natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Future increase in imports would have an adverse impact on the balance of the EU sugar market and the Commission may have to make use ofits withdrawal mechanism to again reduce EU producers’ quotas, thus further reducing the EU’s sugar production capacity andlikely resultingin additional factory closures.
Nadaljnje povečanje uvoza bi negativno vplivalo na ravnovesje na trgu sladkorja v EUin Komisija bi morda morala znova uporabiti svoj mehanizem umika za zmanjšanje kvot proizvajalcev iz EU ter tako nadalje zmanjšati proizvodne zmogljivosti za sladkor v EU, kar bi verjetno povzročilo dodatna zaprtja tovarn.
Itisimportantto notethatthelead-intimeto bring produc-tioncapacity onstreamisrelativelylongandthat, giventhe high capital costs, once capacityis reduceditis unlikely to be recoveredintheshortterm.
Pomembnoje omeniti, daječaszagona proizvodnihzmoglji-vosti relativno dolgin daje zaradi visokih kapitalskih stroškov malo verjetno, da bi bilo mogoče v kratkoročnem obdobju obnoviti zmogljivosti, koso bile enkrat zmanjšane.
EU SUGAR PRODUCTION AND CONSUMPTION FROM 2001/02 TO 2008/09
PROIZVODNJAIN PORABA SLADKORJA VEU OD 2001/2002 DO 2008/2009
Note: Year 2006/07 (EU-25/27) has 15 months.Source: The Commission (Unit C.5 of DG AGRI).
Opomba: Leto 2006/2007 (EU-25/27) traja 15 mesecev Vir: Komisija (enota C.5 GD AGRI).
Thus, the EU has become more dependent onimportsfor what is a strategic product for the agri-food and chemicalindustries, while new usesforsugar,such as bioethanol, placeincreased demand onsupplies.Inaddition,thereisincreasedvolatility of the world market where supplies are dominated by alimited number of exporting countries.
Zatoje EU postala bolj odvisna od uvoza strateškega proizvoda zaagroživilskoinkemičnoindustrijo, medtemko novi načini uporabesladkorja,kotjeza bioetanol, povečujejo povpraše-vanje.Polegtegajevsevečnihanjnasvetovnemtrgu,kjer ponudbo obvladuje omejenoštevilo državizvoznic.
The available data suggests that thefuture availability of supplies and EU marketstability will dependuponfactorssuch as:
Razpoložljivi podatkikažejo, da bostav prihodnostirednost preskrbeinstabilnosttrga EU odvisni od dejavnikov, kotso:
(a) whether producers will be able to pay growers a sufficiently high priceforthemto be willingtocontinuetosupply sugar beet;
(a) alibodolahkoproizvajalciplačalipridelovalcemdovolj visoko ceno, da bodo pripravljeni še naprej dobavljati sladkorno peso;
(b)to what extent third countries with which the EU has concluded bilateral trade agreements willfindit attractive to export their sugar to the EU.
(b)v kakšni meri bo zatretje države, s katerimije EU sklenila dvostranske trgovinske sporazume, zanimivoizvažati sladkor v EU.
This depends upon manyfac-tors, such as world sugar prices, transport costs, the cost of cultivating other crops, etc, and entails greater uncertainty inthesupply ofsugartothe EU market.
Toje odvisno od več dejavnikov, kot so svetovne cene sladkorja, stroški prevoza, stroški pridelovanja drugih pridelkovitd.,in pomeni večjo negotovost preskrbe s sladkorjem natrgu EU.
Theincreased rights of access from third countries also provide anincentivefor producerstoinvestinthosethirdcountries.
Povečane pravicetretjihdržavdodostopa proizvajalcetudi spodbujajo k naložbam v teh tretjih državah.
Thisincreases therefore the risk of displacement of certain EU productionfacilities which wouldincrease EU dependency on imports and would possibly have negative effects on the social fabric ofthe EU areas affected.
To zato povečuje tveganje preselitve določenih proizvodnih zmogljivosti EU, kar bi povečalo odvisnost EU od uvozain bilahkoimelo negativne posledice zasocialnostrukturo zadevnih območij EU.
The Court notes that at least three EU producer groupsthat received aid by renouncing quotas and closing downfactories in the EU haveinvestedin sugar production facilities or signed commercial agreementsin third countries to which the EU has granted trade concessions.
Sodišče ugotavlja, da so vsaj tri skupine proizvajalceviz EU, ki so prejele pomoč zaradi opustitve kvot in zapiranja tovarn v EU, investiralev proizvodnezmogljivostizasladkorali podpisale trgovinskesporazumev tretjih državah, ki jim je EU odobrila trgovinskekoncesije.
Some producers have therefore re-actedto quotareductions within the EU byimportingsugar from outsidethe EU.
Zatosose nekateri proizvajalci nazni-žanje kvot v EU odzvali z uvozomsladkorjaiz držav zunaj EU.
34 36 % being the dierence between the pre-reform intervention price and the postreform reference price.
Reformajezasnovanazaznižanjecensladkorja do36 %34in cenasladkorja v EUje dejanskosledilaznižanjem njegovere-
andindeed the price of sugarin the EU has been following the reductionsinitsreference price.
34 Za 36 % se razlikujeta intervencijska cena pred reformo in referenčna cena po njej.
35 Article 39 of the Treaty of the Functioning of the Union (previously
35 Člen 39 Pogodbe o delovanju Evropske unije (prej člen 33
One ofthe objectives ofthecommonagricultural policy35is to ensurethat suppliesreach consumers atreasonable prices.
36 Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko socialnemu odboru in Odboru regij„Cene hrane v Evropi“ COM(2008) 821 konč.
Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions on‘Food Prices in Europe’— COM(2008) 821 Final.
Eden odciljevskupnekmetijske politike35jezagotoviti, daje preskrba potrošnikom dostopna po primernihcenah.
Consumerpriceformationisacomplexprocess withprices beinginfluenced not only bythe cost oftheraw material but also by other parameters such as energy andlabour costs.
Oblikovanje potrošniškihcenjezapleten proces,v katerem nacene ne vplivajolestroškisurovin, pač patudi drugi dejavniki, kot sostroški energijein dela.
Con-sequentlyitisvery difficultto determineto whatextentthe reductioninthereferencepriceofbulksugarsoldbypro-ducers willimpactonthepricepaidbythefinalconsumer.
Posledičnoje zelotežko ugotoviti, v kakšni meri bo znižanje referenčne cene sladkorja v razsutem stanju, ki ga prodajajo proizvajalci, vplivalo na ceno, kijo plača končni potrošnik.
The Commissionstressedthe need ‘toensurethat downward movementsin commodity prices are transmitted to consumers without delay’36
Komisijaje poudarila potrebo, „dasezago-tovi, da se zniževanje cen kmetijskih surovintakoj prenese na potrošnike“36
Nonetheless,studies37 carried out on behalf
Vendar za Komisijoizvedene študije37 kažejo, da se znižanja cene sladkorja v razsutem stanju verjetno ne bodo prenesla nakončnega potrošnika.
37 The‘Evaluation of the Common Organisations of the Markets in the
Pri predelanih proizvodih, ki pomenijovečkot dvetretjini porabesladkorja, bovečina prihrankov pri stroških, do katerihje prišlo zaradi znižanj cen, dodanih dobičkuindustrijskih proizvajalcev38; pri maloprodajni cenisladkorja na prenoscenvplivakoncentracija distribucijskih mrež39.
Sugar Sector’carried out by the Netherlands Economic Institute and a study on‘Price transmission in the agri-food sector’carried out by AgraCEAS Consulting Ltd.
the Sugar Sector“ (Vrednotenje skupne organizacije trgov v sektorju sladkorja), ki ga je izvedel Netherlands Economic Institute (Nizozemski ekonomski inštitut), in študija„Price transmission in the agri food sector“ (Prenos cen v agroživilskem sektorju), ki jo je izvedel AgraCEAS Consulting Ltd.
38 ‘It should be remarked that sugar- containing products generally show
38Treba je pripomniti, da proizvodi, ki vsebujejo sladkor, običajno
Furthermore,followingthereform,productionhasbecome even more concentrated such that 75 % of the EUinternal pro-ductionis now produced by only sixindustrial groups of companies.
Polegtegaje proizvodnja poreformi postalaše boljkoncen-trirana, tako da zdaj 75 % domače proizvodnje EU proizvedele šestindustrijskihskupin družb.
39 ‘Cost dierences in the sugar distribution and retailing among Member States are caused by dierences in market structure (the existence of monopolistic or monopsonistic-type markets, the (ab)use of market power), and the (macro)economic and policy environment.
39 „Cenovne razlike med državami članicami pri distribuciji sladkorja in njegovi prodaji na drobno nastanejo zaradi razlik v strukturi trgov (obstoj monopolov in monopsonov na trgih, uporaba
Dierences a low price elasticity of demand.
kažejo nizko cenovno elastičnost povpraševanja.
Industrial producers of these products will not be very concerned about a price increase of sugar, because they can pass on the higher costs to the final consumer without a large drop in sales volume.
Za industrijske proizvajalce teh proizvodov rast cen sladkorja ne bo pretirano zaskrbljujoča, saj lahko višje stroške prenesejo na končnega potrošnika brez velikega upada obsega prodaje.
They will generally favour a decrease of the sugar price, because this enables them to add most of the cost savings to their prot margin.
Običajno se zavzemajo za znižanje cene sladkorja, ker jim to omogoča, da večji del prihrankov pri stroških dodajo svojemu dobičku.
There will be no strong incentive to pass on these savings to the final consumer.’
Ni močne spodbude, da bi se ti prihranki prenesli na končnega potrošnika.
Source: ‘Evaluation of the Common Organisation of the Markets in the Sugar Sector’by the Netherlands Economic Institute, p. 76.
Vir: „Evaluation of the Common Organisation of the Markets in the Sugar Sector“ (Vrednotenje skupne organizacije trgov v sektorju sladkorja), Netherlands Economic Institute (Nizozemski ekonomski inštitut), str. 76.
HAVE THE SPECIFICINSTRUMENTS/MECHANISMS BEEN SUCCESSFULIN ADDRESSING AND ALLEVIATING THE ADAPTATION PROBLEMS RELATED TO REFORM?
ALI SO POSEBNIINSTRUMENTI/MEHANIZMI USPEŠNO ODPRAVLJALIIN LAJŠALI TEŽAVE PRI PRILAGAJANJU, POVEZANE ZREFORMO?
40 Recital 2 of Regulation (EC) No 318/2006.
40 Uvodna izjava 2 Uredbe (ES) št. 318/2006.
Thelegislativeframework sets, amongst others,the objective of ensuringafairstandard oflivingfortheagriculturalcom- munity40
Zakonodajniokvir meddrugimiciljidoločaciljzagotovitve primerne življenjskeravni kmetijskeskupnosti40.
for the future reform of the sugar CMO’carried out by EUROCARE estimated the secondary jobs connected to sugar factories as being twice the number of direct jobs.
for the future reform of the sugar CMO“ (Študija za oceno prihodnjih možnosti za reformo SUT za sladkor) iz julija 2003, ki jo je izvedla zveza Eurocare, zaposlitev, posredno povezanih s tovarnami sladkorja, dvakrat več od neposrednih delovnih mest.
42 Article 3(5) of Regulation (EC) No 320/2006.
42 Člen 3(5) Uredbe (ES) št. 320/2006.
Consequently,thelegislation providedfortherestructuring fundtofinancespecificinstruments/mechanisms —i.e.re-structuringaid, diversificationaid,andtransitionalaid —to face and alleviate the adaptation problems, thereby contribut-ingto afairstandard oflivingforthe agricultural community involvedinthesugarsector.
Zaraditegaje bil ustanovljenskladza prestrukturiranjezafi-nanciranje posameznihinstrumentov/mehanizmov – tj. pomoči za prestrukturiranjein diverzifikacijoter prehodne pomoči –, namenjenih soočanju s težavami pri prilagajanjuin njihovemu lajšanju, kar naj bi prispevalo k primerni življenjski ravni kme-tijskeskupnosti, ki deluje v sektorjusladkorja.
The audit examined theseinstruments/mechanisms as detailed inthefollowingsections.
Prirevizijiso bilitiinstrumenti/ mehanizmi preučeni,kotje opisano v naslednjih oddelkih.
Producers whoabandoned quota productionandrenounced the quotasconcerned were entitledtorestructuringaid,cal- culatedasafixedamount pertonne ofrenounced quota42.In the case of sugar-quota renunciations, producers were granted roughly 90 % of the restructuring aid43, the rest being reserved forsugar beet growersand machinerycontractors.Similarly, inulin syrup producers were granted 90 % of the aid. Isoglucose producers renouncing their quota were entitled to 100 % of the restructuring aid compensation.
Proizvajalci, ki so se odpovedali kvotni proizvodnjiin opustili zadevnekvote,so bili upravičeni do pomočiza prestrukturiranje, kije bilaizračunana kotfiksni znesek na tono opuščene kvote42.Priopustitvahkvotzasladkorjebiloproizvajalcem odobrene približno90 % pomočiza prestrukturiranje43, pre- ostanek paje bilrezerviranza pridelovalcesladkorne pesein upravljavcestrojev.Proizvajalceminulinskegasirupaje bilo podobno odobrenih90 % pomoči.Proizvajalciizgolukoze,ki sose odpovedalisvojimkvotam,so bili upravičeni do100 % nadomestilaiz pomoči za prestrukturiranje.
44 Article 4(3)(f) of Regulation (EC) No 320/2006.
44 Člen 4(3)(f) Uredbe (ES) št. 320/2006.
Sugar production within the EUis rather concentrated, so that the distribution of the restructuring aidislimited.In the eight Member States visited 45 factories were closed down, receiving restructuring aid of around 2,1 billion euro as a compensation fortherenunciationofroughly3,7 milliontonnesofsugar quota (Annex IV).
Proizvodnja sladkorja v EUje dokaj koncentrirana, zatoje razdelitev pomoči za prestrukturiranje omejena. V osmih obiskanih državah članicahseje zaprlo 45tovarn, kiso v zameno za opustitevpribližno3,7 milijonatonkvotzasladkorprejele pomoč za prestrukturiranje v višini približno 2,1 milijarde EUR (Priloga IV).
Producersthat gave uptheir quota production wererequired to respect their social and environmental commitments.In this regard, the governing regulations foresaw that the application forrestructuringaidshouldinclude‘asocialplandetailing theactions plannedin particular withrespecttore-training, redeploymentandearlyretirementoftheworkforcecon-cerned’44.
Proizvajalci, ki so se odrekli svoji kvotni proizvodnji, so morali spoštovati svoje socialnein okoljske obveznosti. Glede tega so veljavni predpisi določali, da bi morala vloga za pomoč za prestrukturiranje vsebovati „socialni načrt, v katerem so podrobno opredeljene dejavnosti, načrtovane zlasti v zvezi s prekvalificiranjem, prerazporejanjemin predhodno upokojitvijo zadevne delovnesile“44.
Restructuring aid was notintended and did not reimburse only the direct cost of dismantling factories. According to the Commission, the aid was also intended to meet the economic, social andenvironmentalconsequenceslinkedto quotareduction.
Pomoč za prestrukturiranje ni bila namenjenale neposrednim stroškom odstranitvetovarnin ni povrnilasamoteh.Komisi-jatrdi, daje bila namenjenatudisoočanjuz gospodarskimi, socialnimiin okoljskimi posledicami, povezanimiz znižanjem kvot.
The audit examined the relationship between restructuring aid grantedto producersintheaudited Member Statesandtheir budgeted direct closure costs,i.e. closure costs excluding possible quotasvalorisation.
Pri reviziji je bilo preučeno razmerje med pomočjo za prestrukturiranje, odobreno proizvajalcemv revidiranih državah članicah,in njihovimi neposrednimi stroški zaprtja, predvide-nimiv proračunu,tj.stroškizaprtja brez morebitnevaloriza-cije kvot.
Theauditidentifiedthatthere was noclear definitionof whichcostshadto beincludedinthe Restructuring Plans and that the costs budgeted were not comparable amongst Member States.
Pri temje bilo ugotovljeno, da nijasno opredeljeno, katerestroškejetrebavključitiv načrt prestrukturiranja,in da predvideni stroški niso primerljivi med državami članicami.
Consequently, the data avail-ableindicatevery widevariationsrangingfroma netsurplus of 390 euro per tonne renounced compared to the net closure coststo a net deficit of 226 euro per tonne (Annex IV).
Posledičnorazpoložljivi podatkikažejozelovelikerazlike,ki segajoodnetopresežkav višini390EURnaopuščenotono v primerjavi z neto stroški zaprtja do neto primanjkljaja v višini 226 EUR na tono (Priloga IV).
amending Regulation (EC) No 968/2006 laying down detailed rules for the implementation of Council Regulation (EC) No 320/2006 establishing a temporary scheme for the restructuring of the sugar industry in the Community (OJ L 323, 10.12.2009, p. 64).
45 Uredba Komisije (EU) št. 1204/2009 z dne 4. decembra 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 968/2006 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 320/2006 o ustanovitvi začasne sheme za prestrukturiranje industrije sladkorja v Skupnosti (UL L 323, 10.12.2009, str. 64).
46 Article 3(6) of Regulation (EC) No 320/2006, as amended by
46 Člen 3(6) Uredbe (ES) št. 320/2006, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES)
OBLIGATIONS
OKOLJSKIH
Regulation (EC) No 1261/2007.
OBVEZNOSTIH št. 1261/2007.
Regulation (EC) No 1260/2007.
Uredba (ES) št. 1260/2007.
Theclosure of productionfacilities also entailsserious environmental challenges, hence the governing regulations provide that the closure of productionfacilitiesisaccompanied by appropriate measures to dismantle production facilities and restoretheenvironmentalcondition ofthefactorysites.
Zapiranje proizvodnihzmogljivosti prinašatudiresne okolj-skeizzive,zatoveljavnipredpisidoločajo,dagaspremljajo primerni ukrepi za odstranitev proizvodnih zmogljivostiin obnovitev okoljskega stanja na krajih, kjer so stale tovarne.
The auditfound, however,thatthere werecases ofserious delays andincreasing uncertaintyasregardsthetimelycompliance of the producers with those environmental obligations.In December 2009 the Commission amended thelegislation to allow for an extension ofthe deadlines until September 201145.
Toda prirevizijiso bili odkriti primeriresnihzamudin naraščajoče negotovosti glede pravočasnegaizpolnjevanjateh okoljskih obveznostis strani proizvajalcev. Komisijaje decembra 2009 spremenila zakonodajo, da bi omogočila podaljšanje rokov do septembra 201145.
In the case of sugar-quota renunciation, which covers the vast majority of quota renunciation, a part of the restructuring aid (atleast 10 % until 2007, 10 %from 2007 onwards) wasto be reservedfor sugar beet growers affected by the renunciations and machinery contractors who provided them with specialised services46.
Pri opustitvahkvotzasladkor,ki predstavljajovelikovečino opustitevkvot, naj bi bil del pomočiza prestrukturiranje(do leta 2007 vsaj 10 %, odleta 2007 pa 10 %) rezerviran za pridelovalce sladkorne pese, na katere so vplivale opustitve,in upravljavce strojev, ki so jim zagotavljali specializirane storitve46 .
Similarly, a part ofthe aid wasreservedfor chicory growersaffected byinulinsyrup quotarenunciations.
Podobnoje bil del pomočirezerviran za pridelovalce cikorije, na katere so vplivale opustitve kvot zainulinski sirup.
Onthe other hand, no aid was reserved for maize growers when isoglucose producers renounced their quota.
Po drugi strani ni bila nobena pomoč rezervirana za pridelovalce koruze, ko so proizvajalciizoglukoze opustili svoje kvote.
The allocations were decided upon by the national authorities following consultations with representatives of growers and, where they existed47, con-tractors.In 2007a one-off payment of 237,50euro pertonne foregone was granted48 to the affected growers, which consti-tutedthelion’sshare ofthe compensationtheyreceived.
O dodelitvah so odločali nacionalni organi po posvetovanjihs predstavniki pridelovalcevin upravljavcev strojev, kjer so ti bili47. Leta 2007 je bilo zadevnim pridelovalcem odobreno enkratno plačilo v višini 237,50 EUR natono48,kijezanje predstavljalolevji delež prejetega nadomestila.
49 Article 6 of Regulation (EC) No 320/2006.
Člen 6 Uredbe (ES) št. 320/2006.
Particularly whenthefactories arelocatedin remoteanddisadvantagedareas,theirclosurecanprovoke significant negativeconsequencesforthesocialfabric ofthe areas affected.
Njihovozaprtjelahko povzroči hude negativne poslediceza socialnostrukturozadevnih območij,zlastičese nahajajo na odročnihin prikrajšanih območjih.
50 Council Regulation (EC) No 1698/2005 of 20 September 2005 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) (OJ L 277, 21.10.2005, p. 1).
za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (UL L 277, 21.10.2005, str. 1).
51 Article 7 of Regulation (EC) No 320/2006.
Člen 7 Uredbe (ES) št. 320/2006.
Thereis no legal definition as to whoisincludedin the concept of ‘agricultural community’.
Nipravnoopredeljeno,kogazajemapojem „kmetijskasku-pnost“.
Nonethelessitis assessedthat as aresult ofthesugarreform,the widerlocalcommunity was affectedratherthanjustthekeystakeholdersofthesugar sector, which were earmarkedintheregulationtoreceivethe aid(producer andits employees, growers, machinery contractors).
Vendarje po ocenah reforma sektorja sladkorja vplivala na širšolokalno skupnostin nele na ključne zainteresirane straniizsektorjasladkorja,kijimje bilaz uredbo namenjena pomoč(proizvajalciinnjihovizaposleni, pridelovalci,upra-vljavcistrojev).
The legislation provided for aid, amounting to 675 million euro, toencouragethe development ofalternativestosugar beet and sugar productioninregions affected bytherestructuring ofthesugarindustry(seebreakdownby Member States in Annex V).
Zzakonodajojebiladoločenapomoč,kijeznašala 675 milijonov EUR,zaspodbujanjerazvojaalternativ pridelovanju sladkorne pesein proizvodnji sladkorja v regijah, na katereje vplivalo prestrukturiranjeindustrije sladkorja(glej razčlenitev po državah članicah v Prilogi V).
The aid for diversification49 is primarily to finance measures
Pomoč za diverzifikacijo49
— intendedto beidenticaltothosesupported under Axis 1 and Axis 3 onsupport by the European Agricultural Fund for Rural Development 50.
— je namenjena predvsemfinanci- ranju ukrepov,ki naj bi bili enakitistim,kisejih podpira v okviru osi 1 in 3 iz Evropskega kmetijskega sklada za razvojpodeželja50.
Typically these wouldfinance specificprojectstoincreasethecompetitivenessofthe agricultural andforestrysector,toimprovethe quality of lifeinrural areas orto diversifytherural economy.
Običajnosev okvirutehukrepovfi-nancira posamezne projekte za povečanje konkurenčnosti kmetijskegain gozdarskega sektorja,izboljšanje kakovosti življenja na podeželskih območjih ali za diverzifikacijo podeželskega gospodarstva.
An additional aid for diversification51is granted to a Member State once the quota renunciations are above 50 %, and isincreased whenthe percentageis higher.
Dodatna pomočza diverzifikacijo51se državičlanici odo-bri,koje bilo opuščenihvsaj 50 %kvot,inse poveča,ko je delež opustitvevišji.
The aid could be grantedinthesame wayas diversificationaid or may be paid directlyto growers.
Pomočselahko odobri enakokot pomočza diverzifikacijoali pasejoizplača neposredno pridelovalcem.
Member States whichdecidetograntaidfordiversification shall establish national restructuring programmes detailing the diversification measuresto be undertakenintheregions concerned andinformthe Commission ofthese programmes.
Države članice, ki se odločijo dodeliti pomoč za diverzifikacijo, oblikujejo nacionalne programe prestrukturiranja, v katerih so podrobno opredeljeni ukrepi diverzifikacije, ki bodoizvedeni v zadevnihregijah,ter o teh programih obvestijo Komisijo. Ni treba, da programe odobri Komisija.
Regulation (EU) No 1204/2009.
Uredba (EU) št. 1204/2009.
53 Article 24 of Regulation (EC) No 968/2006.
53 Člen 24 Uredbe (ES) št. 968/2006.
Theanalysisofthenationalrestructuringplansestablished bythe Member States indicate that the allocation of diversi-ficationaid was based ona widevariety ofcriteria between Member States, asshownin Annex VI.
Analiza nacionalnih načrtov prestrukturiranja, ki sojih pripravile državečlanice,kaže, daje dodelitev pomočiza diverzifikacijo v različnih državah članicah temeljila na zelo raznolikih merilih, kotje prikazano v Prilogi VI.
54 The only checks carried out by the Commission in the Member
54 Edini pregledi, ki jih Komisija izvede v državah članicah, so
States are those of the Clearance of Account unit of DG AGRI on their compliance with Regulations.
pregledi enote za potrditev obračunov v GD AGRI, ki zajemajo skladnost z uredbami.
55 Article 8 of Regulation (EC) No 320/2006.
55 Člen 8 Uredbe (ES) št. 320/2006.
56 Article 2 of Regulation (EC) No 320/2006.
56 Člen 2 Uredbe (ES) št. 320/2006.
Additionally, the Court noted delaysin certain Member States in theimplementation of these measures,intended to develop alternativestosugarbeetgrowingandsugarproduction, that haveyetto becomefully operational.
Poleg tega je Sodišče v nekaterih državahčlanicah ugotovilo zamude priizvajanju teh ukrepov, namenjenih razvoju alternativ pridelovanju sladkorne pesein proizvodnji sladkorja, ki še niso postale povsem operativne.