije še vedno presegala norme EU in lokalne norme.
In spite of some shortcomings, the projects that were not completed atthetimeoftheaudit,ifimplementedasplanned,arelikelyto contribute to compliance with EU environmental standards (see Textbox 11).
Projekti, ki v času revizije niso bili končani, bodo kljub nekaterim pomanjkljivostim verjetno prispevali k skladnosti z okoljskimi standardi EU, če bodoizvedeni, kotje bilo načrtovano(glej okvir 11).
IMPROVEMENTSIN LINKS TO THE TRANSEUROPEAN TRANSPORT NETWORK
IZBOLJŠANJE POVEZAV Z VSEEVROPSKIM PROMETNIM OMREŽJEM
In the transport sector out of 16 projects contained in the sample only two had been completed at the time of the audit.
V prometnem sektorju sta bila v času revizije od 16 projektov v vzorcu dokončanale2. Ocenatehprojektovkaže,daprispevatakdokon-čanju/razvojuvseevropskihomrežij(glejsliki8in9terokvira12 in 13).
The other projectsthat atthetime ofthe audit were not completed areconsistent with the TEN-T network(seeforexample Textbox 11 and Figure 11).
Drugi projekti, ki v času revizije niso bili končani, so skladni z omrežjem TEN-T (glej na primer okvir 11 in sliko 11).
For example in Romania, the Bucharest Cernavoda project should speed up the traffic between Bucarest and Constanta and is expected to contribute to the development of European Transport Corridor No 7, Igumenitsa–Patras–Athens–Sofia–Budapest (see Figure 10).
Na primer, projekt “Bukarešta Cernavodă” v Romuniji bi moral pospešiti promet med Bukarešto in Konstanco ter se zanj pričakuje, da bo prispeval k razvoju evropskega prometnega koridorjašt. 7,Igumenica–Patras–Atene–Sofija–Budim-pešta(glej sliko 10).
TEXTBOX 11
OKVIR 11
In Poland, a wastewater treatment project should increase the percentage of the population of the city of Wrocław who are connected to the sewage network to 97 %. is city, with a population of more than 600 000 inhabitants, was considered the main polluter of the river Odra.
S projektom naprav za čiščenje odpadnih vod na Poljskem bi se moral odstotek prebivalcev mesta Wrocław s priključkom na kanalizacijsko omrežje povečati na 97 %. To mesto, ki ima več kot 600 000 prebivalcev, je štelo za glavnega onesnaževalca reke Odre.
In Romania, a project consisted of the rehabilitation and upgrading of a wastewater treatment plant, a sewage network and a drinking water network.
Projekt v Romuniji je zajemal sanacijo in posodobitev naprave za čiščenje odpadnih vod, kanalizacijskega omrežja ter omrežja pitne vode.
Due to delays concerning the wastewater treatment plant, the risk of pollution of the river remains.
Zaradi zamud, do katerih je prišlo pri napravi za čiščenje odpadnih vod, tveganje onesnaženosti reke ostaja.
TEXTBOX 12
OKVIR 12
In the Czech Republic the project ‘Modernisation of the line section Zabori–Prelouc’ is in the pan-European multimodal corridor IV from Dresden to Bratislava.
Projekt posodobitve železniškega odseka Záboří–Přelouč na Češkem je v vseevropskem multimodalnem koridorju IV, ki sega od Dresdna do Bratislave.
In Figure 8, the projects co-financed by ISPA in the Czech Republic are highlighted.
Na sliki 8 so označeni projekti, ki jih sofinancirata ISPA in Češka.
TEXTBOX 13
OKVIR 13
In Latvia, the upgrading of the motorway from Riga to Adazi, which is a section of Via Baltica linking Warsaw to Tallinn, improved the traffic and pedestrian safety as well as the traffic fluidity by bringing this road section in compliance with European road standards and norms (see Figure 9).
V Latviji je posodobitev avtoceste iz Rige v Ādaži, ki je odsek ceste Via Baltica, povezave med Varšavo in Talinom, izboljšala varnost prometa in pešcev ter pretočnost prometa tako, da je ta odsek ceste uskladila z evropskimi standardi in normami (glej sliko 9).
ISPA PROJECTSIN THE CZECH REPUBLIC
PROJEKTIISPA NA ČEŠKEM
ROAD NETWORKIN LATVIA
CESTNO OMREŽJE V LATVIJI
TENT NEWORKS
OMREŽJA TENT
TENT NETWORK
OMREŽJE TENT
CONCLUSIONS ANDRECOMMENDATIONS
ZAKLJUČKIIN PRIPOROČILA
The Court’s main conclusions are asfollows.
Glavni zaključki Sodiščaso:
(a)Acoherentstrategicframework was in place and national ISPA strategies proved to be a good programming tool clearly identifying needs, objectivesandresources.
(a)Vzpostavljenje bilskladenstrateški okvir, nacionalnestrategije ISPApasoseizkazalezadobroorodjeprogramiranja,kijasno opredeljuje potrebe, ciljein sredstva.
Nonetheless, projects were notalwaysadequatelypreparedbyapplicants.This waspartly duetothefactthatthreeimportantguidancedocuments were providedlateinrelationtothefirst wave of applications bythe Commission(see paragraphs 16to 24).
Vendar prosilci niso vedno ustreznopripraviliprojektov. Delnojebilotakozaradidejstva, da je Komisija tri pomembne dokumente s smernicami zagotovila pozno za prvi val vlog(glej odstavke 16 do 24).
Financing plans hadto be adjustedto changed circumstances and almost allthe projects wereexperiencingsignificantdelays, mainlyrelatedto thelength of the procedures (at thelevel of the Commission and ofthe beneficiarycountries)andto weaknessesinthe planning process(atthelevelofbeneficiarycountries)(seeparagraphs 25to 36).
Finančne načrteje bilotreba prilagoditispremenjenim okoliščinam in skoraj vsi projekti so imeli znatne zamude, ki so bile predvsem povezane z dolgotrajnostjo postopkov(naravneh Komisije in držav upravičenk) in s slabostmi v procesu načrtovanja (na ravni držav upravičenk)(glej odstavke 25 do 36).
(c)The Court’s audit included five completed projects and 27 projects which are stillin progress.
(c)Revizija, kijojeizvedlo Sodišče,je zajela pet zaključenih projektov in 27 projektov, ki še potekajo.
Three of the completed projects were environmental.
Trije zaključeni projekti so bili okoljski.
The audit shows that they increase the compliance with EU environmentaldirectives in the respective beneficiary states.
Revizija kaže, da povečujejo skladnost z okoljskimi direktivami EU v posameznih državah upravičenkah.
The other two completed projects were transport related.
Druga zaključena projektasta bila povezanas prometom.
The auditshowsthatthey contributetotheimprovement ofthe trans-European network in the respective beneficiary states.
Revizija kaže, da prispevata kizboljšanju vseevropskega omrežja v posameznih državah upravičenkah.
Furthermore, the audit suggests that the 27 projects still in progress arelikelytoachievetheobjectivesifimplementedasplanned (see paragraphs 37to 42).
Poleg tega revizija nakazuje, da bo 27 projektov, ki še potekajo,verjetno doseglocilje,če bodoizvedeni po načrtih (glej odstavke 37 do 42).
The Court recommends that the Commission closely follows up the implementation of ISPA.
Sodišče priporoča, naj Komisija tesno spremlja izvajanje ISPA.
The Commission should,in particular, examine how delays in the implementation of projects could be avoided or reduced in the future, when implementing similar instruments. In the Court’s view, this may require more rigorous and realistic planning by projects’ applicants/managers and waysto speed upthe procedures, both atthe Commissionlevel and within national administrations of beneficiary countries.
Komisija bi moralazlasti preučiti,kakosejev prihodnje priizvajanju podob-nihinstrumentov mogočeizogniti zamudam priizvedbi projektov ali pajihzmanjšati.Sodišče meni,dabodo mordavtanamenpotrebni strožje in stvarnejše načrtovanje prosilcev za projekte/vodij projektov ter načini za pospešitev postopkov tako na ravni Komisije kot v nacionalnih upravah držav upravičenk.
This report was adopted by the Court of Auditors in Luxembourg at its meeting of 11 December 2008.
To poročilo je sprejelo Računsko sodišče v Luxembourgu na svojem zasedanju dne 11. decembra 2008.
ANNEX I and pay ment statements
PRILOGA I in pl a čil o poročila ozaključku projekta
Final report →
Dokončanje iz ja v → ko nč nega → odobritev: vrednotenje na k nad no • končno • pregled •
MONITORING ofcontract implementation ofphysical progress through indicators evaluation
Spremljanje pogodb fizične ga finančnega napredkaprek kazalnikov vrednotenje vm es no • spremljanje • nadzor • in
TENDERING approvalof tenderdossiers evaluations, including mobilisation ofnecessary expertise winningbids
Razpisi odobritev razpisnih dosjejev razpisov, vključno zmobilizacijo potrebnih strokovnihznanj zmagovalnih ponudb pogodb sklepanje • izbira • vrednotenja • pregledi •
Review • fe ed ba ck
Dejavnosti zajemajo: stroškov
(ISC) toapplicant oncontentof application formal • interservice • mobilisation • appraisal •
Priprava oizvedljivosti inkoristi okolje financiranja razporedaza izvedbo načrtaza vzdrževanje splošne ga • časovne ga • načrta • ocene vpliv a na • analize • š tudi je •
PREPARATION general • timetable • financing • environmental • cost– be n efi • feasibility •
FAZE UPRAVLJANJA PROJEKTOV ISPA IN KLJUČNE DEJAVNOSTI KOMISIJE
EUandnational policies assessment id en tifi to be n efi countryondraft
ISPA,kivsebuje:
Productionof anISPAstrategy containing:
38 2/ 2001 ter v skladu z revizijski m i meril
As state d in Council Regulations (EC) No 1267/1999 , (EC) No 1266/1999 and (EC) No 2382/2001 and according to the EC A audit c ri
Kot je do lo če nov uredba h Sveta (ES) št. 1267/1999 , (ES) št. 1266/1999 in (ES) št. 2
REPLYOF THE COMMISSION
ODGOVORI KOMISIJE
The poor preparation ofsome projects was duetoalargeextenttoalackofcapacity andtheshorttimeframein which projects hadtobedeveloped.Guidancewasalso given through the detailed application forms andexistingexplanationsofprocurement procedures.
Razlogazaslabopripravljenostnekaterih projektovstabilapredvsempomanjkanje zmogljivostiinkratekrok,vkateremje bilotrebaoblikovatiprojekte.Smerniceso zagotovilitudipodrobniobrazcizavlogo inobstoječerazlagepostopkovjavnih naročil.
9.Most of the Court’s sample was selected from amongthe older ISPA projects approvedin thefirst orearlyyears of use oftheinstru-ment.Somehadbeenpreparedevenear-lier.
9.Večina vzorca Sodiščaje bilaizbranaiz starejših projektov ISPA, odobrenih v prvem letu ali zgodnjih letih uporabe tega instrumenta. Nekateri od teh projektov so bili pripravljeni celo prej.
The very short time frame in which ISPA hadtobeimplementedhadimplications forproject maturityandthereadinessof national authorities.
Zelo kratekrok, v kateremje bilo treba izvesti instrument ISPA, je vplival na stopnjopripravljenostiprojektainpripra-vljenost nacionalnih organov.
Thedelaysandchangesinplanning which occurredin many of the early projects were hardtoavoidgiventhelackofexperience in managing majorinfrastructureprojects andthe needforex antecontrol oftender-ing procedures.
Težkobiseizognilizamudaminspremem-bam pri načrtovanju, ki so nastale pri veliko začetnihprojektih,gledenapomanjkanje izkušenjzupravljanjemvečjihinfrastruk-turnihprojektovinpotrebopopredhodni kontrolirazpisnih postopkov.
13.The Commission secured the national strat-egiesforthetransportandenvironment sectors in the candidate countries based on national investment plans and programmes, despite this not being a regulatory require-ment.Thestrategieswerealsopresented by the Commission to the ISPA Management Committee (Member State representatives) beforethe presentation ofindividual projects.
13.Komisija je zagotovila nacionalne strategije zaprometniinokoljskisektorvdržavah kandidatkah,kisotemeljile na nacionalnih naložbenih načrtihin programih,čepravto ni bila predpisanazahteva. Pred predstavitvijo posameznih projektovje Komisija pre-dložilastrategijetudiupravnemuodboru ISPA(predstavniki držav članic).
The Commission has also discussed the problems of delays with Member States.
Komisijaje otežavah v zvezi z zamudami razpravljala tudi z državami članicami.
20.Inaddition,guidancewasgiventhrough thedetailedapplicationforms which were madeavailablein1999andprocurement procedures were explainedinthe guidance developedunderpreviouspre-accession instruments.
20.Poleg tega so smernice zagotovili podrobni obrazcizavlogo,kisobilinavoljood leta 1999, medtem ko so bili postopki javnih naročilrazloženi v priročniku, oblikovanem na podlagi prejšnjihinstrumentov predpristopne pomoči.
(c)The previous version ofthe‘Guideto cost–benefitanalysisofinvestmentprojects’, which explained the main principles of CBA, had been available since 1997.
(c)Prejšnja različica „Priročnika za izdelavo analize stroškovin koristiinvesticijskih projektov“, v katerem so pojasnjena glavna načela analize stroškov in koristi, je bila na voljo od leta 1997.
The 2002 version of the guide responded to the changed regulatory environment and addressed vari-ousissuesin more depth.
Različica priročnika iz leta 2002 je odziv na spremenjeno regulativno okoljein podrobneje obravnavarazlična vprašanja.
However,forenvironmental projects cost–benefit analysis was of limited relevance wherethere were no alternatives andthe projects hadto be carried out anyway toimplement the acquis.In some cases abettercost–benefitanalysis wouldhave delayedtheproject withoutadding much value.
V nekaterih primerih bi zaradi boljše analize stroškov in koristi nastala zamuda pri projektu, vendar se projekt zaraditega ne bi bistvenoizboljšal.
The ISPA regulations were adoptedin 1999 and the first ISPA manual wasprovidedin 2000.
Predpisi ISPA so bilisprejetileta 1999, prvi priročnikISPA paje bil objavljenleta 2000.
The advice given in the ISPA manual andthroughvariousotherchannels(see replyto20)hadtobedevelopedtogether with the candidate countries concerned and totakeaccountoftheirimplementation realities which were evolving.
Nasvete, zagotovljene v priročniku ISPA in na različne druge načine (glej odgovor iz točke 20),je bilotrebarazvijatiskupajzzadevno državokandidatkoinpritemupoštevati njene razvijajoče se izvedbene zmogljivosti.
In addition to formal guidance, a major effort was made to prepare the ground for ISPA in a very limited timeframe,forexamplethrough meetings heldinallcandidatecountriesfrom1998 onwards with support from Phare to prepare project pipelines.
Poleg uradnih smernic je bilo veliko narejenega za pripravo temeljev instrumenta ISPA v zelo kratkemroku, na primer s srečanji, ki so od leta 1998 potekala v vseh državah kandidatkah, pri čemer so se za pripravo načrtov zapotekfinanciranjaprojektovuporabila sredstvaiz programa PHARE.
27.The Commission made every effort to moni-tortheprojectsandhelpnationalauthori-ties to mitigate the consequences of delays.
27.Komisijasijezelo prizadevalazaspremlja-nje projektov in zagotavljanje pomoči nacio-nalnimorganom,dabiublažilaposledice zamud.Vnekaterihdržavahsosezanajte-žavnejše projekte pripravili posebni akcijski načrti.
By the end of September 2008, a further three of the projects in the sample had been completed bythe original date.
Kljub temu je Komisija zagotovila, da se je za vse projekte, ki so ustvarili dobiček, izvedla vsaj popolnafinančna analiza.
22.The shortcomings in CBAs and financial analyses were often duetolack of a consistent approachamongthemanyinternational consultantsthatpreparedthe majorityof projects,poordata,oralackofexpertise withinthe national administrations.
30.Čepravprivelikihinfrastrukturnihprojek-tihzamudezagotovonisoneobičajne,so imeli v posebnem primeru držav upravičenk ISPA prvi projekti ISPA težave, ker je bil instrument ISPA novinstrument, ki seje ravno začel uporabljati v državah kandidatkah.
23.(a)The2000–01ISPAprojectswerethefirst onesin which CBA was used.
23.(a)Projekti ISPA 2000–2001 so bili prvi projekti, prikaterihsejeuporabilaanalizastroškov in koristi.