natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This waspartially counterbalanced by the depreciationof the euro against the currencies of somesmaller trading partners of the euro area (the Swiss franc, the Norwegian krone and the Korean won) as well as the currencies ofseveral of the new EU Member States.
To je bilodeloma nadoknadeno z depreciacijo evra v primerjavi z valutami nekaterih manjšihtrgovinskih partneric evro območja (švicarskifrank, norveška krona in korejski won) in z valutami več novih držav članic EU.
RELIABLE STATISTICS UNDERPIN THECREDIBILITY OF THE FISCAL FRAMEWORKThird, the integrity of government financestatistics is a precondition for the credibility ofthe EU fiscal framework.
ZANESLJIVE STATISTIKE SO PODLAGAVERODOSTOJNOSTI FISKALNEGA OKVIRATretjič, neoporečnost državnih finančnihstatistik je predpogoj za verodostojnostfiskalnega okvira EU.
Large revisions ofpast deficit figures – as witnessed, for example,in the case of Greece in 2004 – are clearlydamaging to public confidence and thecredibility of the entire framework.
Obsežne revizijepreteklih številk o primanjkljaju – na primer v primeru Grčije v letu 2004 – so nedvomnoškodljive za zaupanje javnosti in verodostojnostcelotnega okvira.
Theyundermine the accurate and timelyidentification of imbalances and adjustmentneeds, which can cause serious delays in theimplementation of policy measures.
Spodkopavajo natančno inpravočasno ugotavljanje neravnovesij in potrebpo prilagoditvah, kar lahko povzroči resnezamude pri izvajanju ukrepov politike.
This servedto switch the market’s attention from the largeand persistent US current account deficittowards expectations of higher returns in the United States, thereby providing support to the US currency.
S tem dafiskalnemu spremljanju dodajajo negotovost,zmanjšujejo vrednost večstranskih nadzornihpostopkov in s tem slabijo učinkovit medsebojni
As of mid-October, however,the euro strengthened significantly against the US currency, as well as against several Asiancurrencies, given their formal or informal pegto the dollar.
31 decembra2004 je bila vrednost evra 1,36 ameriškegadolarja, kar je približno 8,2% več kakor nazačetku leta.
This occurred in the context of abroad-based weakening of the US currency inthe last quarter of 2004. During this quarter the US dollar reached multi-year lows against theeuro, the pound sterling and the Japanese yen.
Vistem obdobju se je evro okrepiltudi v primerjavi z japonskim jenom (za 3,7%)in je bil do konca leta vreden 139,7 JPY, kar jepomenilo več kakor 4% apreciacijo japonskegajena v primerjavi z ameriškim dolarjem.Vrednost evra v primerjavi z britanskim funtomje, če jo primerjamo z vrednostjo 2. januarja2004, ostala nespremenjena in je konec letaznašala 0,71 GBP.
US dollar, depreciated vis-à-vis the euro.
Zaradi tega se je pozornost trgapreusmerila z velikega in vztrajnegaprimanjkljaja tekočega računa na pričakovanjavišjih donosov v ZDA, kar je podprlo ameriškovaluto. Med majem in sredino oktobra 2004 jeevro nihal v ozkem obsegu.
The Maltese lira remainedrelatively stable against the euro in 2004,reflecting the dominant weight of the euro inthe currency basket underlying its peg.
Evro se je obpostopoma boljših obetih za gospodarstvo evroobmočja, ko so se pokazali rahli znakigospodarskega razvoja, ki se je iz izvoznegasektorja širil na domače povpraševanje, najprejrahlo okrepil.
In ERM II the Danish krone traded close to itscentral parity, while the currencies that entered ERM II on 28 June 2004 (the Estonian kroon,the Lithuanian litas and the Slovenian tolar)either moved in a very narrow range or wereunchanged relative to their central parityagainst the euro.
Hkrati naj bi zaskrbljenost trgaglede obetov za svetovno rast – predvsem zaradigeopolitičnih negotovosti in skokovitegavišanja cen nafte – ponovno pritisnila na padecameriškega dolarja in japonskega jena.
At the end of 2004 the euro stood in nominaleffective terms – as measured against thecurrencies of 23 important trading partnersof the euro area – 2.3% above the levelobserved at the beginning of the year.
Vtemobdobju je so se menjalna razmerja med evromin vsemi večjimi valutami gibala v razmeromaozkem obsegu.
Thisoverall appreciation in 2004 concealscounterbalancing movements of the euroagainst a number of partner currencies includedin the effective exchange rate index.
Odločitve FOMC o zvišanjuobrestnih mer so finančni trgi že prej vključiliv ceno in niso vplivale na gibanja menjalnihtečajev.
Morespecifically, the euro appreciated markedlyagainst the US dollar, as well as against the Chinese renminbi and the Hong Kong dollar,which are both linked to the US currency.
Od sredine oktobra dalje pa se je evrozelo okrepil v primerjavi z ameriškim dolarjemin številnimi azijskimi valutami, ki so formalnoali neformalno vezane na dolar.
On31 December 2004 the euro stood at USD 1.36,roughly 8.2% stronger than at the beginning ofthe year.
To se je zgodilo v okviru široke slabitve ameriške valute v zadnjem četrtletju leta 2004.
Against the pound sterling,the euro was at GBP 0.71 at the end of theyear, unchanged compared with its level on2 January 2004.
Vtem četrtletjuje ameriški dolar dosegal najnižje vrednosti v primerjavi z evrom, britanskim funtom injaponskim jenom v številnih letih.
At the same time, the euro moderatelydepreciated against the Swiss franc, the Norwegian krone and, to a larger extent, the Korean won (by 6.3%). It also depreciatedagainst the currencies of several of the new EU Member States: the Czech koruna, the Hungarian forint, the Polish zloty and the Slovak koruna (see also Section 3).
Na koncu leta 2004 je bil nominalni efektivnimenjalni tečaj evra – merjen v primerjavi z valutami 23 pomembnih trgovinskih partnericevro območja – 2,3% višji kakor na začetku leta.Vtej skupni apreciaciji v letu 2004 se skrivajoizravnalna gibanja evra v primerjavi s številnimivalutami partneric, ki so vključena v indeksefektivnega menjalnega tečaja.
The Cypruspound also appreciated slightly, while the Latvian lats, which was partially linked to the
Bolj natančno,vrednost evra se je opazno dvignila v primerjaviz ameriškim dolarjem, kakor tudi s kitajsko
In the first two months of 2005 the euroretreated against most major currencies,notably against the US dollar.
Istočasno se je vrednost evra v primerjavi s švicarskim frankom, norveško krono innekoliko bolj v primerjavi s korejskim wonom(za 6.3%) znižala.
Thedevelopments in euro exchange rates over thisperiod were affected by signs of robusteconomic activity in the United States, whilemarket concerns about the US current accountdeficit seem to have subsided somewhat.
Prav tako se je v primerjaviz valutami več novih članic EU in sicer češkekrone, madžarskega forinta, poljskega zlota inslovaške krone dvignila (glej tudi oddelek 3).Tudi vrednost ciperskega funta se je rahloznižala, medtem ko se je vrednost latvijskegalatsa, ki je bil delno vezan na ameriški dolar, v primerjavi z evrom znižala. 1. januarja 2005pa se je latvijski lats vezal na evro pri vrednosti0,702804 LVL, in od takrat se je njegovavrednost gibala blizu vezanega tečaja.
The depreciationreflected a weakening against the US dollar,
Malteškalira je ostala razmeroma stabilna v primerjavi
Chart 29 Nominal and real effective euroexchange rates 1)
1) z evrom, kar je posledica prevladujoče teže evrav košarici valut, ki je podlaga njegove vezave.
(monthly/quarterly data; index: 1999 Q1 = 100)
(mesečni/četrtletni podatki, indeks: 1999 I = 100) nominalnorealno, CPIrealno, PPIrealno, ULCM
-80 goods services income current account current transfers
primanjkljaj tekočih transferov pa se je rahlozmanjšal.
Source: ECB.1) An upward movement of the EER indices represents anappreciation of the euro.
24. februarja 2005, jebila nominalna efektivna vrednost evra okrog1,4% nižja kakor na začetku leta.
The latest observations for monthlydata are for December 2004.
Vprvi polovici leta se jepovečal (z 106 milijard EUR decembra 2003 naveč kakor 125 milijard EUR junija 2004),predvsem zaradi močnega izvoza v temobdobju.
In the case of the ULCM-basedreal EER, the latest observation is for the third quarter of 2004and is partly based on estimates.
Pozneje pa se je znižal na raven blizutisti ob koncu leta 2003, kar je bilo posledicamočnega uvoza, zabeleženega v drugem intretjem četrtletju leta 2004, in zmanjševanjarasti izvoza v drugi polovici leta.
Market survey data indicated a
Graf30 Bilanca tekočega računa in njegove sestavine
Developments in exports and imports of goodscan be better understood by breaking down thevalues into prices and volumes on the basis of Eurostat’s external trade statistics (theavailable statistics cover the period up to October 2004).
-80 blago storitve dohodki tekoči račun tekoči transferji netoneposredne naložbe skupne neto neposrednein portfeljske naložbe netoportfeljske naložbev dolžniškeinstrumente netoportfeljskenaložbev lastniškikapital
Such a breakdown shows thatthe strong rise in export values that took placein the first half of the year was mostlyaccounted for by robust growth in exportvolumes, while export prices remainedsubdued.
zadeva povečanje vrednosti uvoza blaga v drugem in tretjem četrtletju leta 2004, je biloto odraz povečanja tako cen kakor obsega. Dviguvoznih cen je bil predvsem posledica višjih cennafte.
It seems, therefore, that the negativeeffect of the appreciation of the euro on euroarea export volumes was more thancompensated for by the strong growth offoreign demand during the first half of 2004.
Povečanje obsega uvoza je mogoče delnopripisati okrevanju domačega povpraševanja v evro območju, zlasti uvozno intenzivnihkategorij porabe.
Interms of geographical destination, the volumeof exports to Asia and the new EU Member States grew particularly rapidly over thisperiod.
Sprememba v neto tokovih neposrednih naložbje bila posledica postopnega zmanjševanjaprilivov tujih neposrednih naložb na evroobmočje.
Although export prices experiencedsome upward pressure from rising costs owingto higher oil prices, this may have been partlycounterbalanced by some reductions in profitmargins as exporters attempted to partly offsetthe loss in price competitiveness resulting fromthe appreciation of the euro.
Gibanja izvoza in uvoza blaga je mogoče boljerazumeti, če vrednosti razčlenimo po cenah inobsegu na podlagi Eurostatovih statističnihpodatkov o zunanjetrgovinski menjavi(razpoložljivi podatki zajemajo obdobje dooktobra 2004).
The decelerationof euro area exports in the second half of theyear seems to stem mostly from weaker exportsto Asia and the new EU Member States,although exports to the United States alsoslowed substantially.
Iz takšne razčlenitve je razvidno,da je bila močna rast vrednosti izvoza, do katereje prišlo v prvi polovici leta, predvsem odrazmočne rasti obsega izvoza, medtem ko so seizvozne cene ohranile na umirjeni ravni.
As regards the increase inthe value of imports of goods that took place inthe second and third quarters of 2004, thisreflected rises in both prices and volumes.Most of the rise in import prices was a resultof the higher price of oil.
Videtije torej, da se je negativni učinek apreciacijeevra na obseg izvoza iz evro območja več kakorizravnal z močno rastjo tujega povpraševanja v prvi polovici leta 2004.
Part of the increasein import volumes can be attributed to therecovery in euro area domestic demand,particularly the high import-intensity categoriesof expenditure.
Geografsko gledanose je v tem obdobju zlasti hitro povečeval obsegizvoza v Azijo in nove države članice EU.Čeprav so naraščajoči stroški zaradi višjih cennafte v določeni meri pritiskali na rast izvoznihcen, se je to verjetno deloma izravnalo z zmanjšanjem profitnih marž, saj so izvoznikiposkušali deloma kompenzirati izgubo cenovnekonkurenčnosti zaradi apreciacije evra.
net portfolionet portfolioinvestmentinvestmentin equitiesin debtinstruments combined net directinvestment and portfolioinvestment
Kaže,da je vzrok za upočasnjevanje izvoza iz evroobmočja v drugi polovici leta predvsem šibkejšiizvoz v Azijo in nove države članice EU, čepravse je občutno upočasnil tudi izvoz v ZDA.
debt flows to the United States declined from75 billion in 2003 to 29 billion in the firstthree quarters of 2004.
Ta gibanja so lahko delomaposledica tega, da je bila rast svetovnegagospodarstva v letu 2004 večja od rasti na evroobmočju.
renewed interest in euro area equity securitiesamong foreign investors.
Tržne raziskave sopokazale obnovljeno zanimanje tujihvlagateljev za lastniške vrednostne papirje evroobmočja.
The fact that euroarea equities were seen, in relative terms,as being attractively priced, together withexpectations of an appreciation of the euro inthe course of 2004, also contributed to thisdevelopment.
K temu razvoju sta prav takoprispevala dejstvo, da so cene lastniškegakapitala evro območja veljale za relativnoprivlačne, ter pričakovanje apreciacije evra v letu 2004.
Based on cumulated flows over the first threequarters of 2004, the euro area recorded netoutflows in foreign direct investment vis-à-vismost of its main partner countries, apart fromthe United States and Switzerland.
območja, pri čemer so leta 2004 nerezidentivlagali skoraj izključno v obveznice indolžniške vrednostne papirje evro območja.
The United Kingdom and the United States were both themain recipients of euro area direct investmentand the main investors in the euro area.
Nastrani sredstev so vlagatelji evro območjadodelili približno 75% svojega mednarodnegaportfelja dolžniških instrumentov v obveznicein dolžniške vrednostne papirje in 25% v instrumente denarnega trga.
The geographical breakdown of portfolioinvestment shows that euro area portfolioinvestment abroad in the first three quarters of2004 was directed primarily towards the United Kingdom and the United States, which aretraditionally the main recipients of thatcategory of investment.
Ta dodelitev jepomenila, da so leta 2004 rezidenti evroobmočja mednarodnim obveznicam indolžniškim vrednostnim papirjem pripisovalimanjšo težo kakor leta 2003.
Euro area investorswere also large net purchasers of Japaneseequity securities.
To je bilo mogočepovezano s pričakovanjem morebitnihkapitalskih izgub zaradi pričakovanih višjihdolgoročnih obrestnih mer v ZDA.
The improvement of theeconomic outlook in Japan, particularly at thebeginning of 2004, appears to have influencedthe portfolio investment decisions of euro areainvestors.
Dejansko sokapitalski tokovi iz evro območja v ZDAnapodročju obveznic in dolžniških vrednostnihpapirjev s 75 milijard EUR v letu 2003 padli vprvih treh četrtletjih leta 2004 na 29 milijard EUR.
Turning to debt instruments, cross-borderflows were of a similar magnitude in 2003 and2004, amounting to roughly 200 billion onboth the asset and the liability sides.
Kar zadeva dolžniške instrumente, so biličezmejni tokovi podobno veliki leta 2003 in2004 in so tako za sredstva kakor za obveznostiznašali približno 200 milijard EUR.
On theliability side, the low level of euro area shortterm interest rates did not encourage foreigninvestment in euro area money marketinstruments, with non-residents investingalmost exclusively in euro area bonds and notesin 2004.
Na podlagi skupnih tokov v prvih treh četrtletjihleta 2004 je evro območje beležilo neto odlivev tuje neposredne naložbe pri večini svojihglavnih državah partnericah, razen ZDA in Švice. Združeno kraljestvo in ZDAso bile takoglavne prejemnice neposrednih naložb evroobmočja kakor tudi glavne vlagateljice na evroobmočje.
On the asset side, euro area investorsallocated about 75% of their internationalportfolio of debt instruments to bonds andnotes and 25% to money market instruments.Compared with 2003, this allocation amountedto a smaller weight being given by euroarea residents to international bonds and notesin 2004.
Geografska razčlenitev portfeljskih naložb je navoljo le na strani aktive. Razčlenitev kaže, daso bile portfeljske naložbe evro območja v tujino v prvih treh četrtletjih leta 2004prvenstveno usmerjene v Združeno kraljestvo in ZDA, zlasti naložbe v obveznice in kratkoročnedolžniške vrednostne papirje.
This may have been linked toanticipation of possible capital losses as aresult of expected higher longterm interestrates in the United States. Indeed, euro area
Kaže, da jekrepitev teh gospodarstev vplivala na odločitvevlagateljev evro območja glede portfeljskihnaložb.
3ECONOMIC AND MONETARYDEVELOPMENTSINNON-EURO AREAEU MEMBERSTATES
3GOSPODARSKAIN DENARNA GIBANJA V DRŽAVAHČLANICAH EU ZUNAJ EVRO OBMOČJA
ECONOMIC ACTIVITYReal GDP growth in the noneuro area EUMember States was relatively strong in 2004and generally exceeded the euro area average(see Table 6).
GOSPODARSKA DEJAVNOSTRast realnega BDPv EU zunaj evro območja jebila leta 2004 dokaj močna in je v glavnempresegala povprečje evro območja (glej tabelo 6).
Output growth was highest in the Baltic States and Poland, the countries with thelowest level of GDP per capita in the EU. At theother end of the scale, it was lowest in Denmarkand Malta, although real GDP growth started torecover in these countries from the subduedrates that prevailed in 2003.
Rast proizvodnje je bila največja v baltskih državah in na Poljskem, se pravi v državah z najnižjim BDPna prebivalca v EU.Na drugi strani pa je bila najnižja na Danskemin na Malti, čeprav je v teh državah realni BDPzačel naraščati z umirjenih stopenj, ki soprevladovale leta 2003.
private consumption growth was sustained bythe strong performance of the labour marketand growth in housing wealth.
VZdruženem kraljestvu starast zasebne potrošnje podpirala tudi močnastorilnost trga delovne sile in naraščanjestanovanjskega premoženja.
In a number ofnon-euro area EU Member States, especially inthe Baltic States and Hungary, householdspending was also backed by high and, insome cases, increasing credit growth to theprivate sector.
Potrošnjogospodinjstev je podpirala tudi visoka in v nekaterih primerih naraščajoča rast posojilzasebnemu sektorju v številnih državah članicah EU zunaj evro območja, zlasti v baltskihdržavah in na Madžarskem.
In addition, in most of thenew Member States, price rise expectationsstemming from changes in taxation andregulated prices related to EU accessionstimulated consumption spending in the firsthalf of 2004.
Poleg tega so v večini novih državah članic pričakovanazvišanja cen kot posledica sprememb v obdavčitvi in reguliranih cen zaradi vstopa v EU v prvi polovici leta 2004 spodbujalapotrošnjo.
Finally, in some countries, thefiscal stance remained relatively loose.
In končno, v nekaterih državah jefiskalni položaj ostal sorazmerno sproščen.
Domestic demand was the main contributor toreal GDP growth in 2004 in many noneuro area EU Member States. In particular, gross fixedcapital formation was the key driver of outputgrowth.
Glede zunanjega povpraševanja je bil prispevekneto izvoza k rasti realnega BDPv posameznihdržavah članicah EU zunaj evro območja precejrazličen.
Growing industrial confidence, a highdegree of capital utilisation and an improveddemand outlook contributed to the recovery ininvestment in many of the new Member States,Denmark and Sweden.
Na Poljskem in Švedskem je zunanjepovpraševanje močno podpiralo rastproizvodnje, v večini novih držav članic in v Združenem kraljestvu pa je zaviralo rastrealnega BDP.
In many of the new Member States, particularly in the Baltic States, the robustness of domestic demand alsoreflected the significant growth in privateconsumption, which was supported by gainsin real disposable income associated withvigorous wage increases and improvements inthe labour market. In the United Kingdom,
Kljub temu je treba poudariti, daje bila rast tako izvoza kot uvoza leta 2004dokaj močna, predvsem v novih državah
Turning to external demand, the contribution ofnet exports to real GDP growth variedsignificantly across the noneuro area EUMember States.
K rasti realnega BDPleta 2004 je v mnogihdržavah članicah EU zunaj evro območja v glavnem prispevalo domače povpraševanje.Glavno gonilo rasti proizvodnje so bile zlastibruto naložbe v osnovna sredstva.
While external demandsignificantly supported output growth in Poland and Sweden, it acted as a drag ongrowth in most of the new Member States andthe United Kingdom.
Naraščajočezaupanje v industrijo, visoka stopnjaizkoriščenosti kapitala in izboljšani obeti gledepovpraševanja so prispevali k ponovnemuoživljanju naložb v mnogih novih državahčlanicah, na Danskem in na Švedskem.
Despite this, it isimportant to note that export and import growthremained relatively strong in 2004, especiallyin the new Member States. In particular, goodsand services trade volumes were spurred by theremoval of barriers to trade on EU accession,
Vmnogih novih državah članicah, zlasti vbaltskih državah, se je trdnost domačegapovpraševanja odrazila tudi v občutnemnaraščanju zasebne potrošnje, kar so podpiralitudi višji realni razpoložljivi dohodki, povezani
Table 6 Real GDP growth in the noneuro area EU Member States and the euro area
Tabela6 Rastrealnega BDP v državah članicah EU, ki niso del evroobmočja, in v evroobmočju
Czech Republic Denmark Estonia Cyprus Latvia Lithuania Hungary Malta Poland Slovenia Slovakia Sweden United Kingdom EU10 1)EU13 2)
Češka Danska Estonija Ciper Latvija Litva Madžarska Malta Poljska Slovenija Slovaška Švedska Združeno kraljestvo EU 101)EU 132)
Euro area
Evro območje
Source: Eurostat.Note: Quarterly figures are seasonally adjusted for the Czech Republic and seasonally and working day-adjusted for the United Kingdom.1) The EU10 aggregate comprises the 10 new EU Member States.2) The EU13 aggregate comprises the 13 noneuro area EU Member States.
Vir: Eurostat.Opomba: Četrtletni podatki so desezonirani za Česko in Združeno kraljestvo in prilagojeni na delovni dan za Združeno kraljestvo.1) EU 10 agregat vključuje 10 novih držav članic EU.2) EU 13 agregat vključuje 13 držav članic EU, ki niso del evro območja.
by higher demand in trading partner countriesand by further gains in productivity.
članicah. Obseg trgovine z blagom in storitvamije naraščal predvsem zaradi odstranjenihtrgovinskih ovir po vstopu v EU, večjegapovpraševanja po trgovinskih partnerjih in večjestorilnosti.
Hungary and Slovakia, annual HICP inflationrates were almost three times higher than theeuro area average.
letne stopnje inflacije po HICPokrog 1%, karje precej pod povprečjem evro območja. Vvečini novih držav članic je bila inflacija nadpovprečjem evro območja.
As a result of the recovery in economicactivity, sizeable foreign direct investmentinflows received in the last few years andongoing structural reform, the labour marketsituation gradually improved in most non-euroarea EU Member States throughout 2004,particularly in the Baltic States.
Zaradi oživljanja gospodarskih dejavnosti,občutnih prilivov tujih neposrednih naložb v zadnjih letih in še vedno potekajoče strukturnereforme se je v večini držav članic EU zunajevro območja leta 2004 položaj na trgu delovnesile postopoma izboljševal, še zlasti v baltskihdržavah.
Employmentgrowth, however, tended to be rather subduedin most of the new Member States, due toearlier increases in wage costs in somecountries and a structural skill mismatchbetween labour supply and demand.
Kljub temu pa je rast zaposlovanja v večini novih držav članic precej omejenazaradi preteklih povečanj stroškov za plače v nekaterih državah in strukturnega neravnovesjamed ponudbo določenih profilov delovne sile inpovpraševanjem po njih.
In severalcountries, especially Poland and Slovakia,unemployment rates remained very high.
Vmnogih državahstopnje brezposelnosti ostajajo zelo visoke,predvsem na Poljskem in na Slovaškem.
In the United Kingdom the labour market was tighter.
VZdruženem kraljestvu je bil trg delovne sileše bolj omejen.
Most of the new Member States recordedhigher HICP inflation rates in 2004 comparedwith 2003 (see Table 7).
Večina novih držav članic je leta 2004 v primerjav z letom 2003 opazila višje stopnjeinflacije po HICP(glej tabelo 7).
The strongest increasein inflation was observed in the Czech Republic, Latvia, Lithuania, Hungary and Poland.
Inflacija se jenajbolj povečala v Češki republiki, Latviji,Litvi, na Madžarskem in na Poljskem.
In some noneuro area EU Member States, however, average inflation ratesdeclined in 2004. The strongest declines wererecorded in Cyprus and Slovenia.
Vnekaterih državah članicah EU zunaj evroobmočja pa so se povprečne stopnje inflacijeleta 2004 znižale, še najbolj na Cipru in v Sloveniji.