natgillin/translations-raw huggingface dataset:
According to the results, poor prognosis and chaotic dual diagnosis pathways are not due to client characteristics alone, but also to fragmented service provision, often resulting in an inefficient compartmentalisation of care. Among the outputs of Isadora is a comprehensive dual diagnosis training manual.
Nadaljnje informacije o umrljivosti med uživalci drog se pričakujejo iz kohortnih študij, ki potekajo v več evropskih državah (Bolgarija, Španija, Malta, Avstrija, Poljska, Romunija, Švedska, Združeno kraljestvo in Norveška).
Member States, especially those with older heroin epidemics, have increasingly stepped up their availability of drug treatment over the past years and are now reaching an increasing number of hard-to-reach problem drug users (see also Chapter 2 and Chapter 6).
Države članice, predvsem tiste, ki so imele epidemije heroina že v preteklosti, so v preteklih letih vedno bolj izboljševale razpoložljivost zdravljenja odvisnosti in zdaj dosegajo vedno večje število težko dosegljivih problematičnih uživalcev drog (glej tudi poglavji 2 in 6).
Easier accessibility of treatment and greater variety of approaches, including substitution treatment, improve rates of retention in treatment, which makes an important contribution to reducing drug-related deaths and mortality.
Lažji dostop do zdravljenja in večja raznolikost pristopov, vključno z nadomestnim zdravljenjem, izboljšujeta stopnje vztrajanja na zdravljenju, kar pomembno prispeva k zmanjševanju števila z drogo povezanih smrtnih primerov in umrljivosti.
Several countries have lowered accessibility thresholds to drug maintenance treatment, and changes in philosophy towards expediting entry and re-enrolling in methadone maintenance treatment (measures which have been shown to increase survival) are evident.
Več držav je znižalo pragove dostopnosti vzdrževalnega zdravljenja, opazni pa so tudi premiki k pristopom, ki pospešujejo vključevanje in ponovno vključevanje v metadonsko vzdrževalno zdravljenje (ukrepi, za katere se je izkazalo, da izboljšujejo možnosti preživetja).
Furthermore, studies from high-threshold programmes, suggest that strict admission criteria and treatment rules lead to more disciplinary discharges, increasing the risk of death to those discharged, compared to those remaining in treatment (Fugelstad et al., 2007).
Poleg tega študije, ki izhajajo iz visokopražnih programov, kažejo, da imajo stroga merila za sprejem in zdravljenje za posledico več disciplinskih odpustitev, kar povečuje tveganje smrti za izključene osebe v primerjavi s tistimi, ki ostanejo vključeni v zdravljenje (Fugelstad et al., 2007).
A longitudinal study on the effectiveness of treatments for heroin addiction, which will examine the association between retention in treatment and mortality, is currently underway in Italy (Bargagli et al., 2006).
V Italiji trenutno poteka longitudinalna študija učinkovitosti zdravljenja odvisnosti od heroina, ki bo proučila povezavo med vztrajanjem v zdravljenju in umrljivostjo (Bargagli et al., 2006).
In the first few weeks after leaving prison or treatment those who have withdrawn from opioid drugs are at an elevated risk of an overdose, if they relapse back into drug use — as their previous tolerance will be reduced. It is, therefore, an important harm-reduction measure to inform those leaving such settings of the risks that resuming drug use can pose and discuss with them risk reduction strategies.
Nedavne študije na Nizozemskem in Norveškem niso pokazale nobene zveze med starostjo in tveganjem smrti zaradi prevelikega odmerka (Cruts et al., v tisku; Ødegård et al., citirano v norveškem nacionalnem poročilu, 2006), vendar pa lahko ob staranju uživalcev opioidov umrljivost zaradi kroničnih okoliščin prispeva k večji umrljivosti zaradi zunanjih vzrokov, na primer samomorov in nasilja.
Continuity of care with social support and treatment services can play an import role here, especially for those leaving prison.
K visoki umrljivosti v tej skupini lahko precej prispevajo tudi slabe življenjske razmere in težave z duševnim zdravjem uživalcev drog.
This approach has not been widely developed in Europe to date, but may have potential. The availability of opioid antagonists in ambulances, treatment facilities or other settings where opioid drug overdose is likely to be encountered is a more common approach, though not universal.
Zato je pomemben ukrep za zmanjševanje škode obveščanje oseb, ki zapuščajo tako okolje, o tveganjih, ki jih lahko povzroči nadaljevanje uživanja drog, prav tako pa se je z njimi treba pogovoriti o strategijah za zmanjševanje tveganja.
Given the effectiveness of these drugs, if quickly administered, a need clearly exists to review the availability of this sort of response within any review of overdose prevention measures.
Pomembno vlogo pri tem ima lahko nepretrganost oskrbe s socialno pomočjo in storitvami zdravljenja, predvsem pri osebah, ki zapuščajo zapor.
Other overdose prevention approaches include teaching drug users the recovery position and how to respond better to emergency situations, as well as working with the police, ambulance service and drug users themselves to encourage the calling of emergency medical services at an early stage
Drugi ukrepi za preprečevanje prevelikih odmerkov vključujejo poučevanje uživalcev drog o položaju za nezavestne in ustreznejšem odzivu v nujnih primerih ter sodelovanje s policijo, reševalci in samimi uživalci drog, da bi spodbudili čimprejšnje obveščanje nujne zdravniške pomoči ob prevelikem odmerku. Raziskave kažejo, da lahko hkratno
An approach that has generated some controversy is the provision of drug consumption rooms, whereby drug users may consume their drugs in a designated space where
Znani samomori skupaj s smrtnimi primeri, pri katerih ni povsem jasno, da je šlo za namerno smrt, so pomenili 30 % vseh z drogami povezanih smrtnih primerov, o katerih so poročali na Škotskem leta 2005.
Chapter 8: Drug-related infectious diseases and drug-related deaths medical and other services may also be available.
Poglavje 8: Z drogami povezane nalezljive bolezni in smrtni primeri
Drug consumption rooms have been criticised by the INCB in their recent annual reports, but are viewed by some EU Member States as a useful component of their responses to some forms of highly problematic drug use.
Med najpogostejšimi motnjami, ugotovljenimi med odvisniki od drog, so motnje osebnosti, depresija, antisocialna osebnost, anksioznost in motnje razpoloženja ter prehranjevalne motnje. Omenjajo se tudi shizofrenija in samomorilsko nagnjenje.
The arguments made in favour of drug consumption rooms include that they can provide an overdose prevention measure, reduce other risks associated with injecting, provide an opportunity for disseminating information and act as a conduit to primary healthcare, treatment and other drug services.
Argumenti, ki zagovarjajo prostore za uživanje drog, so naslednji: lahko so ukrep za preprečevanje prevelikih odmerkov; zmanjšajo druga tveganja, povezana z vbrizgavanjem; pomenijo možnost za obveščanje in zagotavljajo pot do osnovnega zdravstva, zdravljenja odvisnosti ter drugih storitev, povezanih z drogami.
Consumption rooms are sometimes also viewed as an opportunity to limit public nuisance caused by the use of drugs.
Prostori za uživanje drog se včasih obravnavajo tudi kot možnost, da se omeji kršenje javnega reda zaradi uživanja drog.
There are now in excess of 70 consumption rooms in the EU and Norway: about 40 in the Netherlands, 25 in Germany, six in Spain and one each in Luxembourg and Norway.
V EU in na Norveškem je trenutno več kot 70 prostorov za uživanje drog: približno 40 jih je na Nizozemskem, 25 v Nemčiji, 6 v Španiji ter po eden v Luksemburgu in na Norveškem.
Information, education and communication (IEC) techniques are used throughout Europe in initiatives that aim to reduce drug-related deaths.
) http://isadora.advsh.net/ uživanje drugih drog, predvsem alkohola in pomirjeval, poveča tveganje smrtnega prevelikega odmerka opioidov.
Several countries report that specifically developed information materials are distributed among drug users, their peers and families, or police.
Ta pristop v Evropi do zdaj ni bil razširjen, vendar bi lahko imel možnosti. Pogostejši pristop,
However, besides first aid courses for staff at drugs agencies or for drug users themselves, overdose risk assessment and counselling about risk management seems to be becoming more common in Europe and is mentioned, for example, in the reports from Romania, the Netherlands and Malta.
V vsej Evropi se pri pobudah, katerih cilj je zmanjševati število z drogami povezanih smrtnih primerov, uporabljajo tehnike obveščanja, izobraževanja in komunikacije. Več držav poroča, da se uživalcem drog, njihovim vrstnikom in družinam ali policiji deli posebej pripravljeno informativno gradivo.
In 2005, an action plan to reduce drug-related deaths was launched in Scotland, and consists of an overdose awareness DVD, new research to look at the delays in calling for help and a national forum to look at trends and identify areas where further action needs to be taken.
Navajajo ga na primer poročila iz Romunije, z Nizozemske in Malte. Leta 2005 se je na Škotskem začel akcijski načrt za zmanjševanje števila z drogo povezanih smrtnih primerov, vključuje pa DVD za ozaveščanje o prevelikih odmerkih, nove raziskave, ki se bodo osredotočile na čas pred klicem na pomoč in nacionalni forum, ki bo proučil trende in opredelil področja, na katerih je treba sprejeti nadaljnje ukrepe.
EMCDDA (2006), Annual report 2006: the state of the drugs problem in Europe, European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction, Lisbon.
EMCDDA (2005), Letno poročilo 2005: stanje v zvezi s problemom drog v Evropi, Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami, Lizbona.
EMCDDA (2007a), Drugs and crime: a complex relationship, Drugs in focus No 16, European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction, Lisbon.
EMCDDA (2006), Letno poročilo 2006: stanje v zvezi s problemom drog v Evropi, Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami, Lizbona.
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities
Luxembourg: Urad za uradne publikacije Evropskih skupnosti, 2007
ISBN 978-92-9168-324-6
STANJE NA PODROČJU PROBLEMAT
PRINTED ON WHITE CHLORINE-FREE PAPER
Vse prevode je opravil Prevajalski center za organe Evropske unije.
Contents
VSEBINA
Commentary: The drug situation in Europe — new perspectives and some old realities
Komentar: Stanje na področju drog v Evropi – novi vidiki in nekatera stara dejstva
International and EU policy developments • National strategies • Public expenditure • National legislation • Crime • National research
Razvoj mednarodnih politik in politik EU • Nacionalne strategije • Javni izdatki • Nacionalna zakonodaja • Kriminal • Nacionalne raziskave
Chapter 2: Responding to drug problems in Europe — an overview
Poglavje 2: Odzivi na problematiko drog v Evropi – pregled
Prevention • Treatment • Harmreduction • Social reintegration • Health and social responses in prison
Preprečevanje • Zdravljenje • Zmanjševanje škode •
Supply and availability • Prevalence and patterns of use • Treatment
Ponudba in razpoložljivost • Razširjenost in vzorci uporabe • Zdravljenje
Supply and availability • Prevalence and patterns of use • Recreational settings • Treatment provision
Ponudba in razpoložljivost • Razširjenost in vzorci uporabe • Sprostitvena okolja • Zagotavljanje zdravljenja
Supply and availability • Prevalence and patterns of use • Treatment and harmreduction
Ponudba in razpoložljivost • Razširjenost in vzorci uporabe • Zdravljenje in zmanjševanje škode
Heroin supply and availability • Prevalence and patterns of use • Injecting drug use • Treatment of problem opioid use
Ponudba in razpoložljivost heroina • Ocene razširjenosti problematičnega uživanja opioidov • Vbrizgavanje drog • Zdravljenje problematičnega uživanja drog
Chapter 7: Drugrelated infectious diseases and drugrelated deaths
Poglavje 7: Z drogami povezane nalezljive bolezni in smrtni primeri
Infectious diseases • Preventing infectious diseases • Deaths and mortality • Reducing deaths
Nalezljive bolezni • Preprečevanje nalezljivih bolezni • Smrt in smrtrost • Zmanjševanje števila smrtnih primerov
Chapter 8: New drugs and emerging trends
Poglavje 8: Nove droge in nastajajoči trendi
EU action on new psychoactive substances • Internet shops • GHB and GBL
Ukrep EU glede novih psihoaktivnih snovi • Spletna trgovina • GHB in GBL
Foreword development and political stability of producer and transit countries?
Predgovor in tranzitnih držav?
One has only to consider the worrying developments resulting from the transiting of cocaine through West Africa to be reminded of the collateral damage that this problem can cause.
Če samo pomislimo na zaskrbljujoče dogodke, ki so posledica tranzita kokaina skozi Zahodno Afriko, nas ti takoj opomnijo na stransko škodo, ki jo lahko povzroči ta problem.
We are proud to present this, the thirteenth, annual report of the European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction. This report is only possible through the hard work and dedication of our partners in the Reitox network of national focal points and the experts throughout Europe who have contributed to the analysis.
S ponosom predstavljamo trinajsto letno poročilo Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami, ki ga ne bi mogli pripraviti brez trdega dela in predanosti naših partnerjev v nacionalnih kontaktnih točkah mreže Reitox in strokovnjakov iz cele Evrope, ki so prispevali k analizi.
We also are indebted to those EU agencies and international organisations working in the drugs field.
Prav tako smo globoko hvaležni tudi drugim agencijam EU in mednarodnim organizacijam, ki delujejo na področju drog.
Our report is a collective endeavour and we thank all those who have contributed to it.
Naše poročilo je plod skupnega prizadevanja, zato se zahvaljujemo vsem za njihov prispevek.
The rationale behind this work is that a cool-headed analysis of what we know about the drug situation is a condition for an informed, productive and reasoned debate.
Pri svojem delu smo izhajali iz načela, da je trezna analiza vsega, kar vemo o stanju na področju drog, predpogoj za poučeno, plodno in utemeljeno razpravo.
It ensures that opinions are enlightened by facts, and that those making difficult policy choices can have a clear understanding of the costs and benefits of the options available.
Omogoča nam pojasnjevanje mnenj z dejstvi, tistim, ki sprejemajo težke odločitve glede politike, pa jasno razumevanje stroškov in koristi razpoložljivih možnosti.
On a positive note, drug use in Europe appears to be stabilising, and progress can be noted in the way in which EU Member States are addressing this issue.
Pozitivno pa je dejstvo, da se uživanje drog v Evropi na videz ustaljuje, pri odzivu držav članic EU na to vprašanje pa je opažen napredek.
For most forms of drug use, our overall assessment is that we are not seeing increases, and in some areas the trends appear to be downward.
Naša splošna ocena za večino oblik uživanja drog je, da povečanj ni opaziti in da je na nekaterih območjih mogoče opaziti celo trend upadanja.
In terms of responses, we have seen virtually all Member States adopt a strategic approach, and greater cohesion is visible at the European level.
Glede odzivov smo v skoraj vseh državah članicah opazili usvojitev strateškega obravnavanja težave, na evropski ravni pa večjo kohezijo.
Treatment availability continues to grow, and in some countries it has reached the point where the majority of heroin users, once considered a hidden population, are now in contact with services of one sort or another.
Razpoložljivost zdravljenja se še vedno povečuje, v nekaterih državah pa je celo dosegla točko, da je večina uživalcev heroina, ki so nekoč veljali za skrito populacijo, sedaj v stiku s službo te ali one vrste.
Not many years ago, HIV infection among drug injectors was a central concern in the drugpolicy debate.
Okužba s HIV pri injicirajočih uživalcih drog je bila ne tako dolgo nazaj glavna skrb v razpravi o politiki do drog.
Since then, a pragmatic mixture of prevention, treatment and harmreduction measures has become the norm in Europe, and rates of new infection attributed to drug use have fallen and continue to do so.
Od tedaj je v Evropi postal standard pragmatična mešanica preprečevanja, zdravljenja in ukrepov za zmanjšanje škodljivih učinkov, število novih okužb zaradi uporabe drog pa se je zmanjšalo in se še zmanjšuje.
This year has been an exceptionally busy time for drug policy, and the EMCDDA has been honoured to have supported both the final evaluation of the current EU action plan on drugs and the review of the 1998 United Nations General Assembly Special Session on the drug problem.
To leto je bil izjemno delovno, kar zadeva politiko na področju drog, Center pa je imel čast pomagati pri končni oceni trenutnega akcijskega načrta EU glede drog in pregledu izrednega zasedanja Generalne skupščine Združenih narodov leta 1998 glede problema drog.
It is gratifying to note that, by international standards, Europe stands out as one of the parts of the world where monitoring capacities are most developed.
Razveseljuje nas ugotovitev, da Evropa po mednarodnih standardih izstopa kot eden izmed delov sveta, kjer so zmogljivosti za spremljanje najbolj razvite.
Nonetheless, we are aware of the limitations of our current information resources, and are constantly working with our partners to improve the quality and relevance of the data available.
Kljub temu se zavedamo pomanjkljivosti svojih trenutnih informacijskih virov in se s svojimi partnerji stalno trudimo izboljšati kakovost in ustreznost razpoložljivih podatkov.
Good news makes poor headlines and can be overlooked.
Dobre novice niso za objavo na časopisnih naslovnicah in jih zaradi tega zlahka prezremo.
However, it is important to recognise progress where it has been made.
Kljub temu je pomembno, da priznamo napredek tam, kjer je bil dosežen.
Increasingly, in Europe, we have an understanding of what measures can be effective in addressing drug problems.
V Evropi se vse bolj izboljšuje razumevanje ukrepov, ki so lahko učinkoviti pri spopadanju s problemom drog.
An acceptance that our activities can, and do, make a difference is a prerequisite to securing investment and policy support.
Sprejemanje dejstva, da naše dejavnosti lahko pomenijo spremembe in tudi res privedejo do sprememb, je predpogoj za zagotavljanje naložb in podpore politike.
This is not to say that our report does not highlight many areas of concern for the European Union.
To pa ne pomeni, da naše poročilo ne opozarja na mnogo zaskrbljujočih področij za Evropsko unijo.
Examples include the continuing increases in cocaine use and the considerable differences that still exist between countries in the availability and quality of services for those with problems.
Omenimo naj samo vse večjo uporabo kokaina in občutne razlike, ki še vedno obstajajo med državami glede razpoložljivosti in kakovosti storitev za osebe s težavami.
We must therefore conclude that, even if progress has been made, the journey remains far from finished.
Zaradi tega moramo zaključiti, da potovanje kljub napredku še zdaleč ni končano.
However, today in Europe, more than at any time in the past, we have a stronger agreement on the direction we should take.
Smo pa danes v Evropi bolj kot kadar koli prej soglasni glede smeri, ki jo je treba ubrati.
An underlying theme of the policy debate on drugs is the costs, both hidden and more visible, of Europe’s drug problem.
Osnovna tema razprave o politiki do drog so tako skriti kot vidni stroški evropskega problema z drogami.
This issue is addressed in various parts of this report.
O tem vprašanju smo pisali v različnih delih tega poročila.
The EMCDDA has been working to develop an understanding of the public expenditures associated with tackling drug use in EU Member States.
Center EMCDDA si je prizadeval razjasniti razumevanje javnih stroškov, ki so v državah članicah EU povezani z reševanjem težav zaradi uživanja drog.
This work is in its infancy, and estimates derived are indicative rather than precise.
To delo je še v povojih, tako da so trenutne ocene informativne in ne tako natančne.
Nonetheless, they point to considerable sums being spent, with preliminary figures of between EUR 28 billion and EUR 40 billion.
Kljub temu podatki kažejo na porabo znatne količine sredstev, uvodne številke pa se gibljejo med 28 in 40 milijardami EUR.
Less easy to express in economic terms is the harm caused by drug use.
Težje pa je z ekonomskimi izrazi opredeliti škodo, ki jo povzročijo droge.
What costs do we count in looking at the tragic loss of life caused by drugs in Europe, the negative impact on communities where drugs are produced or sold, or in the way that drug trafficking undermines the social
Kaj pomenijo ti stroški v primerjavi s tragično izgubo življenj, ki jo povzročajo droge po celi Evropi, negativnim vplivom na skupnosti, kjer se droge proizvajajo ali prodajajo, ali načinom, na katerega trgovanje z drogami spodkopava socialni razvoj in politično stabilnost držav proizvajalk
The EMCDDA would like to thank the following for their help in producing this report:
Center se za pomoč pri pripravi tega poročila zahvaljuje:
• the Pompidou Group of the Council of Europe, the United Nations Office on Drugs and Crime, the WHO Regional Office for Europe, Interpol, the World Customs Organisation, the ESPAD project and the Swedish Council for Information on Alcohol and other Drugs (CAN), and the European Centre for the Epidemiological Monitoring of AIDS (EuroHIV);
• Skupini Pompidou Sveta Evrope, Uradu za droge in kriminal pri Združenih narodih, Regionalni pisarni za Evropo pri SZO, Interpolu, Svetovni carinski organizaciji, projektu ESPAD, švedskemu Svetu za informacije o alkoholu in drugih drogah (CAN) in Evropskemu centru za epidemiološko spremljanje aidsa (EuroHIV);
• the Translation Centre for the Bodies of the European Union and the Office for Official Publications of the European Communities.
• Prevajalskemu centru za organe Evropske unije in Uradu za uradne publikacije Evropskih skupnosti.
The contact details of the national focal points may be found at: http://www.emcdda.europa.eu/about/partners/reitox-network
Kontaktni podatki za posamezne nacionalne kontaktne točke so na voljo na: http://www.emcdda.europa.eu/about/partners/reitox-network
The statistical data reported here relate to the year 2006 (or the last year available).
Vsi tukaj uporabljeni statistični podatki se nanašajo na leto 2006 (ali zadnje razpoložljivo leto).
Retail prices of drugs reported to the EMCDDA reflect the price to the user.
Maloprodajne cene drog, sporočene Centru, odražajo ceno za uporabnika.
Reports on purity or potency, from most countries, are based on a sample of all drugs seized, and it is generally not possible to relate the reported data to a specific level of the drug market.
Poročila o čistosti ali učinku iz večine držav temeljijo na vzorcu vseh zaseženih drog, na splošno pa sporočenih podatkov ni mogoče povezovati z določeno ravnjo trga s prepovedanimi drogami.
For purity or potency and retail prices, all analyses are based on typical (modal) values or, in their absence, mean (or median) values.
Vse analize glede čistosti ali učinka in maloprodajnih cen temeljijo na značilnih (modalnih) vrednosti, če pa te ne obstajajo, pa na povprečnih (ali srednjih) vrednostih.
Reports of the prevalence of drug use based on general population surveys mostly refer to the national population aged 15–64 years.
Poročila o razširjenosti uporabe drog, ki temeljijo na raziskavah med splošno populacijo, se večinoma nanašajo na nacionalno populacijo med 15 in 64 letom starosti.
Countries using different upper or lower age limits include: Bulgaria (18–60), the CzechRepublic (18), Denmark (16), Germany (18), Hungary (18–59), Malta (18), Sweden (16) and the UnitedKingdom (16–59).
Države, ki uporabljajo drugačne zgornje ali spodnje starostne omejitve, so: Bolgarija (18–60), Češka republika (18), Danska (16), Nemčija (18), Madžarska (18–59), Malta (18), Švedska (16) in Združeno kraljestvo (16–59).