natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In Italy, the changes implemented in February 2006 imposed new quantity limits to define the threshold between personal use and trafficking, based on the amount of active principle of the drug, following the removal of such limits in 1993.
V Italiji so bile, potem ko so bile omejitve količin leta 1993 odpravljene, s spremembami, uvedenimi februarja 2006 določene nove omejitve količin, ki opredeljujejo mejo med osebno uporabo in prometom z drogami, in sicer glede na količino aktivne učinkovine v drogi.
The limits are indicated in a specific Ministry of Health decree of April 2006.
Omejitve so navedene v posebnem odloku ministra za zdravje iz aprila 2006.
In Slovakia, the role of quantity is central to the new penal code on drugs offences.
V slovaškem novem kazenskem zakoniku o kaznivih dejanjih v zvezi z drogami ima količina osrednji pomen.
Section 171 creates two offences of possession for own use: possession of no more than three doses may be punished by up to three years’ imprisonment, while a prison sentence of up to five years may be imposed for possession of ‘a larger amount’ (no more than 10 doses).
V razdelku 171 sta opredeljeni dve kaznivi dejanji posedovanja za lastno uporabo: za posedovanje največ treh odmerkov je zagrožena zaporna kazen do 3 let, medtem ko se za posedovanje „večje količine“ (največ 10 odmerkov) lahko odredi zaporna kazen do 5 let.
Possession of quantities greater than this must be charged under Section 172.
Posedovanje večjih količin od zgoraj navedenih je treba obravnavati na podlagi razdelka 172.
This allows a prison sentence of 4–10 years to be imposed if there are no aggravating factors, and for sentences of 10–15 years for possession of a larger amount (with a street value of over 10 times the ‘baseline’ amount of 8 000 Skk — approximately EUR 200), 15–20 years for possession of drugs on a considerable scale (defined as over 100 times the baseline) and 20–25 years or life imprisonment for possession on a large scale (defined as over 500 times the baseline).
Ta določa zaporno kazen od 4 do 10 let, če ne obstajajo oteževalni dejavniki, in zaporne kazni od 10 do 15 let za posedovanje večje količine (z vrednostjo, ki na črnem trgu več kot desetkrat presega „osnovni“ znesek 8 000 Skk – približno 200 EUR), 15 do 20 let za posedovanje precejšnje količine (z vrednostjo, ki na črnem trgu več kot stokrat presega „osnovni“ znesek) in 20 do 25 let ali dosmrtno zaporno kazen za posedovanje obsežne količine (z vrednostjo, ki na črnem trgu več kot petstokrat presega „osnovni“ znesek).
As already shown by European Legal Databases on Drugs (ELDD) research (9), the role of quantity in drug laws is varied; in some countries (e.g. Slovakia), the quantities that delimit certain offences are strictly defined, while in others (e.g. the United Kingdom) quantities are guidelines that give rise to a rebuttable presumption of intent.
Kot je pokazala že raziskava Evropske pravne zbirke podatkov o drogah (ELDD) (9), je količina v zakonih o drogah različno pomembna. V nekaterih državah (npr. na Slovaškem) so količine, ki razmejujejo kazniva dejanja, strogo opredeljene, medtem ko so v drugih (npr. v Združenem kraljestvu) količine le smernice, na podlagi katerih se ustvari ovrgljiva domneva o namenu.
Quantities may also distinguish between offences (e.g. possession or supply), or determine the penalty for the same offence.
Na podlagi količin se lahko razlikujejo tudi kazniva dejanja (npr. posedovanje ali ponudba) ali določijo kazni za isto kaznivo dejanje.
Though many countries refer to a quantity in their laws, quantity can be defined in different ways (weight, value) or even not at all.
Čeprav mnoge države v svojih zakonih navajajo količino, je ta lahko opredeljena različno (teža, vrednost) ali pa sploh ne.
The latest, apparently contrasting, actions of Italy and Bulgaria continue to show only that there is no clear European consensus on this issue.
Zadnji očitno nasprotujoči si ukrepi Italije in Bolgarije še naprej kažejo samo to, da o tem vprašanju ni jasnega evropskega soglasja.
From 2002 to 2005, the Max Planck Institute in Germany carried out an evaluation of Section 31a of the German Narcotic Drugs Act, which permits the offence of possession of ‘insignificant quantities’ of drugs to be exempted from prosecution in certain circumstances.
Od leta 2002 do 2005 so na inštitutu Maxa Plancka v Nemčiji opravili oceno razdelka 31a nemškega Zakona o prepovedanih drogah, ki v določenih okoliščinah omogoča, da se kaznivo dejanje posedovanja „neznatnih količin“ drog oprosti kazenskega pregona.
The evaluation found that, in practice, the implementation of Act §31a varies considerably in the 16 Länder of Germany, in part because of different interpretations of ‘insignificant’ (Schäfer and Paoli, 2006).
Ocena je pokazala, da se izvajanje razdelka 31a Zakona v praksi v 16 nemških deželah zelo razlikuje, tudi zaradi različnih razlag pojma „neznaten“ (Schäfer in Paoli, 2006). Marca
The Minister of Health of Lithuania amended recommendations on what shall be regarded as small, large and very large amounts of narcotic and psychotropic substances, redefining these quantities.
Spremljanje kazni, izrečenih storilcem kaznivih dejanj, povezanih z drogami, je bilo obravnavano ali izvedeno v več državah in v nekaterih primerih so bili na podlagi rezultatov že sprejeti ukrepi.
The German Narcotic Drugs Act allows the prosecutor to discontinue proceedings for possession of drugs without court approval under certain circumstances.
8) Glej letno poročilo za leto 2005 (http://ar2005.emcdda.europa.eu/sl/page013-sl.html). Glej tudi „Illicit Drug use in the EU: legislative approaches“
EMCDDA thematic paper (both available at http://eldd.emcdda.europa.eu/?nnodeid=5175).
( drog) in tabelo 1 v tematskem dokumentu Centra „Illict Drug use in the EU: legislative approaches“ (Nezakonito uživanje drog v EU: zakonodajni pristopi) (oba na voljo na http://eldd.emcdda.europa.eu/?nnodeid=5175).
Other sentencing statistics showed that the waiving of reports as statutory alternatives to punishment increased in 2004, though police reports and convictions increased further, while the number of suspended proceedings dropped slightly.
Na Irskem je bila odobrena ustanovitev osrednje enote za statistiko o kriminalu za spremljanje statistike o aretacijah, kazenskih pregonih in naravi izrečenih kazni v skladu z nacionalno strategijo boja proti drogam.
In the Czech Republic in 2005, regional police headquarters were surveyed for the second consecutive year about drugrelated crime.
Čeprav opredelitev z drogo povezanega kriminala v EU še ne obstaja, običajno pomeni kazniva dejanja, storjena pod vplivom drog, kazniva dejanja, storjena zaradi pridobitve denarja za uživanje drog, kazniva dejanja, storjena v okviru delovanja trgov s prepovedanimi drogami, ter kazniva dejanja, storjena v nasprotju z zakonodajami o drogah.
It was estimated that in 2004 about 62 % of drug production/distribution offences, 25 % of fraud offences, 21 % of crimes involving misappropriation of funds/property and 20 % of ordinary thefts were committed by drug users in order to finance their own consumption (Czech national report).
Rutinski podatki so v EU na voljo samo za zadnjo vrsto kaznivih dejanj – kršitve zakonov o drogah.
A survey carried out in 2004 among 15- to 16-year-olds in Finland showed that about 7 % of those who had used cannabis in the last year had financed their use illegally, more than half by selling drugs and the rest mainly by stealing (Kivivuori et al., 2005, cited in the Finnish national report).
Nemški Zakon o prepovedanih drogah tožilcu dovoljuje, da v določenih okoliščinah brez odobritve sodišča prekine postopek, sprožen zaradi posedovanja drog.
In the majority of cases, the penalty was suspension of the sanction under surveillance.
Kljub priporočilom in smernicam o drogah se predpisi med deželami zelo razlikujejo.
From 2004, it was noted that the courts less often imposed compulsory treatment, effectively decreasing the involvement of the probation services and thus their contribution to the social rehabilitation of drug users.
Zgoraj navedena študija o teh razlikah, ki je bila opravljena za ministrstvo za zdravje, je preučila kazni v več kot 1 800 primerih v šestih različnih deželah (Schäfer in Paoli, 2006).
The 2000/01 survey found that opioid users were responsible for 23 % of detected larceny offences and 37 % of detected burglaries.
Podatki o prvih treh vrstah so v EU redki ali nepopolni.
to extrapolate from, while others refer only to a specific type of drugrelated crime.
Nekateri izhajajo iz priložnostnih lokalnih študij, iz katerih je težko ekstrapolirati, medtem ko se drugi nanašajo samo na določeno vrsto z drogo povezanega kriminala.
12 rather difficult (
Podatki o „poročilih“ (
), it is more appropriate to compare trends rather than absolute numbers.
) o kršitvah zakonov o drogah
Although there is as yet no EU definition of drugrelated crime, it is usually considered to mean crimes committed under the influence of drugs, crimes committed to finance drug use, crimes committed in the context of the functioning of illicit drug markets and offences in contravention of drug legislation.
V nekaterih provincah v Avstriji so poskusili standardizirati izvajanje razdelkov 12 in 35(4) Zakona o prepovedanih drogah, ki opredeljujeta poenostavljene postopke za opustitev prijave policiji v primeru nakupa ali posedovanja majhnih količin konoplje.
Routine data are available in the EU only on the last type of crime — drug law offences.
Drugi statistični podatki o kaznovanju so pokazali, da se je število opustitev prijav kot zakonskih alternativ za kaznovanje leta 2004 povečalo, čeprav se je število prijav policiji in obsodb dodatno povečalo, medtem ko je število ustavljenih postopkov rahlo upadlo.
Over the five-year period 1999–2004, the number of ‘reports’ of drug law offences increased overall in most EU countries (in fact in all reporting countries except Italy and Portugal, with particularly marked increases — twofold or
so na voljo v vseh evropskih državah, analiziranih v tem poročilu. Odražajo razlike v nacionalnih zakonodajah, prav tako pa tudi različne načine uporabe in uveljavljanja zakonov ter razlike v prednostnih vprašanjih in sredstvih, ki jih organi kazenskega pravosodja namenijo določenim kaznivim dejanjem.
14 more — in Estonia, Lithuania (
Ker te razlike precej otežujejo neposredne primerjave med državami EU (12), je bolj primerno primerjati trende kot absolutne številke.
Data on the first three types of crime are rare or patchy in the EU.
V Romuniji je bila preučena statistika o izrečenih kaznih sodišča, da bi spremljali uspeh socialne reintegracije uživalcev drog, vpletenih tudi v druga kazniva dejanja, ne samo uživanje drog.
Some come from ad hoc local studies, which are difficult
V večini primerov je bila kazen izrečena v obliki odloga kazni pod nadzorom.
In 2004, this increasing trend was confirmed in most
Od leta 2004 se opaža, da sodišča manjkrat odredijo obvezno zdravljenje, kar dejansko zmanjšuje vpletenost služb za pogojne obsodbe in s tem njihov prispevek k socialni rehabilitaciji uživalcev drog.
) See ‘National policies: evaluation of laws’ (http://ar2004.emcdda.europa.eu/en/page021-en.html).) The term ‘reports’ for drug law offences is given in quotation marks because it describes different concepts in different countries.
(10) Glej „Nacionalne politike: vrednotenje zakonov“ (http://ar2004.emcdda.europa.eu/sl/page021-sl.html).(11) Izraz „poročila“ o kršitvah zakonov o drogah je v narekovajih, ker opisuje različne pojme v različnih državah.
For an exact definition for each country, refer to the methodological notes on drug law offences in the 2006 statistical bulletin.
Glede natančne opredelitve za vsako državo posebej si oglejte metodološke opombe o kršitvah zakonov o drogah v Statističnem biltenu 2006.
) For a more complete discussion of methodological issues, refer to the methodological notes on drug law offences in the 2006 statistical bulletin.)
) Glede popolnejše obravnave metodoloških vprašanj si oglejte metodološke opombe o kršitvah zakonov o drogah v Statističnem biltenu 2006.
), although a few countries reported a fall over the previous year — the Czech Republic, Greece, Latvia, Luxembourg, Portugal, Slovenia (since 2001),
50 % oziroma 31 % vseh kršitev zakonov o drogah, medtem ko je najpogosteje prijavljena snov v Luksemburgu kokain (43 % kršitev zakonov o drogah).
In 1999–2004, the number of ‘reports’ of drug law offences involving cannabis increased overall in the majority of reporting countries, while decreases were evident in Italy and
V petletnem obdobju od leta 1999 do leta 2004 se je število „poročil“ o kršitvah zakonov o drogah na splošno povečalo v večini držav EU (dejansko v vseh državah poročevalkah, razen v Italiji in na Portugalskem, povečanja pa so bila še
Slovakia, Finland and Bulgaria (
13 posebej opazna – dvakratno ali več – v Estoniji, Litvi (
In most EU Member States the majority of reported drug law offences (17) are related to drug use or possession for use (18), ranging in 2004 from 61 % of all drug law offences in Poland to 90 % in Austria.
V obdobju 1999–2004 se je število „poročil“ o kršitvah zakonov o drogah, ki so vključevale konopljo, na splošno povečalo v večini držav poročevalk, medtem ko se je na Madžarskem (14) in Poljskem).
offences involving cannabis increased in Germany, Spain, France, Lithuania, Luxembourg, Portugal, the United Kingdom and Bulgaria, while it remained stable overall in Ireland and the Netherlands, and decreased in Belgium, Italy, Austria, Slovenia and Sweden (24).
Leta 2004 je bil ta trend naraščanja potrjen v večini držav poročevalk (15), čeprav je
However, in Luxembourg, Portugal, Bulgaria and Turkey, the proportion of drug offences related
23 zmanjšalo v Italiji in Sloveniji (
) and/or the proportion of drug offences that involved
V istem obdobju je delež nekoliko držav poročalo o upadu v preteklem letu – Češka, Grčija, Latvija, Luksemburg, Portugalska, Slovenija (od leta
) in reported drug law offences (
2001), Slovaška, Finska in Bolgarija (
The opposite trend can be observed for cocaine-related offences: in terms of both number of ‘reports’ (28) and the proportion of all drug offences (29), cocaine-related offences have increased since 1999 in most reporting countries.
V večini držav članic EU je večina prijavljenih kršitev zakonov o drogah (17) povezanih z uživanjem drog ali posedovanjem za uživanje (18), v razponu od 61 % vseh kršitev zakonov o drogah na Poljskem do 90 % v Avstriji leta 2004.
Bulgaria is the only country to report a downward trend in cocaine offences (both numbers and proportions of drug offences).
Na Češkem, v Luksemburgu, na Nizozemskem in v Turčiji se večina prijavljenih kršitev zakonov o drogah nanaša na preprodajo ali trgovanje, v razponu od 48 % vseh kršitev zakonov o drogah v Luksemburgu do 93 % na Češkem.
countries where this is the case, cannabis-related offences in 2004 accounted for 34–87 % of all drug law offences.
kaznivih dejanj, ki vključujejo konopljo, narasel v Nemčiji, Španiji, Franciji, Litvi, Luksemburgu, na Portugalskem, v Združenem kraljestvu in v Bolgariji, medtem ko je na Irskem in Nizozemskem ostal nespremenjen in je upadel v Belgiji, Italiji, Avstriji, Sloveniji in na Švedskem (24).
In the Czech Republic and Lithuania, amphetamines-related offences predominated, accounting, respectively, for 50 % and 31 % of all drug law offences; while in Luxembourg cocaine is the most reported substance (in 43 % of drug law offences).
Čeprav je v vseh državah poročevalkah (razen na Češkem in v Bolgariji in nekaj let v Belgiji) konoplja bolj prisotna v kaznivih dejanjih uživanja/posedovanja kot v drugih kršitvah zakonov o drogah, se je od leta 1999 delež kaznivih dejanj, povezanih z uživanjem konoplje, zmanjšal v več državah – na Cipru (2002–2004), v Italiji, Avstriji, Sloveniji in Turčiji (2002–2004) – in v zadnjem letu (2003–2004) padel v večini držav poročevalk, kar verjetno kaže na manjšo osredotočenost organov kazenskega pregona na uživalce konoplje v teh državah (25).
) Data on ‘reports’ for drug law offences were available for 1999–2004 in all countries (although sometimes not for every year) except Cyprus, Slovakia,
16) Glej tabelo DLO-1 in sliko DLO-1 v Statističnem biltenu 2006.17) Razčlenitve po vrsti kaznivega dejanja so bile na voljo v vseh državah (čeprav včasih ne za vsako leto med 1999 in 2004), razen na Danskem, v Estoniji,
Bulgaria, Romania, Turkey and Norway; and for 2004 in all countries except Ireland, the United Kingdom and Norway.
Latviji, Litvi, na Madžarskem, Slovaškem in v Romuniji.
) See Table DLO-1 and Figure DLO-1 in the 2006 statistical bulletin.)
(18) Glej tabelo DLO-2 v Statističnem biltenu 2006.(19) Glej tabelo DLO-4 v Statističnem biltenu 2006.
Latvia, Lithuania, Hungary, Slovakia and Romania.(18) See Table DLO-2 in the 2006 statistical bulletin.(19) See Table DLO-4 in the 2006 statistical bulletin.(20) See Table DLO-5 in the 2006 statistical bulletin.(21) Breakdowns of drug law offences by substance were available in all countries (although sometimes not for every year between 1999 and 2004) except
20) Glej tabelo DLO-5 v Statističnem biltenu 2006.21) Razčlenitve kršitev zakonov o drogah po snoveh so bile na voljo v vseh državah (čeprav včasih ne za vsako leto med letoma 1999 in 2004), razen na
Denmark, Estonia, Latvia, Hungary, Finland, Romania and Norway.(22) See Table DLO-3 in the 2006 statistical bulletin.(23) See Figure DLO-2 in the 2006 statistical bulletin.(24) See Table DLO-6 in the 2006 statistical bulletin.(25) See Figure DLO-3 in the 2006 statistical bulletin.(26) See Figure DLO-4 in the 2006 statistical bulletin.(27) See Table DLO-7 in the 2006 statistical bulletin; note that in Sweden the proportion of heroin-related offences decreased over the period 1999–2003. (28) See Figure DLO-5 in the 2006 statistical bulletin.(29) See Table DLO-8 in the 2006 statistical bulletin.
Danskem, v Estoniji, Latviji, na Madžarskem, Finskem, v Romuniji in na Norveškem.(22) Glej tabelo DLO-3 v Statističnem biltenu 2006.(23) Glej sliko DLO-2 v Statističnem biltenu 2006.(24) Glej tabelo DLO-6 v Statističnem biltenu 2006.(25) Glej sliko DLO-3 v Statističnem biltenu 2006.(26) Glej sliko DLO-4 v Statističnem biltenu 2006.(27) Glej tabelo DLO-7 v Statističnem biltenu 2006; opomniti je treba, da je na Švedskem delež s heroinom povezanih kaznivih dejanj v obdobju 1999–2003 upadel.(28) Glej sliko DLO-5 v Statističnem biltenu 2006.(29) Glej tabelo DLO-8 v Statističnem biltenu 2006.
European drug policies: extended beyond illicit drugs?, in EMCDDA 2006 annual report: selected issues
Evropske politike drog: ali segajo dlje od prepovedanih drog?, v Letnem poročilu Centra za 2006: izbrana vprašanja
Although drug strategies do not always refer to licit drugs or addictions, the selected issue finds that prevention programmes and, in some countries, treatment measures apply to both licit and illicit drugs, targeting as a priority children and young people.
Čeprav se strategije boja proti drogam ne nanašajo vedno na dovoljene droge in odvisnosti, izbrano vprašanje ugotavlja, da so preventivni programi in, v nekaterih državah tudi ukrepi zdravljenja, nanašajo tako na dovoljene kot na prepovedane droge, prednostna skupina pa so otroci in mladi.
A slow integration, strategically or institutionally, of licit drugs into policy and measures against illicit drugs appears to be more and more common.
Zdi se, da je počasno vključevanje, strateško ali institucionalno, dovoljenih drog v politiko in v ukrepe proti prepovedanim drogam vedno bolj običajno.
In Europe, the scope of drug policies is beginning to stretch beyond illicit drugs and to encompass other addictive substances or even types of behaviour.
V Evropi začenja obseg politik drog zajemati več kot samo prepovedane droge in vključevati druge snovi, ki povzročajo odvisnost, ali celo tipe vedenja.
This is found in the drug policies of some Member States and in EU drug strategies.
To je mogoče zaslediti v politikah drog nekaterih držav članic in v strategijah EU za boj proti drogam.
Increasingly, research is addressing the issue of addiction or addictive behaviours irrespective of the substances concerned.
Raziskave vedno pogosteje obravnavajo vprašanje odvisnosti ali vedenj, ki povzročajo odvisnost, ne glede na zadevno snov.
The selected issue on the increasing attention being given in national illicit drugs strategies or policy documents to licit substances or to addiction per se aims
Izbrano vprašanje o povečani pozornosti, ki se posveča nacionalnim strategijam boja proti prepovedanim drogam, dokumentom politike za dovoljene snovi ali odvisnosti kot taki, je namenjeno predstavitvi prvega vpogleda v ta vedno bolj navzoč pojav v Evropski uniji.
Chapter 2Responding to drug problems in Europe — an overview
Poglavje 2Odzivi na probleme drog v Evropi – pregled
Prevention health strategies regarding conduct disorders, attention deficit disorder, etc.), social policies (the provision of leisure spaces and support for vulnerable youth or deprived families), education policies (reducing school dropout), etc.
(zagotavljanje prostora za prosti čas in podpora ranljivim mladim ljudem ali ogroženim družinam), izobraževalnimi politikami (zmanjševanje osipa v šolah) itd.
Thus, public health prevention targets the full set of vulnerability factors which are relevant for tackling drug problems by involving services and sectors that would not usually focus on drugs.
Zato se javnozdravstvena preventiva ukvarja z vsemi dejavniki ranljivosti, pomembnimi pri reševanju težav, povezanih z drogami, tako da se pritegne tudi službe in sektorje, ki se načeloma ne osredotočajo na probleme z drogami.
Universal school-based prevention
Splošno preprečevanje v šolah
Experiences in some Member States suggest that drug prevention interventions at the individual level may be more effective if also supported by regulatory policies on legal drugs that can limit the access of young people to these substances and reduce their social acceptability.
Izkušnje iz nekaterih držav članic kažejo, da so lahko intervencije preprečevanja zlorabe drog na ravni posameznika učinkovitejše, če jih podpirajo regulativne politike o dovoljenih drogah, ki lahko omejijo dostop mladih do teh snovi in zmanjšajo njihovo družbeno sprejemljivost.
As a result, environmental prevention strategies that address the normative and cultural framework of substance use are gaining ground in parts of Europe, supported by the first steps taken at EU level: the tobacco advertisement directive and the WHO framework convention on tobacco control (see the section on environmental strategies in the selected issue on drug use in recreational settings).
Posledica tega je, da strategije preprečevanja v okolju, ki obravnavajo normativni in kulturni okvir uživanja snovi, pridobivajo na pomenu v delih Evrope, podpirajo pa jih prvi ukrepi na ravni EU: direktiva o tobačnem oglaševanju in okvirna konvencija SZO o nadzoru nad tobakom (glej razdelek o okoljskih strategijah v izbranem vprašanju o uživanju drog v sprostitvenih okoljih).
The role of mass media campaigns is increasingly being seen as one of raising awareness (to underpin, support and explain to the population at large the rationale underlying environmental strategies) rather than one of changing behaviour.
Od medijskih kampanj se vse bolj pričakuje, da bodo krepile ozaveščenost (da bodo za širšo javnost utemeljevale, podpirale in razlagale osnovne okoljske strategije), ne pa toliko spreminjale vedenje.
In this regard, a recent German review of the international literature (Bühler and Kröger, 2005, cited in the German national report) recommends that media campaigns be used as a supporting measure and not as the only measure to achieve behavioural changes.
V zvezi s tem najnovejši nemški pregled mednarodne literature (Bühler in Kröger, 2005, citiran v nemškem nacionalnem poročilu) priporoča, da se medijske kampanje uporabijo kot podporni in ne kot edini ukrep za dosego spremembe vedenja.
Public health prevention
Varovanje javnega zdravja
Programme-based prevention approaches are gaining ground within school-based prevention.
Pristopi preprečevanja, ki temeljijo na programih, so vse pomembnejši pri preprečevanju zlorabe drog v šolah.