natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Representation of the Court at the celebration of 200 years of the Supreme Court of Finland, in Helsinki
Zastopanje Sodišča na praznovanju 200. obletnice ustanovitve nskega vrhovnega sodišča v Helsinkih
Participation of a delegation from the Court at the Verfassungstag (formal commemoration of the Austrian Constitutional Court), in Vienna
Udeležba delegacije Sodišča na Verfassungstag (slovesnosti avstrijskega ustavnega sodišča) na Dunaju
Representation of the Court at the Opening of the Legal Year, at the invitation of the Lord Chancellor, in London
Zastopanje Sodišča na slovesnosti ob začetku sodnega leta v Londonu na povabilo Lorda Chancellorja
Representation of the Court at the ceremonies organised on the occasion of the Tag der Deutschen Einheit, in Saarbrücken
Zastopanje Sodišča na slovesnosti v Saarbrücknu, organizirani ob priložnosti Tag der Deutschen Einheit
Representation of the Court at the funeral of Mr H. Jung, former Registrar of the Court of First Instance, in Berlin
Zastopanje Sodišča na pogrebu H. Junga, nekdanjega sodnega tajnika Sodišča prve stopnje, v Berlinu
Participation of a delegation from the Court at the ceremony for the of-¤cial opening of the Supreme Court, at the invitation of the President of the Supreme Court of the United Kingdom, in London
Udeležba delegacije Sodišča na slovesnosti uradnega odprtja vrhovnega sodišča v Londonu na povabilo predsednika vrhovnega sodišča Združenega kraljestva
Representation of the Court at the sixth symposium of European trade mark judges, in Alicante
Zastopanje Sodišča na „Šestem simpoziju evropskih sodnikov na področju znamk“ v Alicanteju
Representation of the Court at the meeting of the heads of the Appeal Courts of the European Union, in Rome
Zastopanje Sodišča na srečanju predsednikov drugostopenjskih sodišč Evropske unije v Rimu
Participation of the President of the Court at the working lunch of the Permanent Representatives, at the Council, in Brussels
Udeležba predsednika Sodišča na delovnem kosilu stalnih predstavnikov na Svetu v Bruslju
Representation of the Court at the interparliamentary meeting ‘Building a Citizens’ Europe — The Stockholm Programme 2010–2014 — The Parliamentary dimension of a European area of Freedom, Security and Justice’, in Brussels
Zastopanje Sodišča na medparlamentarnem srečanju „Building a Citizens’ Europe – The Stockholm Programme 2010-2014 – The Parliamentary dimension of a European area of Freedom, Security and Justice“ v Bruslju
Participation of a delegation from the Court, at the invitation of the President of the Constitutional Court of the Republic of Hungary, at the celebration of the 20th anniversary of the Constitutional Court, in Budapest
Zastopanje Sodišča na srečanju upravnega odbora Združenja državnih svetov in vrhovnega upravnega sodstva Evropske unije v Bruslju
Representation of the Court at the celebration of the 150th anniversary of the founding of the Faculty of Law at the University of Bucharest, in Bucharest
Zastopanje Sodišča na seminarju o ocenjevanju sodnikov in državnih tožilcev, ki ga je organiziralo Združenje državnih svetov in vrhovnega upravnega sodstva Evropske unije v Bruslju
29 and 30 November
Letno poročilo 2009
Participation of a delegation from the Court in an ocial visit to the European Court of Human Rights, in Strasbourg
Udeležba delegacije Sodišča na uradnem obisku na Evropskem sodišču za človekove pravice v Strasbourgu
Representation of the Court at the ceremony organised on the occasion of Constitutionality Day, in Ljubljana
Zastopanje Sodišča na slovesnosti ob dnevu ustavnosti v Ljubljani
Representation of the Court at the formal sitting of the Court of Cassation, in Paris
Zastopanje Splošnega sodišča na slavnostni seji kasacijskega sodišča v¥Parizu
Representation of the Court at the formal sitting of the European Court of Human Rights, in Strasbourg
Zastopanje Splošnega sodišča na slavnostni seji Evropskega sodišča za človekove pravice v Strasbourgu
Representation of the Court at the Rechtspolitischer Neujahrsempfang at the Ministry of Justice, in Berlin
Zastopanje Splošnega sodišča na Rechtspolitischen Neujahrsempfang na ministrstvu za pravosodje v Berlinu
Participation of the President of the Court in the seminar ‘50 years of the European Court of Human Rights viewed by its fellow international courts’, in Strasbourg
Udeležba predsednika Splošnega sodišča na seminarju „Petdeset let Evropskega sodišča za človekove pravice z vidika drugih mednarodnih sodišč“ v Strasbourgu
Representation of the Court at a meeting organised by the Committee on Budgetary Control on the topic of the Anti-Fraud Oce, in Brussels
Zastopanje Splošnega sodišča na sestanku o Uradu za boj proti goljujam, ki ga je v Bruslju organiziral Odbor za proračunski nadzor
Visit of a delegation from the Court to the Republic of Estonia, at the invitation of the Minister for Foreign A¥airs and of the Minister for Justice, in Tallinn
Obisk delegacije Splošnega sodišča v Talinu v Republiki Estoniji na povabilo ministra za zunanje zadeve in ministra za pravosodje
Visit of a delegation from the Court to the Republic of Finland, at the invitation of the Government, in Helsinki
Obisk delegacije Splošnega sodišča v Helsinkih v Republiki Finski na povabilo vlade
Representation of the Court at the ocial meeting on Europe, organised on the occasion of the visit of the President of the Reªection Group on the Future of Europe, in Rome
Zastopanje Splošnega sodišča na uradnem srečanju o Evropi, organiziranem ob obisku predsednika posvetovalne skupine o¥prihodnosti Evrope v Rimu
Representation of the Court at the 14th international conference of the Bundeskartellamt, in Hamburg
Zastopanje Splošnega sodišča na 14. mednarodni konferenci Bundeskartellamt v Hamburgu
1 and 2 June
1. in 2. junij
Visit of a delegation from the Court to the Comisión nacional de la Competencia, in Madrid
Obisk delegacije Splošnega sodišča pri Comisión nacional de la Competencia v Madridu
Representation of the Court at the 5th European Jurists’ Forum, in Budapest
Zastopanje Splošnega sodišča na pogrebu Hansa Junga, bivšega sodnega tajnika Splošnega sodišča, v Berlinu
Visit of the President of the Court to the European Ombudsman and his departments, and conference on the topic‘The principle of good administration in Community case-law’, in Strasbourg
Obisk predsednika Splošnega sodišča pri evropskem varuhu človekovih pravic in njegovih službah in konferenca na temo „Načelo dobrega upravljanja v sodni praksi Skupnosti“ v Strasbourgu
Representation and participation of the Court at the formal conference organised on the occasion of the 20th anniversary of the Constitutional Court, in Budapest
Zastopanje in udeležba Splošnega sodišča na slavnostni konferenci v¥Budimpešti, organizirani ob 20. obletnici delovanja ustavnega sodišča
Representation of the Court at the funeral of Advocate General Dámaso Ruiz-Jarabo Colomer, in Madrid
Delegacija Splošnega sodišča na pogrebu generalnega pravobranilca Dámasa Ruiz-Jaraboja Colomerja v Madridu
Visit to the Greek Council of State Visit to the French Council of State and to the Constitutional Council
Obisk pri grškem državnem svetu Obisk pri francoskem Conseil d’Etat in ustavnem svetu
N UN ES D EC J
G U ENO V J
S. S CH W I ER J du c or P
L od no tajni št S isti ko l og o in v ob ja
L.MOITINHO of the G
Splošnegasodišča az pošiljanje r
¥ air s and A e gR
, za socialne v an ja ev a ž e vir a er delo et službo
Annual Report 2009 — Synopsis of the work of the Court of Justice, the General Court and the European Union Civil Service Tribunal
Letno poročilo 2009 – Pregled dela Sodišča, Splošnega sodišča in Sodišča za uslužbence Evropske unije
Luxembourg: Publications Oce of the European Union
Luxembourg: Urad za publikacije Evropske unije
Catalogue number: QD-AG-10-003-EN-C
Kataloška številka: QD-AG-10-003-SL-C
Biography of Mario Sepi
Življenjepis Maria Sepija
Furthermore, the fact that I have spent my working life in European trade union organisations such as the FEM(European Metalworkers' Federation) means that my career has always centred around Europe and that I havefostered national trade union participation in the European movement, helping to overcome divisions andideological barriers to be united in Europe.
Član Odbora sem postal leta 1995, leta 2002 pa sem bil izvoljen za predsednika skupine delojemalcev (II. skupine).
From trade union activism to campaigning for the European social model
Od sindikalnega aktivizma do boja za evropski socialni model
At the Economic and Social Committee
V Odboru sem velik del svoje energije posvetil temeljitemu proučevanju gospodarskih vprašanj ter evropske gospodarske in socialne politike.
I joined the Committee in 1995 and in 2002 was elected president of the Employees' Group (Group II).
Korenine evropske življenjske poti: Mladi evropski federalisti
Within the Committee, I have directed the bulk of my energy towards studying economic issues and Europeaneconomic and social policy.
Med drugimi temami, ki sem jih pogosto obravnaval v svojih mnenjih, so bile konkurenčna politika, evropska industrijska politika in monetarna unija – s sodelovanjem v študijski skupini, ki je oblikovala mnenje Odbora o ekonomski in monetarni uniji – ter lizbonska strategija.
My background has been intertwined with the Committee's since the 1960s when I became intimately awareof European issues and developed a strong interest in social Europe, as a result of my experience in the Europeanfederalist movement (the Young Federalists) as secretary of the Rome chapter.
Moje življenje se prepleta z življenjem Odbora že od konca šestdesetih let, ko sem se začel pobliže ukvarjati z evropskimi temami; šezlasti me je zanimalo vprašanje socialne Evrope. Temu so botrovale izkušnje v evropskem federalističnem gibanju, v organizaciji Mladievropski federalisti, kjer sem bil sekretar rimske sekcije.
One of the most important opinions for which I have been rapporteur was the 2002 own-initiative opinion on Trends, structures and institutional mechanisms of the international capital markets.
Od letos imam čast, da lahko vse te izkušnje nadgradim z vlogo predsednika Odbora v naslednjih dveh letih.
From 1966, as researcher at the IAI (International Affairs Institute), I dealt with social and trade union policy in Europe and so had the opportunity to learn about and work with the Committee in the capacity of expert onrelations with the Mediterranean countries, from 1969 to 1974.
Po letu 1966 sem se kot raziskovalec na Inštitutu za mednarodne zadeve IAI (Istituto affari internazionali) ukvarjal s socialno in sindikalno politiko v Evropi. Tako sem imel priložnost spoznati Odbor in z njim sem od leta 1969 do 1974 sodeloval kot strokovnjak za odnose s sredozemskimi državami.
Other themes which have been a recurrent feature in my opinions include competition policy, European industrialpolicy and monetary union – participating in the study group which prepared the Committee opinion on EMU andindustrial relations – and the Lisbon Strategy.
Povedal sem že, katere bodo prednostne naloge mojega predsedovanja. Na koncu bi jih želel preoblikovati v dva osrednja institucionalnacilja, na katera bomo morali osredotočiti naše delovanje, da bi Odboru odprli perspektivo, ki bo resnično usmerjena v prihodnost: nova lizbonska strategija po letu 2010 in uveljavitev nove evropske pogodbe, ki ponuja več pravic in več sodelovanja.
As fate had it, my first task in this institute, led by Altiero Spinelli, was to prepare an essay on the role of the Economic and Social Committee.
Upam, da sem vsaj delno obrazložil, kako je moje dosedanje delovanje oblikovalo moje cilje za predsedovanje v obdobju 2008–2010.
I now have the honour of crowning my achievements with the role of Committee president for the next two years.
Usoda je hotela, da je bilo moje prvo delo v tem inštitutu, ki mu je predsedoval Altiero Spinelli, ocena nekega eseja o vlogi Evropskegaekonomsko-socialnega odbora.
In the 1970s and 1980s I focused on the CISL's trade union activity, first as international policy expert and thenas national secretary of the FIM (Italian Metalworkers' Federation), with responsibility for industrial andcontractual policy.
Vendar se želim za uresničitev teh ciljev opreti na zgodovino Odbora; prizadeval si bom torej združiti obe poti, da bi zagotovili napredek,inovacije in nadaljnje dosežke.
I have already described my presidency's priorities and in conclusion I would like to convey these in terms of thetwo key institutional objectives which will ensure that the Committee genuinely looks towards the future: the new Lisbon Strategy after 2010 and the affirmation of the new European Treaty, which proposes more rights and greaterparticipation.
V sedemdesetih in osemdesetih letih sem bil dejaven predvsem kot sindikalist Italijanske konfederacije delavskih sindikatov CISL (Con-federazione Italiana Sindacati dei Lavoratori), najprej kot strokovnjak za mednarodno politiko, pozneje pa kot nacionalni sekretar Italijanske zveze kovinarjev FIM (Federazione italiana metalmeccanici), odgovoren za industrijsko in pogodbeno politiko.
I hope that it is now relatively clear how my background has shaped my ambitions for the 2008-2010 presidency.
V trenutku, ko zapuščam vlogo "predstavnika ene strani", ki me je spremljala na vsej moji poti delovanja v Odboru, in prevzemam odgovornost za celoto, se zavedam težavnosti te spremembe, vendar so mi v uteho dobri odnosi, ki sem jih vzpostavil s člani vseh skupin Odbora.
Having focused the lion's share of my attention at that time on the importance of the aeronautic and automobilesectors, I helped bring the union to the table to sign the 1984 FIAT agreement, which turned the page on thelong crisis begun in the wake of the struggles of 1980.
Ker sem se v tistih letih močno posvečal pomenu letalskega in avtomobilističnega sektorja, sem bil med protagonisti, ki so sindikat pripravili k podpisu sporazuma s Fiatom v letu 1984, s katerim se je končala dolgotrajna kriza, ki se je začela po bitkah iz osemdesetih let.
However,it is the Committee's history which I intend to use as a springboard to achieve these objectives, mergingour paths to ensure progress, innovation and further achievements.
Ta sporazum je omogočil, da so se v podjetje vrnili delavci, ki so ostali zunaj, in da je bil z vidika sindikalnih pogajanj dosežen pomemben rezultat; to se je zgodilo v času, ko so se morali delavci tako v Italiji kot drugod po Evropi močno bojevati za svoje pravice inse soočati z odločilnimi socialnimi premiki.
As I move on from a role on one "side" to which I have belonged throughout my career in the Committee to takeon overall responsibility, I am fully aware of the difficulties facing me but I am heartened by the good relationship I have established with the members of every Committee group.
Od tistih let sem na vseh položajih, ki sem jih imel v sindikatu, vedno poskušal slediti istemu vodilu: delovati za socialni razvoj.
A central idea in trade union action: social development
Ta element je tudi eden od razlogov obstoja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, ki mu je Rimska pogodba z ustanovitvijo leta1958 že od vsega začetka podelila temeljno odgovornost za uresničevanje evropskega socialnega modela.
From then on, throughout my career in the union I endeavoured to follow one guiding principle: commitment toa specific idea of social development.
Zamisel o spodbujanju socialnega razvoja je navdihovala moje nadaljnje delovanje tudi na področju mednarodnega sodelovanja, kosem v začetku devetdesetih let postal direktor Sindikalnega inštituta za sodelovanje pri razvoju ISCOS (Istituto Sindacale per la cooperazione allo sviluppo).
This is also one of the purposes of the Economic and Social Committee; the Treaty of Rome, establishing the Committee in 1958, entrusted it from its inception with the key task of developing the European social model.
Na tem položaju sem se ukvarjal z različnimi projekti z državami v razvoju, delal z institucijami za sodelovanje na italijanski in evropski ravni ter skrbel, da so odnosi s tretjimi državami potekali v duhu enakega razvoja civilne družbe s Severa in Juga.
While in office, I dealt with a number of projects with developing countries, working with cooperation institutionsat Italian and European level and ensuring that relations with third countries were carried out in the spirit of equaldevelopment of civil society between north and south.
Moja prizadevanja za spodbujanje sodelovanja z državami, kot so Mozambik, Mali, Čile in Brazilija, so se osredotočala na usposabljanje, preusmerjanje k poklicnim dejavnostim, ki zagotavljajo samouresničitev, spodbujanje sodelovanja med socialnimi kategorijami različnih gospodarskih sektorjev in zavzemanje za uresničevanje sindikalnih svoboščin.
My efforts to promote cooperation with countries such as Mozambique, Mali, Chile and Brazil focused on training,retraining for professional activities geared towards self-fulfilment, promotion of cooperation between the socialcategories of the various economic sectors and the commitment to ensure trade union freedoms.
Ker sem bil vedno član sindikalnih organizacij na evropski ravni, kot je npr. Evropska zveza kovinarjev FEM (Federazione europea Metalmeccanici), je bila v središču mojega delovanja vedno Evropa; spodbujal sem sodelovanje nacionalnih sindikatov v evropskem gibanju ter s tem skušal prispevati k preseganju ideoloških delitev in ovir za združitev v Evropi.
to guide globalisation email: mario.sepi@eesc.europa.eu Tel: +32-2-546.92.97Fax: +32-2-546.97.52
E-naslov: mario.sepi@eesc.europa.eu Tel: +32 25469297Faks: +32 25469752
Mario Sepi's presidential message
Sporočilo predsednika Maria Sepija
Three key priorities
… in orodje konkurenčnosti
Solidarity as an instrument forcompetitiveness
Po prvih petdesetih letih Odbora …
Solidarity: sharing a commonproject
Tri velike prednostne naloge
After the Committee's first halfcentury
Solidarnost kot sodelovanje pri skupnem projektu …
The Treaty of Lisbon includes a series of articles reinforcing participatory democracy.
Lizbonska pogodba vsebuje več členov, ki krepijo participativno demokracijo.
Through its members and their organisations, the Committee has access to an excellent network throughwhich it can assess the grassroots impact of directivesand European policies and we must ensure that wemake proper use of it.
Odbor ima prek svojih članov in ustreznih organizacij dostop doizvrstne mreže, s pomočjo katere lahko na terenu ocenjuje vplivdirektiv in evropskih politik. Prizadevati si moramo, da bi opravilito nalogo.
The concept of solidarity is often confined to therealm of emotions; it may be individual or collectivebut is inevitably associated with choice, unilateralismand the decision to take one action over another.
Začetek tega predsedovanja sovpada s petdesetletnico Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, kar mojemu mandatu dajedvojno odgovornost: treba je ovrednotiti zgodovino Odbora, obenem pa zagotoviti, da bo usmerjen v prihodnost.
It is primarily the responsibility of the Committee to explore ways in which these articles may be appliedeffectively, by stepping up its role in the consultative process, making full use of the popular right ofinitiative and putting the requirement to consult and inform civil society into practice in secondarylegislation.
Paradoks je v dejstvu, da se to pojmovanje solidarnosti ne osredotoča samo na kakovost, zamisel o družbi ali skupek vrednotnaše civilizacije: je tudi orodje konkurenčnosti za obvladovanjeizzivov globalizacije.
The paradox lies in the fact that this concept ofsolidarity does not focus exclusively on quality, anidea of society or a raft of values underpinning ourcivilisation: it is also a tool to promotecompetitiveness in the challenging climate ofglobalisation.
Pojmovanje solidarnosti je pogosto omejeno na čustveno področje, posameznikovo ali kolektivno, v vseh primerih pa je povezano z voljo, enostranskostjo in svobodno izbiro.
The fact that the start of my presidency coincides withthe European Economic and Social Committee's 50thanniversary confers upon me a twofold responsibility: tocapitalise on the history of the Committee, while at thesame time ensuring that the Committee looks to thefuture.
Odbor mora predvsem proučiti načine za učinkovito izvajanje teh členov v praksi, in sicer s krepitvijo svoje vloge v procesu posvetovanja in tako, da v polni meri izkorišča zakonsko pravico do ljudske pobude, ter končno, da te elemente posvetovanja in obveščanja civilne družbe prenaša v sekundarno zakonodajo in v prakso.
The deep fault lines running through our society and the breakdown that we are currently witnessing ofsocial pacts employers, trade unions and governments, make an improvement in the quality of theeconomic fabric imperative.
Petdesetletnica EESO je sovpadla tudi z evropskim letom medkulturnega dialoga.
The EESC's 50th anniversary also falls in the European Year of Intercultural Dialogue.
Hude razpoke v naši družbi in prelom s tradicionalnimi socialnimi pogajanji med podjetniki, sindikati in vladami, ki smo mupriča, zahtevajo izboljšanje kakovosti gospodarskih struktur.
The second priority is therefore the Lisbon Strategy.
Druga prednostna naloga je zato lizbonska strategija.
My presidency slogan, Rights and solidarity to guideglobalisation, refers to a different concept ofsolidarity, which has been taking form throughout thecourse of European history.
Samo tako bo Odbor lahko podprl evropske institucije in njihoveodločitve, v različnih nacionalnih in organizacijskih okvirih pa botudi zmožen odgovarjati na naslednja vprašanja: Kakšne so bileposledice te odločitve za različne družbene skupine? Kako je vplivala na odnose v industriji?
Only in this way will the Committee be able to performits function of not only of supporting the Europeaninstitutions in their decision-making, but also ofproviding answers at national and organisational levelto the question:what are the implications of this decisionfor the various sectors of society?What is the impact onindustrial relations? What are the consequences forsocial and civil progress in individual countries?
Geslo mojega predsedovanja – Pravice in solidarnost kot vodilaglobalizacije – se nanaša na drugo pojmovanje solidarnosti, natisto namreč, ki se je utrdilo v evropski zgodovini.To je solidarnost, ki pomeni vzajemnost in sodelovanje, upoštevanje drugihin aktivno soudeležbo.
The EESC has a key role to play in this respect: as thevoice of organised civil society, it is a microcosm and amirror of social and cultural differences.
EESO ima pri tem zelo pomembno vlogo: ker je glasnik organizacij civilne družbe, je lahko sinteza in odraz socialnih in kulturnihrazlik.
This strategy is fundamental: cooperation with the other institutions to tackle the issues of modernisation,the knowledge-based society, international competition, research and the rights of Europeans as citizensand as workers is the key to contributing to the renewal of society.
Tako pojmovana solidarnost lahko gospodarstvo prisili v vse boljpospešen razvoj kakovosti, in to tako, da dviguje celotno ravengospodarskih in družbenih procesov, daje družbi stabilnost inpreprečuje socialne in okoljske katastrofe, do katerih bi prišlo, čebi stremljenje po konkurenčnosti temeljilo izključno na zmanjševanju stroškov in konfliktih v družbi.
Seen in this light, solidarity is able to force theeconomy to pick up the pace towards a form ofdevelopment revolving around quality, raising theoverall level of economic and social processes,making society more stable and preventing the socialand environmental disasters which would resultshould the pursuit of competitiveness be seen solelyin terms of cost control and social conflicts.
Ta strategija je temeljni projekt: sodelovanje z drugimi institucijami za soočanje s problematikami posodabljanja, družbe znanja, mednarodne konkurence, raziskav, pravic Evropejcev kot državljanov in kot delavcev – to je ključ za prispevek k obnovi našihdružb.
It is an institutional forum in which civil societystakeholders propose solutions agreed as part of theirconsultative role of providing support for the EU'slegislative and executive institutions.
Institucija, kjer različni akterji civilne družbe predlagajo rešitve,dogovorjene v okviru posvetovalne vloge za podporo zakonodaj-nim in izvršnim institucijam EU.