natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In this catalyst role, the EU adopted in 2005 the Social Agenda, the EU’s roadmap for employment and socialactions.
V vlogi pobudnice je EU leta 2005 sprejela socialniprogram, časovni načrt EU za zaposlovanje in družbenedejavnosti.
It reaffirms the necessary interaction betweenthe economy and social and employment policies andsets out an ambitious action plan.
Program potrjuje potrebo po sodelovanju medgospodarstvom in zaposlitvenimi in socialnimi političnimivsebinami ter zastavlja ambiciozen akcijski načrt.
On employment, it asks governments, in partnershipwith employers and trade unions as well as civil society,to make work a real option for all, increase the qualityand productivity of work and better anticipate and manage change.
Na področju zaposlovanja terja od vlad, da v sodelovanju z delodajalci in sindikati pa tudi s civilno družbo,snujejo delovna mesta kot realno možnost za vse, povečujejo kakovost in produktivnost dela ter bolje predvidevajoin obvladujejo spremembe.
To provide equal opportunities, it requests these actors tomodernise social protection, combat poverty and promote social inclusion, diversity and non-discrimination.
Da bi zagotovili enake možnosti, terja od teh akterjevposodabljanje socialne zaščite, boj proti revščini, spodbujanje vključevanja v družbo, raznolikosti in nediskriminacije.
The EU is a key player in building a social Europe.
EU je glavni akter pri oblikovanju socialne Evrope. Da biprišla do cilja, lahko:
•adopt legislation setting out minimum standards inemployment law, working conditions, health andsafety, non-discrimination and gender equality toensure individuals throughout the EU enjoy a common level of protection;
•sprejema zakonodajo, ki določa minimalne standardena področju delovnega prava, delovnih pogojev,zdravja in varnosti, nediskriminacije in enakosti spolov,s čimer zagotavlja posameznikom po vsej EU, dauživajo enako stopnjo zaščite;
•agree with Member States common EU objectives,supervise how they converge towards these objectives against commonly agreed indicators andbenchmarks and foster the transfer of best practices;
•skupaj z državami članicami določa skupne cilje EU,nadzira uresničevanje teh ciljev s strani držav članic v skladu s splošno sprejetimi kazalci in merili in skrbi zaprenos najboljših praks;
•provide additional financial support for employmentand inclusion policies through, for example, the European Social Fund (ESF) and other programmes;
•prek Evropskega socialnega sklada (ESS) in drugihprogramov zagotavlja dodatno finančno podporokonceptov zaposlitvene politike in politike vključevanja;
•facilitate cooperation and dialogue with key actors,including social partners and organisations representing civil society.
•lajša sodelovanje in dialog med glavnimi akterji,vključno s socialnimi partnerji in organizacijami, kizastopajo civilno družbo.
Introducing
Predstavitev programa
Progress is the EU’s new employment and social solidarity programme working alongside the ESF.
Progress je novi program EU za zaposlovanje in socialnosolidarnost, ki deluje vzporedno z ESS.
Starting in2007, it will run until 2013.
S svojim delom jezačel leta 2007, deloval pa bo do leta 2013.
This single programmereplaces the four previous ones which ended in 2006 ina move to rationalise and streamline EU funding.
Ta enotniprogram je zamenjal prejšnje štiri, ki so se končali leta2006, z namenom, da bi se racionaliziralo in izboljšalofinanciranje EU.
It is divided into five policy sections: •Employment•Social inclusion and social protection •Working conditions •Anti-discrimination•Gender equality
Razdeljen je na pet političnih področij:•zaposlovanje;•socialna vključenost in socialna varnost; •delovni pogoji; •preprečevanje diskriminacije;•enakost spolov.
Whereas the ESF invests in the implementation of employment and social inclusion policies in the Member States,Progress will focus on activities with a strong Europeandimension to ensure an EU added value.
Medtem ko si ESS prizadeva za uresničevanje politikedržav članic na področju zaposlovanja in socialne vključenosti, pa se bo program Progressosredotočal na dejavnosti z močno evropsko dimenzijo in s tem EU zagotavljaldodatno veljavo.
These activitiesaim to ensure that the EU can, for example, monitor theuniform application of Community law in the Member States or supervise the extent to which national policiesreflect EU objectives and policies.
Te dejavnosti so namenjene na primernadzoru EU nad enotno uporabo zakonov Skupnosti v državah članicah ali nad obsegom uveljavljanjanacionalne politike pri ciljih in politiki EU.
It will spend its budgetof over 700 million on analysing, networking and sharing of information to improve policy and practice and incampaigns to highlight key employment and social issuesover its seven years of implementation.
700 milijonov EUR visok proračun bo namenjen za analize, mrežnopovezovanje in širjenje informacij z namenom, da seizboljšata politika in praksa, v kampanjah pa bo v sedmihletih svojega delovanja poudarjal glavne teme zaposlovanja in sociale.
THE EUROPEAN SOCIAL FUND IN ACTION
DELO EVROPSKEGA SOCIALNEGA SKLADA
The EU’s largest financial tool for the implementationof employment and social affairs policies is the European Social Fund (ESF), which has an annual budgetof around 10 billion.
Največje finančno sredstvo EU za uresničevanje zaposlitvene in socialne politike je Evropski socialni sklad, ki ima okoli 10 milijard EUR letnega proračuna.
Some 8.5 million people ayear across the EU directly benefit from ESF cofinanced training and job creation schemes.
Okoli8,5 milijonov ljudi ima letno po vsej EU neposrednekoristi od projektov usposabljanja in snovanja delovnihmest, ki jih sofinancira ESS.
It can boost:•a real increase in the share of people benefitingfrom lifelong learning;•stimulating innovation and adaptability of workersand enterprises;•success in bringing long-term unemployed backinto the labour market through job finder schemes;•reducing the number of school dropouts;•improved childcare provision;•promoting partnership between key stakeholdersand opening up dialogue;•higher research and development investment.
Mogoči učinki:•povečanje deleža ljudi, ki bodo imeli koristi od vseživljenjskega učenja;•spodbujanje inovacij ter prilagodljivosti delavcev inpodjetij; •uspešna vrnitev dolgotrajno nezaposlenih nazaj na trgdelovne sile prek shem za iskanje zaposlitve;•zniževanje števila oseb, ki ne dokončajo šole;•izboljšana skrb za otroke;•spodbujanje partnerstva med glavnimi udeleženci inzačetek dialoga;•večje vlaganje v raziskovanje in razvoj.
How Progress works
Kako delujeprogram Progress?
The Commission directly manages Progress.
Progressneposredno upravlja Komisija, pomaga pa ji odbor predstavnikov držav članic.
A committee of Member States representatives assists the Commission.
Ta odbor na primerodobri letne delovne načrte in skrbi za izvajanje programa.
The Commission also relies on a network of partnerships involving national authorities, employers andworkers organisations and NGOs.
Komisija se prav tako opira na mrežo partnerstev, kivključujejo nacionalne oblasti, organizacije delodajalcevin delavcev in NVO-je.
Progress is open to the 27 EU Member States, EU candidate and EFTA/EEA countries.
Program Progressje odprt za vseh 27 držav članic EU, za države kandidatke in države EFTA/EGP.
tunities ns ; the r de ve l op EU policies and objectives t and fu r t and ow ne rs hi p on al EU policies and objectives .
o in sodelovanje pri vseh ciljih politike EU o in nad al j nj ira zv oj politike in ciljev EU.
tin promoting more and beterjobs and equal opor
eča vprašanja EU; e po z na vanja in š irj e nj ad ob rih pr ak s in in o va tiv nih pri s to po v na
– from vision to practice
, m et od in sk up nih ka za lc ev e vl ad u jejo v državah članicah .
GENERALOBJECTIVES n in g, id en tif ic a tio n and d is em in a tio n of g o d practice and in o va tiv e reaty-delegatedtasks and powersin employment and social solidarityto ro g re s P tthedevelopmentofstatisticaltols, methodsandcomonindicators tand m on it or the im pl em en ta tio n of Co m unitylawandpolicyobjectivesinthe Member States, and t n er ing with key stakeholders and ge t ing s up or o im provetheknowledgeandunderstandingofthesituationsprevailinginthe Member States shaping andfocusingthe EU policy agenda onthe most EU presing concer promotingthe cordination and convergence of national policiestowards EU objectives;
edotočanje na najbolj per ež EU za spodbujanje , po dp or gence nacionalnih politik k ciljem EU; ro g re sP opskih državljanov z naslednjimi dejavnostmi: dinacijein konver ež ne ga po ve zo vanja / v za je m ne ga u če nj a, pr es ni če vanju za ko no da je Skupnosti in političnih ciljev v državah članicah in nj eg ov nad z or ter oc en je v an je njihove o več ev an je zm og ljiv os tik lju čn ih m r P od po ra pri ur P od po ra pri ra z vi ja nj u sta tis tič nih pri pomoč ko vP ep ite vz na nj a in ra zu m e vanja si tu ac ij, ki pr Kr oblikovanje agende politike EUin osr spodbujanje kor učinkovitostiinvpliva.
T as es their ef ec tiv en es and im pa ct ap ro a ch es at EU level ob o st the ca p ac ity of key EU networks to promote , su po rT • o en h an ce the aw are n es of stakeholders and the g en er al public about EU policies and objectives T • opromotenetworkingand m ut u all ea rT • os up or T • os up or T • p ar • ensuring m ax im um co m pl i an ce with EU law ; • o efectively and eficientlyfulfilthe TT
opskaskupnost, kilahko v polni meri deluje na povečevanještevilain kakovosti delovnih mestin enake možnosti za vsein k sk le pa n je pa rtn er ste vz glavnimi udeleženci in prizadeva n je za po dp or • zagotavljanje či m večje sklad no sti z za ko ni EU ; •
A European Comunitythat canfuly playits par for al and whose positive contributionisrecognised and valued the benefit of European citizens by:
Uspešnoin učinkovitoizpolnjevanje naloginizvajanje poblastil, zapisanih v P solidarnosti v korist evr
y ( E O ), tra ck ing employment policies va to r ve ys ts to ex change and d is cu si su es ra ise d by EU em pl oy m en t
oč ju socialnih in zaposlitvenih politiki n zakonov EU, vključno
EXAMPLES FOR FUNDING ts such as le ga le xp er va to rie s such as the European Employment Ob s er ning, awarenes and disemination tto main actors
očju zdravjain varnosti na delovnem mestu, zbiranjestatistik oštevilu o ko vn ja ki , za ra z prav l janje o tem ah , ki jih iz po sta v lja ta za ko no da ja EU
Europe-wide studies s uch asresearch on health and s afety at work, colecting statis tics onthe number of work- place acidents and dis eases or European Labour Force Sur
, kot so prav ni s tr o ti socialni iz k lju če no sti in d isk rim in ac iji na os novi ra s ne pri pa d nosti, s po ln eu s m er je nosti, opski observatorij zaposlenosti(EO), ki nadzira zaposlitveno politikointr o ko vn ja ko v ed se d st va EU o zi r oč ju zaposlovanja in n je na u poraba .
European ob s er andlabour m ar ke t tr end s law and its ap lic a tio n tio n, age and disability or pr om ot ing gender equality encesortheSocialAgendaForum
en ca m i pr opskeštudije, kotsoraziskovanje na podr ečin bolezni na delovnem mestuterraziskave delovnesile Evr opski observatoriji, kotje Evr eže N V Ov EU, ki se bo rij o pr e že na ci o na ln ih st rM r o sti in in va lid no sti ali sp od bu ja jo enakost spolov sta r odpora glavnim akter je m P se vr V
Public aw are n es campaigns on EU social and employment policies and laws including EU Presidency C on fe r- •
Vzajemno učenje, ozaveščanje in širjenje informacij ne sr
EUnetworksof NGOsfightingsocialexclusionanddiscriminationongroundsofracialorigin,sexualorienta-•
Us po s ab l janje prav nih in političnih iz va ja lc ev na po dr s ko nf er
Networks of national e xp er • ra in ing of le g al and policy pr a ct iti on er sT •
Ka m pa n je za iz bolj še v an je o za v eš če no sti na po dr •
FURTHER INFORMATION
VEČ INFORMACIJ
The European Commission’s Directorate-General for Employment, Social Affairs and Equal opportunities (DG EMPL)http://ec.europa.eu/dgs/employment_social/index_en.htm
Generalni direktorat za zaposlovanje, socialne zadeve in enakemožnosti (GD EMPL) Evropske komisije http://ec.europa.eu/dgs/employment_social/index_en.htm
Growth and jobshttp://ec.europa.eu/growthandjobs/index_en.htm
Rast in delovna mesta http://ec.europa.eu/growthandjobs/index_en.htm
The European Social Fundhttp://ec.europa.eu/esf
Evropski socialni sklad http://ec.europa.eu/esf
Progress — The EU programme for employment and social solidarity 2007-2013
Progress – Program EU za zaposlovanje in socialno solidarnost za leta 2007–2013
50 years investing in people
50 let vlaganja v ljudi
Special thanks to the team of GOPA-Cartermill who helped to realise this book onbehalf of Directorate-General for Employment, Social Affairs and Equal Opportunities:Julian Hale (writer), Jernett Karensen (editor) and Sylvie Giraudon (project manager)as well as Jean Oost from MADE INV. for the art direction.
Posebna zahvala gre ekipi GOPA-Cartermill, ki je pomagala pri nastanku te knjige v okviru Generalnega direktorata za zaposlovanje, socialne zadeve in enake možnosti:Julianu Haleu (pisatelju), Jernett Karensen (urednici) in Sylvie Giraudon (vodji projekta) kot tudi Jeanu Ooostu iz podjetja MADE IN V. zakreativno svetovanje.
© European Communities, 2007
© Evropski skupnosti, 2007
Cataloguing data can be found at the end of this publication.
Reprodukcija je dovoljena z navedbo vira.
Vladimír Špidla Commissioner for Employment, Social Affairs and Equal Opportunities
Vladimír Špidla Komisar za zaposlovanje, socialne zadeve in enake možnosti
For more than half a century now, the European Commission has been working in partnershipwith the Member States to give people theopportunity to improve their job prospects.
Evropska komisija že več kot pol stoletja sodeluje zdržavami članicami, da bi se izboljšale možnostizaposlovanja ljudi.
Sincethe European Social Fund was set up in 1957, ithas helped millions of people, not only in agriculture and industry but also in the servicessector where the bulk of jobs now lie.
Od svoje ustanovitve leta 1957je Evropski socialni sklad pomagal milijonom ljudi,ne samo delavcem v kmetijskem in industrijskem,temveč tudi v storitvenem sektorju, ki sedaj ponujanajveč delovnih mest.
The Fund has become a permanent fixture in the European Union's Employment Strategy, growing in size over the years from some 1% of thetotal Community budget in 1970 to 10% today.
Sklad je postal stalni element v evropski strategijizaposlovanja in se iz leta v leto povečeval ter tako danes znaša 10 % skupnegaproračuna Skupnosti v primerjavi z 1 % v letu 1970.
It has more than stood thetest of time, showing a capacity to adapt to changing social and employment conditions and often even to be ahead of them.
Sčasoma se je izkazal zazelo uspešnega in pokazal zmožnost prilagajanja spremembam socialnih inzaposlitvenih razmer ter bil velikokrat celo pred njimi.
Today, the European Social Fund enables Member States to implementactive labour market policies that benefit people from all walks of life.
Danes Evropski socialni sklad omogoča državam članicam izvajanje politikeaktivnega trga delovne sile, od katere imajo korist vsi.
The Fund helps people retrain for new jobs or assists them in finding jobs forthe first time.
Sklad pomaga ljudempri usposabljanju za nova delovna mesta ali pri iskanju prve zaposlitve.
It also looks out for the more vulnerable in society who maybe socially excluded or at risk of being so, providing them with opportunities to find or get back into work.
Pravtako ščiti družbeno bolj ogrožene osebe, ki so izključene iz družbe ali so vnevarnosti, da to postanejo, in jim nudi pomoč pri iskanju zaposlitve alivrnitvi na delo.
Having a job can make a crucial difference to life satisfaction.
Zaposlitev lahko pomeni velikansko razliko pri zadovoljstvu v življenju.
This is truefor both men and women.
To držitako za moške kot tudi za ženske.
One of the success stories of the European Social Fund has been that of helping women to find their first job or get backinto work after a career break and achieve an equal status with men in theworkplace.
Ena izmed zgodb o uspehu Evropskegasocialnega sklada govori o pomoči ženskam pri iskanju prve zaposlitve alivrnitvi na delo po začasni prekinitvi dela in doseganju enakega statusa nadelovnem mestu, kot ga dosegajo moški.
Back in 1970, a little less than a third of those employed werewomen.
Leta 1970 je bil delež žensk medzaposlenimi malo manj kot ena tretjina.
Today, women are close to half of the employed.
Danes predstavljajo ženske skorajpolovico vseh zaposlenih.
The European Union is facing a series of challenges that range from globalisation to new technologies, from an ageing population to research andinnovation.
Evropska skupnost se sooča s številnimi izzivi, ki segajo od globalizacije donovih tehnologij, od starajočega se prebivalstva pa do raziskav in inovacij.
Everyone must have the opportunity to contribute to a prosperous European Union: women and men, young and old,
Prinjihovem reševanju je potrebna visoko usposobljena delovna sila in Evropskisocialni sklad je prava rešitev za to.
The European Commission will continue to work in partnership with the Member States to ensure growth and jobs for the whole of the EU and willmaintain the European Social Fund as a fund that invests in people.
Vsi moramo imeti možnost, da prispevamosvojdelež k blaginji Evropske unije: ženske in moški, mladi in stari, ljudje izrazličnih okolij in etničnih skupin, invalidi in druge prikrajšane skupine.
It is mypleasure to present to you this history of 50 years of investing in people; Ihope it will be an inspiration for the Fund's continued success.
S ponosom vam predstavljam 50-letno zgodovino vlaganja v ljudi. Upam, da bo tudi v prihodnje v navdihuspešnosti Sklada.
POST-WAREUROPE–A changing Europe . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
POVOJNAEVROPA–Spreminjajoča se Evropa. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
THE2000S– Heading towards a knowledge-based economy. . . . . . . . . . . . . . . . . .
ZAČETEK21. STOLETJA– Usmeritev h gospodarstvu, ki temelji na znanju. . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Celebrating 50 years investing in people. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Obeležitev 50 let vlaganja v ljudi. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
SECOND WORLD WAR
OBNOVA EVROPE PO DRUGI SVETOVNI VOJNI
Following the calamitous loss of human life that Europe suffered duringthe Second World War, the continent headed towards reconstruction andrecovery.
Po grozoviti izgubi mnogih človeških življenj med drugo svetovno vojno se je Evropa pripravljala na obnovo.
In 1951, six years after the war had ended, six countries (France,West Germany, Italy, Belgium, the Netherlands and Luxembourg) signedthe Treaty of Paris to create the European Coal and Steel Community(ECSC) to ensure that coal and steel, key military raw materials, weremanaged collectively.
Leta 1951, šest let po koncu vojne, je šestdržav (Francija, Zahodna Nemčija, Italija, Belgija, Nizozemska in Luksemburg) podpisalo Pariško pogodbo, s katero so ustanovili Evropsko skupnostza premog in jeklo (ESPJ) in tako zagotovili, da se je z jeklom in premogom(ključnima surovinama za vojsko) upravljalo kolektivno.
The overriding aim was to prevent war breaking outon the continent once more.
Glavni namen jebila preprečitev ponovnega izbruha vojne na celini.
In the years after the war, Europe received aid from the United States inthe form of the Marshall Plan for a European Recovery Programme torebuild its infrastructure, as well as for education and training.
V povojnih letih je Evropa prejemala pomoč od Združenih držav v obliki Marshalovega načrta za obnovo Evrope, s katero je obnavljala svojo infrastrukturo ter sisteme izobraževanja in usposabljanja.
The coaland steel industries posed particular challenges as following the war theyhad to be downsized.
Premogovništvo injeklarska industrija sta predstavljala poseben izziv, saj se je moral po vojninjun obseg zmanjšati.
One outcome of the ECSC Treaty was a fund tohelp workers in the coal and steel industries gain a range of job skills tokeep apace with industrial modernisation or conversion to new kinds ofproduction or, failing that, to enable them to seek work in other industriesor geographical locations.
Eden izmed rezultatov Pogodbe ESPJ je bil sklad, ki jedelavcem v premogovništvu in jeklarski industriji nudil pomoč pri pridobivanju mnogih novih izkušenj, s katerimi so bili kos modernizaciji industrijeali pa prehodom k novim načinom proizvodnje. Če to ni bilo mogoče, jim jesklad omogočil iskanje dela v drugih industrijskih panogah ali na drugihgeografskih območjih.
This fund, known as the ECSC Fund for the Retraining and Resettlement of Workers, was the forerunner of the European Social Fund (ESF).
Ta sklad, znan kot Sklad ESPJ za preusmerjanje inpremeščanje delavcev, je bil predhodnik Evropskega socialnega sklada(ESS).
In 1957, the Treaty of Rome established the European Economic Community (EEC), and with it the ESF.
Leta 1957 je bila z Rimsko pogodbo ustanovljena Evropska gospodarskaskupnost (EGS) in z njo tudi ESS.
The ESF was an integral part of the European vision from the very beginning, established to improve job opportunities in the Community by promoting employment and increasing thegeographical and occupational mobility of workers.
ESS je bil že od samega začetka ključni delevropske vizije. Ustanovljen je bil z namenom, da izboljša zaposlitvenepriložnosti v Skupnosti s spodbujanjem zaposlovanja in povečevanjemgeografske in poklicne mobilnosti delavcev. ESS je upravljala Komisija,pomagal pa ji je Odbor ESS.
The Committee consisted, and still consists, of representatives of governments, trade unionsand employers in equal numbers.
Odbor je bil sestavljen in je še vedno sestavljeniz predstavnikov vlad, sindikatov in delavcev, ki so zastopani v enakem številu.
In its early stages, the ESF was used as a means to 'compensate' for joblosses.
V zgodnji fazi je bil ESS mišljen kot sredstvo za „nadomestilo“ izgubljenihdelovnih mest.
It helped workers in sectors that were modernising or converting tonew kinds of production by providing them with short-term retrainingallowances.
Pomagal je delavcem v sektorjih, ki so se moderniziraliali prehajali na nove oblike proizvodnje in jim zagotavljal kratkoročnanadomestila za preusposabljanje.
It also made available resettlement help for those out of work
Prav tako je tistim, ki so ostali brez dela inso zapustili svojo regijo, da bi si poiskali delo kje drugje, nudil pomoč pri
The ESF could be used morewidely than the European Coal and Steel Community Fund as it coveredall sectors except agriculture.
ESS se je lahko uporabljal širše kot Sklad Evropske skupnosti zapremog in jeklo, saj je pokrival vse sektorje razen kmetijstva.
TACKLING MIGRATION AND UNEMPLOYMENT
REŠEVANJETEŽAV, POVEZANIHZMIGRACIJOIN
Throughout the 1950s and 1960s, levels of employment in the European Economic Community were so high that unemployment was regarded asexceptional. Unemployment was put down to young people making thetransition from school to working life or to workers having brief periodsof unemployment after which, following retraining that the ESF couldassist with, they would rejoin the labour market.
V 50. in 60. letih 20. stoletja so bile stopnje zaposlenosti v Evropski gospodarski skupnosti tako visoke, da je brezposelnost veljala za nekaj izrednega.Brezposelni so bili mladi, ki so ravno prehajali iz šolskih klopi na delovnamesta, ali delavci, ki so bili kratek čas brezposelni, vendar so se po preuspo -sabljanju, ki ga je nudil ESS, ponovno vključili na trg delovne sile.
In 1957 there were70 million employed with only 2.6 million unemployed which meant anunemployment rate of just over 3.5%.
Leta 1957je bilo 70 milijonov ljudi zaposlenih in samo 2,6 milijona brezposelnih, kar jepomenilo, da je stopnja brezposelnosti znašala malo več kot 3,5 %.