natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The most visible and clear gender difference is the advantage of girls in reading.
Najbolj opazna in jasna je prednost deklet pri branju.
This advantage is consistent across countries, different age groups, survey periods and study programmes.
Kaže se dosledno: po državah, starostnih skupinah, obdobjih preverjanja znanja in izobraževalnih programih.
In mathematics, boys and girls have similar results in the fourth and eighth year of schooling in most countries.
Pri matematiki so fantje in dekleta v večini držav enako uspešni v četrtem in osmem letu šolanja.
Boys' advantage emerges in the later school years and is especially noticeable among students in the same study programmes/streams and year groups.
Prednost fantov se pojavi v višjih razredih in je posebno opazna med učenci istih izobraževalnih programov v istem letu šolanja.
Gender differences in science achievement are the smallest.
Razlike med spoloma v znanju naravoslovja so najmanjše.
Male advantage in science achievement is significant only for those attending the same classes and schools in most countries.
Boljši uspeh fantov je pri naravoslovju v večini držav opazen le med učenci, ki sedijo v istem razredu oziroma hodijo v isto šolo.
Daily observations of the higher performance of boys in mathematics and science lessons might provide information on why girls have lower self-confidence in these areas and are less inclined to choose mathematics, science and technology fields of study at tertiary level.
Vsakodnevno opazovanje pouka matematike in naravoslovja bi mogoče pokazalo, zakaj so fantje uspešnejši in zakaj imajo dekleta na teh področjih manj samozaupanja ter so manj naklonjena temu, da bi si matematiko, naravoslovje ali tehnologijo izbrale za študij na terciarni ravni.
However, as discussed in Chapter 1, the gender patterns in achievement relate not only to sociocultural and educational factors, but also to the features of assessment.
Kot je bilo prikazano v 1. poglavju, pa razlike med spoloma pri izobraževalnih dosežkih niso povezane le z družbenimi, kulturnimi in izobraževalnimi dejavniki, pač pa tudi z značilnostmi preverjanja znanja.
Varying proportions of constructed-response and multiple-choice items in tests may influence the extent of the gender gap.
Različni deleži vprašanj in odgovorov esejskega tipa ali vprašanj izbirnega tipa pri preizkusu znanja lahko vplivajo na razsežnost razlik med spoloma.
A greater proportion of questions requiring higher-level competency favours boys in mathematics and girls in reading (Close & Shiel, 2009; Lafontaine & Monseur, 2009). Also, especially in the later years at school, sociocultural factors such as career and occupational choices and aspirations may influence the performance of boys and girls differently. Gender is only one of the factors that account for variation in achievement in different subject fields; socioeconomic status is a more significant factor.
Večji delež vprašanj, ki zahtevajo višjo raven znanja in kompetenc, pri matematiki v ospredje postavlja fante, pri branju pa dekleta (Close & Shiel, 2009; Lafontaine & Monseur, 2009). Posebno v višjih razredih na različno uspešnost fantov in deklet lahko vplivajo tudi družbeno-kultur-ni dejavniki, kot so poklicna hotenja in izbira poklicne poti. Spol je le eden od dejavnikov, ki ga je treba v zvezi z dosežki na različnih predmetnih področjih upoštevati kot spremenljivko; socialnoekonomski položaj je pomembnejši dejavnik.
Gender plays only a minor role in explaining the differences in mathematics and science, and only a slightly larger role with respect to reading.
Spol ima majhno vlogo pri pojasnjevanju razlik pri matematiki in naravoslovju in le malo večjo pri branju.
In addition, the wide variation in gender gaps among countries suggests that the current differences are the apparently avoidable outcomes of social and cultural differences between young males and females.
Poleg tega je tudi zaradi širokega razpona razlik med spoloma po državah mogoče sklepati, da jih povzročajo socialne in kulturne razlike med mladimi.
A key question addressed in the following chapters is, to what extent the gender differences can be redressed by education systems and by specific policies for equal opportunities.
V naslednjem poglavju bo obravnavano pomembno vprašanje, ali je razlike med spoloma mogoče odpraviti z ustreznim izobraževalnim sistemom in posebnimi političnimi ukrepi za enake možnosti.
Page 47
POGLAVJE
Besides these international and European sources of gender equality policies, different stakeholders in the domestic arena, for example non-governmental organisations (NGOs), can also participate in shaping national policy frameworks.
V tem poglavju so prikazani sedanji nacionalni zakonodajni okviri za enakost spolov v izobraževanju. Kot je bilo pojasnjeno v 1. poglavju, družboslovne raziskave pozornost namenjajo ohranjanju spolnih predsodkov v izobraževanju in obnavljanju spolnih stereotipov.
Nevertheless, only a small number of countries acknowledge the role of NGOs in striving for gender equality policies in education.
Nato so v 2. poglavju opisani vzorci razlik med spoloma pri izobraževalnih dosežkih; razlike so sorazmerno majhne, so pa stalne.
The countries recognising the NGOs' role in policy formation are most often the ones where gender equality policies appeared on the national political agenda relatively recently.
Omenjene raziskave so pokazale, da se tradicionalne stereotipne vloge spolov ohranjajo na vseh ravneh izobraževanja.
Consequently, as will be shown in the next sections, these are also among the countries with somewhat weaker or still developing governmental commitment to the issue of gender equality in education.
Prav zato je zelo pomemben razvoj politik enakosti spolov; zajele naj bi različna izobraževalna področja in ravni, saj izobraževanje močno vpliva na socializacijo učencev in posledično njihove poklicne možnosti.
The chapter is structured as follows.
Zato so politike enakosti spolov v izobraževanju pogosto le odgovor na skrb za enakost pri zaposlovanju.
The first section shows how gender equality is defined in relation to education in different legislative frameworks.
Sem spadajo ločevanje služb po spolu na trgu dela, različne poklicne poti za ženske in moške, pa tudi ravnotežje med delom in siceršnjim življenjem.V veliki večini držav pa se tudi izobraževalne politike dotikajo enakosti spolov, čeprav minimalno.
The second section then turns to gender equality policies in primary and secondary education, categorising existing policy priorities (gender equality policies in tertiary education are discussed in Chapter 8).
Posebna skrb se navadno pojavi na podlagi raziskovalnih rezultatov ali statističnih podatkov, v nekaterih primerih pa zaradi 'šoka' ob ugotovitvah iz programa PISA (glej 2. poglavje).
Finally, the third section highlights examples of the implementation of the gender mainstreaming strategy.
O dognanjih iz raziskav se pogosto na široko razpišejo javna občila, nanje pa se pospešeno odzove politika.
As was shown in Chapter 1, equality and specifically gender equality can be conceived and defined in various ways.
Največkrat politike enakosti spolov zadevajo uveljavljene razlike med dekleti in fanti, in sicer v zvezi z uspehom pri izobraževanju in izbiro izobraževalne poti.
Legislative frameworks also differ in the ways they refer to this concept.
Tako se približno tretjina držav ukvarja predvsem s slabšim uspehom fantov v primarnem in sekundarnem izobraževanju (glej 5. poglavje).
Gender equality is most often framed in terms of 'equal treatment' or 'equal opportunities' of women and men, while gender equality in the sense of the equality of (educational) outcomes is less frequently the explicit goal of legal statute.
Opredeljujejo se tudi do izražanja in obnavljanja spolnih stereotipov v učnih gradivih (npr. šolskih učbenikih, priročnikih za učitelje, kurikulumih ipd.) ter prikritega kurikuluma (glej 1. in 4. poglavje).
As Chapter 1 argued, applying a gender perspective – a process often referred to as 'gender mainstreaming' – when drafting proposals for legislation can be seen as an effective strategy for achieving such gender equality.
V visokem šolstvu se politike pogosto ukvarjajo s težavami zaradi horizontalnega ločevanja, to je zaradi po spolu ločenega izbiranja študijskih področij (glej 8. poglavje), včasih pa se pridruži še skrb zaradi vertikalnega ločevanja, se pravi zaradi slabe zastopanosti žensk v doktorskih študijskih programih in med visokošolskimi učitelji.
Almost all European countries include equality provisions in their constitution and signed international declarations such as the CEDAW convention.
Druga skupina skrbi je povezana s širšimi problemi enakosti spolov; ti se pojavljajo tudi v izobraževanju.
In addition, all of them have adopted specific legislation in addition to this minimum safeguard.
Čeprav niso povezani z glavnim namenom izobraževanja, se v teh posebnih okoliščinah prav tako pojavljajo.
Three legislative models can be discerned based on the organisation and purpose of such legislative frameworks in education: general equal treatment and equal opportunities, equal treatment and equal opportunities in education, and gender equality in education.
V eni tretjini držav so se npr. razvile politike, povezane z majhnim deležem žensk med nosilci odločanja in na vodstvenih položajih ali z razlikami v plačah in spolnim nadlegovanjem v šolah.
From the organisational perspective, the models show the degree to which gender equality concepts are embedded in legislative frameworks.
Ob upoštevanju navedenega so mednarodne pogodbe, pa tudi direktive in smernice EU pomemben vir navdiha za nacionalne politike.
Firstly, distinctions can be made assuming that the type of legislative provision (i.e. whether it can be classified as basic law, as general antidiscrimination law or as sectoral law specifically related to education) can influence the application of gender equality principles.
Pravzaprav so ti dokumenti pogosto temelj za nacionalna politična prizadevanja. Pri oblikovanju nacionalnih programov o enakosti spolov se več držav opira na sklepe Svetovne konference o ženskah, ki so jo leta 1995 v Pekingu organizirali Združeni narodi, in na Konvencijo Združenih narodov o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk (UN Convention on the Elimination of all Forms of Discrimination against Women – CEDAW).
For example, education acts can deal with the aspects of gender equality that are specific to the domain of education in a more effective way than would be possible through general anti-
V zvezi z zakonodajo in drugimi političnimi sredstvi EU so države, ki so se včlanile med letoma 2004 in 2007, pogosto navajale pomen acquis communautaire (to je celotnega korpusa zakonodaje EU) in vpliv na nacionalno politiko o enakosti spolov.
Chapter 3: Legislative and Policy Frameworksfor Gender Equalityin Education discrimination provisions (see for example Walby, 2005).
Med tistimi, ki njihovo vlogo priznavajo, so najpogosteje države, v katerih se je enakost spolov v političnih programih pojavila šele nedavno.
Secondly, distinctions between the models are also made according to practices of reviewing legislation from a gender perspective, since this influences the potential of a gender mainstreaming strategy.
Zato so te države, kot bo prikazano v nadaljnjem besedilu, med tistimi s šibkimi ali šele razvijajočimi prizadevanji za enakost spolov v izobraževanju.
Equal treatment provisions that do not refer explicitly to 'gender' or 'women and men' are not taken into consideration.
Končno so v tretjem razdelku osvetljeni zgledi za strategije, povezane z integracijo načela enakosti spolov.
In the first model of general equal treatment and equal opportunities, general antidiscrimination provisions on the equal treatment of and equal opportunities for women and men provide the legal basis for gender equality in education.
Kot je bilo prikazano v 1. poglavju, se enakost, pa tudi enakost spolov lahko urejata in določata na različne načine.
Antidiscrimination provisions can take the form of a separate antidiscrimination law or can be part of other acts (most typically the Labour Code).
Zakonodajni okviri se tudi konceptualno razlikujejo.
Education is usually mentioned – with the exception of Denmark and Italy – as one sector where such specific antidiscrimination provisions exist. Yet, in this model, the goal of gender equality does not form part of sectoral laws such as education statutes.
Enakost spolov se največkrat opredeljuje z izrazi, kot so 'enako obravnavanje' ali 'enake možnosti' žensk in moških, enakost spolov v smislu enakih (izobraževalnih) izidov pa je kot izrecni zakonodajni cilj manj pogost.
This means that specific education acts – even if they define equality as one of the objectives of education – do not mention the explicit goal of gender equality.
Iz 1. poglavja je razvidno, da je že uporaba pogleda na spol – pogosto je mišljena 'integracija načela enakosti spolov' – pri pripravi predlogov predpisov učinkovita strategija za uveljavitev enakosti spolov.
Furthermore, although the goal of reviewing and revising laws (not policies or programmes, which are analysed in section 3.2) from a gender perspective can exist, it is not applied thoroughly and systematically in these countries.
Skoraj vse evropske države so določbe o enakosti vnesle v svoje ustave in podpisale mednarodne deklaracije, npr. konvencijo CEDAW.
This model best describes the situation in Belgium (Flemish and French Communities), Denmark, Estonia, Italy, Cyprus, Latvia, Hungary, the Netherlands and Poland.
Poleg tega minimalnega varovalnega ukrepa so vse sprejele tudi posebne predpise.
Nevertheless, in the specific case of Latvia, besides antidiscrimination provisions in the Labour Code, in principle, all legislation is reviewed from a gender perspective.
Glede na organiziranost in namen predpisa je v izobraževanju mogoče prepoznati tri modele: splošno enako obravnavanje, enake možnosti in enakost spolov v izobraževanju.
The second model is labelled as equal treatment and equal opportunities in education.
Z organizacijskega vidika modeli kažejo, koliko so ideje o enakosti spolov vpletene v zakonodajne okvire.
In this model, besides having specific legislation on equal treatment and equal opportunities for women and men mentioning the education sector, education acts also include specific references to gender with respect to the goals of equal treatment and equal opportunities (or 'equal rights').
Prvič, razlike so mogoče zaradi pričakovanja, da določen tip predpisa (npr. temeljni zakon, splošni protidiskriminacijski zakon, področni šolski predpis) lahko vpliva na uveljavljanje načela enakosti spolov.
Thus, legislation can cover some domain-specific aspects of gender equality.
Šolski zakoni se lahko ukvarjajo s tistimi vidiki enakosti spolov, ki so značilni v izobraževanju in so zato učinkovitejši, kot so splošni protidiskriminacijski predpisi (glej npr. Walby, 2005).
However, under this model, gender equality as a goal of the education system is not framed in terms of outcome.
Drugič, razlike med modeli se pojavljajo zaradi prakse pri dopolnjevanju predpisov z vidika enakosti spolov, saj se s tem vpliva na strategije integriranja načela enakosti spolov.
In this case, while education acts aim to ensure equal access to and equal treatment within education for all pupils, they do not include specific provisions on the role of education in counteracting existing inequalities in wider society. There also appears to be a limited revision of legislation from a gender perspective in this case.
Kar zadeva namen in vsebino določb o enakosti spolov, se modeli predpisov razlikujejo po tem, ali je njihov namen uveljavljanje enakega obravnavanja in enakih možnosti ali želijo doseči enakost spolov kot končni izid (se pravi enakost ob vstopu v izobraževanje, med izobraževanjem in po njem).
This model can be found in Greece, Lithuania, Portugal, Romania and Slovakia.
Določbe o enakem obravnavanju, ki se ne nanašajo izrecno na 'spol' ali 'ženske in moške', tu niso obravnavane.
Finally, the third model is the active promotion of gender equality in education.
Trije glavni modeli opredeljevanja enakosti spolov v predpisih, povezanih z izobraževanjem, so obravnavani po vrsti.
In this model, besides the application of specific antidiscrimination provisions in the education sector, gender equality is framed as one of the goals of the education system.
Poudariti pa je treba, da kljub povezanosti predpisov in politik tudi z jasnimi in natančnimi predpisi še niso v celoti izpolnjeni pogoji za uveljavitev politike enakosti spolov niti je ne zagotavljajo (glej razdelek 3.2).
Thus, gender equality is not only seen as comprising equal treatment and equal opportunities, but education statutes also usually mention
Po prvem modelu splošnega enakega obravnavanja in enakih možnosti splošni protidiskriminacijski predpisi o enakem obravnavanju in enakih možnosti žensk in moških zagotavljajo pravno podlago za ena-
Gender Differencesin Educational Outcomes the goal of achieving gender equality as an outcome of education.
Vendar je v tem modelu enakost spolov le izobraževalni cilj, ni pa oblikovana v smislu končnih dosežkov.
For example, in the Czech Republic, according to the New Education Act, one of the goals of education is 'the understanding and application of the principle of equality of women and men in society'.
Tako je npr. na Češkem, kjer je v novem Zakonu o šolstvu med cilji izobraževanja tudi 'razumevanje in uveljavljanje enakosti žensk in moških v družbi'.
Similarly, in Spain, one goal of the Act on Education is the 'promotion of effective equality for men and women'.
Podobno je v Španiji: med cilji v Zakonu o šolstvu je 'uveljavljanje učinkovite enakosti za moške in ženske'.
This third model can be found in the Czech Republic, Germany, Spain, France, Ireland, Luxembourg, Malta, Austria, Slovenia, Finland, Sweden, the United Kingdom, Iceland, Liechtenstein and Norway.
Tretji model torej najdemo na Češkem, v Nemčiji, Španiji, Franciji, na Irskem, v Luksemburgu, na Malti, v Avstriji, Sloveniji, na Finskem, Švedskem, v Združenem kraljestvu, na Islandiji, v Lihtenštajnu in na Norveškem.
The revision of legislation from a gender perspective is undertaken to some degree in all the countries where this model applies (with the exception of the United Kingdom due to its specific legislative practice).
Vsaj manjši popravki zakonodaje z vidika enakosti spolov potekajo v vseh državah s tem modelom (razen v Združenem kraljestvu, kjer se predpisi sprejemajo na poseben način).
There is a considerable variation among countries in this model:
Med državami s tem modelom so tudi precejšnje razlike.
Firstly, in Malta, Austria, Finland and Liechtenstein, although gender equality is not laid down as one of the main goals in primary education legislation, it is regarded as one important overarching principle of the compulsory school curriculum.
Prvič, na Malti, v Avstriji, na Finskem in v Lihtenštajnu enakost spolov, čeprav ni omenjena med glavnimi cilji v predpisih o primarnem izobraževanju, spada med pomembna splošna načela v obveznem šolskem kurikulumu.
In these countries, the national curriculum forms an important part of the legislative framework for education.
V teh državah je nacionalni kurikulum pomemben del zakonodajnega okvira za izobraževanje.
Secondly, in Slovenia, while education legislation only includes the principle of equal treatment and equal opportunities, the 1996 White Paper on Education, which contains the main principles of the Slovenian education system, refers to the need to 'shift' the emphasis 'from formal rights and equal opportunities' towards substantive rights and the reproduction of privileges through education.
Drugič, v Sloveniji šolska zakonodaja vsebuje le načeli enakega obravnavanja in enakih možnosti, Bela knjiga o izobraževanju iz leta 1996, v kateri so vsa glavna načela slovenskega izobraževalnega sistema, pa omenja tudi to, da je treba poudarek 'premestiti' s 'formalnih pravic in enakih možnosti' k substancialnim pravicam in zagotavljanju posebnih privilegijev v izobraževanju.
Thirdly, in the United Kingdom (England, Wales and Scotland), the Gender Equality Duty requires all educational institutions to 'promote and take action to bring about gender equality' (see also below).
Tretjič, v Združenem kraljestvu (Angliji, Walesu in na Škotskem) predpis z naslovom Dolžnosti za enakost spolov od vseh izobra- ževalnih institucij zahteva, da 'uveljavljajo in so dejavni v skrbi za enakost spolov' (glej tudi v nadaljevanju).
In Northern Ireland, there is a similar Equality Duty promoting equality of opportunity on nine grounds, including gender.
Na Severnem Irskem imajo za uveljavljanje enakih možnosti podoben predpis – Dolžnosti za enakost; vsebuje devet temeljnih načel, med njimi tudi enakost spolov.
Fourthly, in Sweden and Norway, the overarching gender equality goal is framed not only in the main education legislation but is also expressed in all curricula from preprimary to upper secondary education.
Četrtič, na Švedskem in na Norveškem enakost spolov kot splošni cilj ni vsebovan le v glavni zakonodaji, ampak se izraža tudi v vseh kurikulumih od predšolske vzgoje do višjega sekundarnega izobraževanja.
Figure 3.1: Types of legislative frameworks for gender equality in education, 2008/09
Preglednica 3.1: Vrste zakonodajnih okvirov za enakost spolov v izobraževanju, 2008/09
General equal treatment and equal opportunities
Enako obravnavanje in enake možnosti v izobraževanju
Active promotion of gender equality in education: gender equality as outcome
Dejavno uveljavljanje enakosti spolov v izobraževanju: enakost spolov kot končni dosežek
Data not available
Ni podatkov.
While these differences in legislative frameworks show how gender equality in education is conceived and framed in various different ways, these frameworks do not necessarily indicate the directions taken by European countries in gender equality policies in education.
Razlike v zakonodajnih okvirih kažejo, da je enakost spolov v izobraževanju različno zamišljena in oblikovana; hkrati pa ni nujno, da bi ti okviri nakazovali tudi usmeritve, ki bi jih evropske države uporabile pri vodenju politike enakosti spolov v izobraževanju.
Nevertheless, legislative frameworks can have an impact on gender equality policies in two important respects.
Kljub temu je mogoče reči, da zakonodajni okviri vplivajo na politike enakosti spolov v dveh pogledih.
On the negative side, legislation can transform gender equality concepts and can even render them meaningless, which in turn hinders policy action (Stratigaki, 2004).
Po eni – negativni strani se v zakonodaji koncept enakosti spolov lahko spremeni in obrne celo na slabše, to pa je lahko ovira za politično delovanje (Stratigaki, 2004).
In this sense, gender equality frameworks in legal provisions can be used as an 'alibi' (Stratigaki 2004, p. 36).
V tem smislu je enakost spolov, določena z zakonodajo, lahko uporabljena celo kot 'alibi' (Stratigaki 2004, str. 36).
On the positive side, legislative frameworks have the potential to bring about gender equality policies in education.
Po drugi – pozitivni plati zakonodajni okvir omogoča vodenje politike enakosti spolov.
References to gender equality can signal a political commitment while their absence or non-specificity can indicate a lack of attention paid to the issue.
Sklicevanje na enakost spolov je lahko povod za politična prizadevanja, če določb o tem ni ali so pomanjkljiva, pa se tem vprašanjem lahko namenja premalo pozornosti.
Gender Differencesin Educational Outcomes
3. poglavje: Zakonodajniin politični okviri za enakost spolov vizobraževanju
A potential means by which legislative frameworks can influence policy is that they usually include certain requirements for governments (central or regional) to develop gender equality policies or implement certain measures.
Zakonodajni okviri lahko vplivajo na politiko, saj navadno vsebujejo določene zahteve, ki naj bi jih vlade (osrednje ali regionalne) opravile za razvoj politike enakosti spolov ali za uveljavitev določenih ukrepov.
In Spain, for example, based on the legislative framework, equality plans are developed by the Autonomous Communities.
V Španiji, npr., na podlagi zakonodajnega okvira načrte, povezane z enakostjo spolov, pripravljajo avtonomne skupnosti.