natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Participation and consultation iscurrently like “an individuallytailored dress”, explains Hans-Peter Meister of IFOK, who comparesthis varied situation to “craftsmenin Europe before the Industrial Revolution”.
UdeleÏba in posvetovanje sta trenutno podobna »po meri ukrojeniobleki«, razlaga Hans-Peter Meisteriz IFOK, ki primerja to raznolikostanje z »obrtniki v Evropi predindustrijsko revolucijo«.
“Why should a certain group takepart in a participatory decisionmaking process and not another?”asked one political scientist.
Vendar pa so se pojavljala opozorila pred »industrializirano,masovno izdelano« udeležbo,ki skušauporabiti obrazec »ena velikost ustreza vsem«.
However,there have been warnings about “industrialised, mass-produced” participation that tries toapply a one-size-fits-all formula.
»Zakaj bi morala v participativnemprocesu odloãanja sodelovatidoloãena skupina in ne neka druga?«je vpra‰al nek politiãni znanstvenik.
“Each situation needs its own bestfit,” said one delegate.
»Vsaka situacija zahteva prilagajanje,« je izjavil nek predstavnik.
Choosing the right participatory approach – confer-ence,focus group,or round table – has to be “con-text-sensitive”.
Izbira pravega pristopa k udeležbi – konferenca,fokusnaskupina ali okrogla miza – mora biti prilagojena vsebini.
As Europe continues to experiment with differentforms of civil society involvement,solutions to theseissues will gradually emerge.The European Union,some insist,is ideally placed to lead the way infinding viable models for participation that can helpmake European research policymaking more inclu-sive,and suggest courses of action at the nationalandregional level.
Ko bo Evropa nadaljevala z eksperimentiranjem z različnimi oblikami vključevanja civilne družbe,se bodopostopoma pojavile rešitve teh vprašanj.Nekateri trdijo,da je Evropska unija v idealnem položaju za prevzemvodilne vloge pri iskanju izvedljivih modelov udeležbe,ki lahko pomagajo narediti snovanje evropskih raziskovalnih politik bolj vključujoče in predlagajo smeri delovanja na državni in regionalni ravni.
Common features
Skupne značilnosti
However,participants argue that this will require the EU to move away from one-off exercises to installing a permanent participation apparatus.
Vendar pa udeleženci ugotavljajo,da bo v EU za topotreben premik od enkratnih akcij k uvajanju stalnegamehanizma udeležbe.
Despite the variety,good participatory processesshare certain core features.They need to be fair,transparent and organised by independent parties.A good framework for participation also needs to beable to reconcile a multiplicity of interests and values– values being harder to compromise over becausemany people see them as ‘non-negotiable’.
Kljub raznolikosti imajo dobri participativni procesi nekatere skupne ključne značilnosti.Morajo biti pošteni,pregledni in organizirani s strani neodvisnih oseb.Dober okvir za udeležbo mora biti tudi sposoben uskladiti številne interese in vrednote – pri vrednotah jetežje doseči kompromis,ker se o njih mnogi ljudje nisopripravljeni pogajati.
certain grou take part in participator
»Zakaj bi morala v
Nevertheless,in order to ensure fairness and consist-ency,a certain amount of uniformity is required informulating the prerequisites for launching a participation exercise,as well as a certain amount of basicoperating standards.
Vseeno pa je za zagotovitev poštenosti in doslednostinujna določena stopnja enoličnosti pri oblikovanju predpogojev za začetek procesa udeležbe kot tudidoločena mera temeljnih izvedbenih standardov.
“We need some form of categorisationand standardisation, [as well as]exchanges of best practices,” saidone participant.
»Potrebujemo neko obliko kategorizacije in standardizacije[kot tudi] izmenjavo dobre prakse,«je dejal eden izmed udeleÏencev.
GOVERNANCE OF THE
UPRAVLJANJE
RESEARCHAREA– GIVING
– ODPRTA
11_ one politica scientist.
11_ skupina in n
A matter of culture
Vprašanje kulture
Designing models for civil society participation is allvery well,but they may amount to little more than inkon paper if they are not accompanied by certain cultural changes in policy- and decisionmaking circles.
Snovanje modelov za udeležbo civilne družbe je že v redu,vendar pa so lahko ti modeli kaj malo vredni,če jih ne spremljajo določene spremembe kulture v krogih snovalcev politik in odločevalcev.
“There is a spectrum of success criteria, as opposed to a list,”said Gerard Valenduc, Director ofthe Fondation Travail-Université, Université de Namur (BE).
»Obstaja spekter kriterijevuspe‰nosti v nasprotju s seznamom,«je dejal direktor Fondation Travail-Université Gérard Valenducz Univerze v Namurju (B).
“[It is not enough]to create theopportunity to participate,” argues Martin Krüger of the European Commission. But this needs to involve“a real change of attitudes”, he adds.
Uspešnost nekega procesa je v veliki meri odvisna odnamena,zaradi katerega je bil vzpostavljen.Kratkoročninameni so v glavnem povezani z odločanjem,medtem ko so dolgoročni nameni povezani s procesi učenja.
How successful a particular process is depends largelyon the purpose for which it was set up.Short-termpurposes are mainly related to decisionmaking whilelong-term purposes relate to learning processes.
»[Ni dovolj] ustvariti priloÏnost za udeleÏbo,« pravi Martin Krügeriz Evropske komisije, temveã morale-ta vkljuãevati »resniãno spremembo miselnosti«, dodaja.
In order to boost the chances of success, however, ‘incompetence’ in the design and implementation of participatory processes needs to be minimised.
Da bi povečali možnosti za uspeh,pa morajo biti»pomanjkljivosti« v zasnovi in izvedbi participativnih procesov omejene na najmanjšo možno mero.
With Europe’s long tradition of consensus buildingand stakeholder involvement,the Commission alreadyhas many ‘good practices’in place.
Komisija ima na razpolago že veliko primerov »dobreprakse« iz dolge evropske tradicije iskanja soglasja invključevanja deležnikov.
Outer limits
Zunanje omejitve
“We need to bring about a change ofculture in administrations,” said Martin Krüger.
»Doseãi moramo spremembo kulture v upravi,« je dejal Martin Krüger.
“Participatory processes need to be
»Procesi udeleÏbe se morajo izvajati na
“Participatory processes need to be implemented implemented in an honest way, not in an honest way, not just as a gimmick,” observed just as a gimmick,” observed Rainer
»Procesi udeleÏbe se morajo izvajati na po‰ten naãin, ne zgolj po‰ten naãin, ne zgolj kot prevara,« je kot prevara,« je pripomnil direktor
A number of constraints influence the participation ofcivil society in policy- and decision-making.
pripomnil direktor za znanost in druÏbo pri za znanost in druÏbo pri Evropski komisiji Rainer Gerold.
Society at the European Commission.
Evropski komisiji Rainer Gerold.
at the European Commission.
Za preseganje teh omejitev je priporočljivih več možnihpoti,med katere sodijo strukturne spremembe v političnem procesu zaradi pospeševanja civilne udeležbe.
Staying the course
Vztrajanje v smeri
Two vital elements are required to ensure successfulcivil society involvement in the EU decisionmaking process. Participatory processes require resourcesand the political commitment to put these resourcesto use.
Za zagotovitev uspešnega vključevanja civilne družbe v proces odločanja v EU sta potrebna dva ključna elementa.Participativni procesi zahtevajo vire in političnozavezanost za njihovo izrabo.
Although the regional and national level should be thecore foundation for civil participation,EU initiativesare becoming increasingly necessary in the context ofthe European Research Area and could prove a usefultesting ground for good practices that could be appliedelsewhere.
Čeprav naj bi bili regionalna in državna raven ključnatemelja civilne udeležbe,postajajo pobude EU vse boljpotrebne v zvezi z Evropskim raziskovanim prostorom in bi se lahko izkazale za koristen preizkusni poligon za dobre prakse,ki bi jih lahko uporabili drugod.
The political commitment of Commissioners is particularly important.The Commission should also have inplace the necessary administrative and financial infrastructure necessary to ensure that it can adequatelycope with,and process input from,civil society.
Zlasti pomembna je politična zaveza komisarjev.Komisijabi morala razpolagati tudi s potrebno upravno in finančnoinfrastrukturo,ki je potrebna za zagotovitev ustreznegaobvladovanja in obdelave vložkov s strani civilne družbe.
Gauging success and negotiating constraints
Merjenje uspešnosti in premagovanje ovir
Just as there is no one model for civil society partici-pation,there is no single way of measuring the success of the participatory process,or the constraints weighing down on it.
Tako kot ne obstaja en sam model za udeležbo civilnedružbe,ni enotnega načina merjenja uspešnosti participativnega procesa ali njegovih ovir.
“[It is not enough] to create the oppo to participate,
»[Ni dovolj] ustvar udeleÏbo,« pravi M
GOVERNANCE
EVROPSKEGA
EUROPEAN RESEARCH
RAZISKOVALNEGA PROSTORA
AREA– GIVING
– ODPRTA
Candidate countries march in step
Države kandidatke stopajo v korak
Relative wealth should not be confused with political progressiveness, was one of the messages comingfrom candidate country participants at the governanceconference.
Relativnega blagostanja ne bi smeli zamenjati s političnonaprednostjo,je glasilo eno izmed sporočil udeleženceviz držav kandidatk na konferenci o upravljanju.
One such issue is that,once given a seat at the table,the general public may not be sufficiently interestedor informed to get closely involved in the debate andthere may not be enough effective channels for themto make their voices heard.
Eden izmed njih je,da bi splošna javnost,ko ji bo enkratdodeljeno njeno mesto,ne bila dovolj zainteresirana aliobveščena,da bi se aktivno vključila v razpravo in damorda ne bi obstajali dovolj učinkoviti kanali za izražanjenjenega mnenja.
The answer to this dilemma partly lies with thesegrass-roots organisations which are dedicated topromoting scientific interest and awareness amongthe general public.
Odgovor na to zadrego se delno skriva pri terenskihorganizacijah,ki se posvečajo spodbujanju znanstveneozaveščenosti in zanimanja za znanost v splošni javnosti.
“Hungary and other accession countries are [as advanced as]the EUstandard... of social participation,” stressed Nora Sasvari fromthe Department of Civil Relations at the Hungarian prime minister’soffice.
»MadÏarska in druge drÏave pristopnice so [enako napredne],kot je standard ... druÏbene udeleÏbe v EU,« je poudarila Nora Sasvari iz oddelka za civilneodnose v uradu madÏarskega predsednika vlade.
“We have a very specific but essential role to play...
Vendar morajo vlade držav kandidatk,tako kot oblasti povsej Evropi,»ponovno premisliti o načinu obravnaveljudi«.To pomeni,da morajo spremeniti svoj pogled naudeležbo in je ne obravnavati kot »breme«.
We’re doing ourutmost both physically and virtuallyto bring science to the people.”Jean-François Hébert, President of La Cité des Sciences et del’Industrie, Paris (FR).
»Na‰a vloga je zelo specifiãna,vendar bistvena … Tako fiziãno kotvirtualno se kar najbolj trudimo pribliÏati znanost ljudem.« Jean-Francois Hébert, predsednik La Cité des Sciences et del’Industrie, Pariz (Francija).
Nevertheless,like authorities across Europe,gov-ernments in candidate countries need to “rethinkthe way they look at people”.This means that theyneed to revise their view of participation and notconsider it a “burden”.
Dostop do informacije je prav tako ključno vprašanje v državah kandidatkah.Tudi tam,kjer informacije obstajajo,ljudje pogosto niso izurjeni v dostopu do njih.
Access to information is also a crucial issue in candidate countries.Even where information does exist,people often lack the skills to tap into it.
Znanstvena središča in muzeji znanosti so se pojavili v sedemdesetih letih prejšnjega stoletja.Od tedaj so se razširili po vsej Evropi.
In order to improve the interaction between citizensand government,Sasvari recommends the building ofnetworks between national bodies,such as ministries,and local and regional institutions to make use of theirlocal know-how.
Za izboljšanje medsebojnega sodelovanja med državljaniin vlado predlaga Nora Sasvari vzpostavitev mrež meddržavnimi organi,npr.ministrstvi in lokalnimi ter regionalnimi ustanovami z namenom uporabe njihovihlokalnih izkušenj.
Today,ECSITE centres attract up to 40 million visitorsa year in some 30 European countries.Despite theirrelatively short history,science centres enjoy a greatdeal of credibility and respect both with the public atlarge and within the scientific community.
Danes privabijo središča ECSITE do 40 milijonov obiskovalcev letno v 30 evropskih državah.Kljub svojirelativno kratki zgodovini uživajo znanstvena središčaveliko zaupanje in spoštovanje javnosti ter znanstveneskupnosti.
The EU’s FP6 and the rapidly emerging ERA shouldhelp stimulate such interactions and exchanges ofexpertise both within candidate countries andbetween them and the Union.In fact,with candidatecountries standing on an equal footing to Member States since FP5,research is one of the first areaswhere an enlarged European Union is already a reality.
Šesti okvirni program Evropske unije in naglo nastajajoči Evropski raziskovalni prostor bi morala spodbujati takšnemedsebojne vplive in izmenjave strokovnega znanja takov posameznih državah kandidatkah kot tudi med njimi in Unijo.Potem ko so po petem okvirnem programu državekandidatke že v enakem položaju kot države članice,jeraziskovanje dejansko eno izmed prvih področij,kjer jerazširjena Evropska unija že resničnost.
Public arenas
Javna prizorišča
“Fifteen years ago, [science]cen-tres were a showcase for progress,” Jean-François Hébert pointed out.“Nowadays, public debate has come toscience centres. Science centres havebecome forums for discussions.”
»Pred petnajstimi leti so bila[znanstvena] sredi‰ãa vitrinanapredka,« je izpostavil Jean-Francois Hébert. »Danes je vanje pri‰la javna razprava.Znanstvena sredi‰ãa so postalaforumi za razpravo.«
Citizens clearly need more of a say in setting the scientific agenda.Although calls for greater participationby society sound all very well in theory,they do raisecertain practical concerns.
Državljani očitno potrebujejo več besede pri oblikovanjuznanstvenih programov.Čeprav pozivi po večji udeležbiteoretično zvenijo zelo v redu,pa zbujajo določene praktične pomisleke.
And,it is their multiple roles as educational institutions, exhibitions for the state-of-the-art in science,andpublic forums that,makes them an ideal channel forhelping promote more societal participation in theresearch process.
Zaradi svoje večstranske vloge izobraževalnih ustanov,razstav znanstvenega napredka in javnih forumov so postala popoln kanal za spodbujanje večje družbeneudeležbe v raziskovalnem procesu.
,”but this needs to
Martin Krüger iz temveã mora leta
Experimenting with different different models models
Eksperimentiranje z razliãnimi z razliãnimi modeli modeli
The EU can be a ‘trendsetter’ when it comesto initiating and disseminating successfulmodels for civil society participation inresearch governance.
EU je lahko »narekovalec trenda«, ko gre za vpeljevanje inraz‰irjanje uspe‰nih modelov za udeleÏbo civilne druÏbe priupravljanju raziskovanja.
The Convention on the Future of Europe,which wascharged by Member States with formulating a draft Constitutional Treaty,has propelled civic governanceto the top of the research agenda – by stipulating that EU institutions need to consult with civil society – inorder to ensure that scientific inquiry better meets theneeds of European citizens.
Konvencija o prihodnosti Evrope,ki so jo države članicezadolžile za oblikovanje osnutka Ustavne pogodbe,je z določbo,da se morajo ustanove EU posvetovati s civilnodružbo,pognala civilno upravljanje v vrh raziskovalnihprioritet,da bi zagotovila boljšo usklajenost znanstvenihraziskav s potrebami evropskih državljanov.
Civil society organisations were quick to stress thatthey should be closely involved with the other stakeholders in designing and testing out different forms of participatory processes.
Organizacije civilne družbe so hitro poudarile,da bimorale biti pri zasnovi in preizkušanju različnih oblikparticipativnih procesov tesno povezane z drugimideležniki.
The EU’s role at the cutting edge was broadly recognised by participants from the research community,civil society,government and industry at the 2003Brussels conference.This manifested itself in the formof repeated calls for the European Commission to‘experiment’with different models for participationand to perform studies into research governance.
Udeleženci bruseljske konference leta 2003 iz znanstvene skupnosti,civilne družbe,javne uprave inindustrije so splošno priznali vodilno vlogo EU.To se jeizkazalo v obliki večkratnih pozivov Evropski komisiji,naj »eksperimentira« z različnimi modeli udeležbe inizvaja študije o upravljanju raziskovanja.
We need to consultordinary people and see what theywant. We should start from thebottom-up –at sports arenas, etc.–not top-down in government buildingsand academies,” noted Camilla Modeer,Public and science department, Swedish Academy of Engineering Sciences.
Ena izmed delovnih skupin je Evropski komisiji naprimer priporočila,naj institucionalizira udeležbo civilne družbe v raziskovalni politiki,preizkuša in presoja različne modele in se aktivno odziva na pobudeiz družbe.
Learning from others
»EU bi morala biti pripravljena
For instance,one working group recommended thatthe European Commission should institutionalise civilsociety participation in research policy,try out andtest various models,and respond actively to inputsfrom society.
Zaãeti bimorali od spodaj navzgor, na‰portnih prizori‰ãih ipd., in ne od zgoraj navzdol v vladnihobjektih in akademijah,« je pripomnila Camilla Modeer iz Oddelka za javnost in znanost na ·vedski akademiji inÏenirskih znanosti.
“The EU should be willing to finance finance experimental experimental approaches, more net- approaches, more networking and evaluation of working and evaluation of existing
Učenje od drugih govornikov. »Ta pristop z veã izmed govornikov. »Ta pristop z veã metodami bo konãno pripeljal do metodami bo konãno pripeljal do postopnega zbliÏevanja.«
In order to help in the design of such processes, the Commission has carried out an inventory of participatory processes across Europe and compared andcontrasted the situation in Member States and candidate countries.
Komisija je v pomoč pri zasnovi takšnih procesov sestavila popis participativnih procesov po Evropi in primerjala stanje v državah članicah in državah kandidatkah.
“This practices,” said one speaker.
postopnega zbliÏevanja.«
Platforms for the exchange of good practice, experience, know-how and ideas should be set up.This wouldhelp countries tap into the successes and failures ofother countries,such as Norway which has launchedefforts to make participatory processes more transparent and accessible to the broader public.
Bolj jasno se mora pokazati,kako ustanove EU sodelujejos terenskimi organizacijami na državni in regionalniravni.
How EU institutions link with grassroots organisations– through the national and regional level – needs to beshown more clearly.
Vzpostaviti je treba podlage za izmenjavo dobre prakse,izkušenj,znanja in zamisli.To bi državam pomagalo opazovati uspehe in neuspehe drugih držav,npr.Norveške,ki je začela z dejavnostmi za doseganje večje preglednosti participativnih procesov in njihovedostopnosti širši javnosti.
Promoting participatory processes will also help the Commission connect more directly with citizens,meeting its ‘science and society’mandate.
Spodbujanje participativnih procesov bo Komisiji tudipomagalo,da se bo bolj neposredno povezala z državljani in izpolnila svoje poslanstvo »znanost indružba«.
Areas not directly related to research but which have anolder civic governance tradition may also prove usefulmining ground.Environmental policy is one area wherecivil society is closely involved,as was amply demonstrated in the recent World Summit on Sustainable Development in Johannesburg,South Africa.It waspointed out that the Aarhus Convention on public participation in environmental matters could provide someuseful guidelines for research policy-makers.
Področja,ki niso neposredno povezana z raziskovanjem,a imajo daljšo tradicijo civilnega upravljanja,se ravnotako lahko izkažejo za koristno zakladnico.Okoljska politika je takšno področje,na katerem je civilna družbamočno vpletena,kot se je v veliki meri izkazalo nanedavnem svetovnem vrhu o trajnostnem razvoju v Johannesburgu v Južni Afriki.Opozorjeno je bilo,da bi lahko snovalci raziskovalnih politik našli koristneusmeritve v Aarhuški konvenciji o javni udeležbi v okoljskih zadevah.
“One motive for the Commission inconsulting so widely is to get itswork known throughout the Member States and accession countries,”said Tony Venables, director of the EU-wide civil society group ECAS.
»Eden izmed motivov Komisije za tako ‰iroko posvetovanje je, da bi po drÏavah ãlanicah in pristopnicah spoznali njeno delo,«je dejal direktor vseevropske civilnodruÏbene skupine ECAS Tony Venables.
This consultation should begin from the very genesisof research policy.This means that the European Commission should consult with civil society groupsmore closely when laying the groundwork for futureresearch.
To posvetovanje bi se moralo začeti pri samem nastankuraziskovalne politike.To pomeni,da bi se morala Evropska komisija pri postavljanju temeljev za prihodnjeraziskave bolj posvetovati s skupinami civilne družbe.
Insufficient participation was also partly due to the Commission lacking the mechanisms to obtain properfeedback from civil society and then to take it onboard.However,tools are now available on theinternet – such as the Interactive Policymaking and CONECCS sites – that are helping to make EU decisionmaking more transparent and efficient (see linkson inside backcover).
Nezadostna udeležba je delno posledica tega,ker Komisiji primanjkuje mehanizmov za pridobivanje primernih povratnih informacij s strani civilne družbe in njihovo upoštevanje.Vendar so sedaj na internetu narazpolago orodja – npr.na naslovih Interactive Policy-making (interaktivno snovanje politik) in CONECCS –,ki pomagajo pri bolj preglednem in učinkovitejšem odločanju (glej povezave na notranjistrani zadnje platnice).
Of equal significance is the fact that civil society bodies– which often operate at the national and regionalgrass-roots level – lack a voice at European level.
»Predvideti moramo moÏne teÏave v naslednjih fazah, tako da nam nebo treba vlagati ogromnih zneskov v raziskave in nato ãez mnogo letugotoviti, da druÏba rezultatzavraãa,« je v skupini povedal nekpredstavnik nevladne organizacije.
“We need to anticipate possibleproblems downstream so that we don’tinvest huge amounts of money inresearch and then find years downthe line that society rejects theoutcome,” one NGO representativetold the group.
Enak pomen ima dejstvo,da organi civilne družbe,ki pogosto delujejo na terenu na državni in regionalniravni,nimajo besede na evropski ravni.
“If the Commission wants to haveparticipation, it needs some intermediary structures to link with thecommunity –civil society groups aretoo small and scattered to participate properly,” said Caspar de Bok, aprofessor at Utrecht University (NL).
potrebuje vmesne strukture za povezavo s skupnostjo – skupinecivilne druÏbe so premajhne inpreveã razpr‰ene za ustrezno udeleÏbo,« je dejal Caspar de Bok,profesor na univerzi v Utrechtu(Nizozemska).
“We’re now involving civil societyafter the research agenda has beenlargely set and asking them toapprove it.
»Civilno druÏbo vkljuãujemo sedaj,ko so bili raziskovalni programi v glavnem doloãeni, in jo prosimoza potrditev.
I’m not sure that’s whatwe mean by civil society participation,” said another NGO member. “Civilsociety has to be involved in theresearch process from its inception.”
Nisem prepriãan, da z udeleÏbo civilne druÏbe mislimo to,« je rekel drug ãlannevladne organizacije. »Civilna druÏba mora biti vkljuãena v raziskovalni proces od njegovegazaãetka.«