natgillin/translations-raw huggingface dataset:
How wealthy and healthy are Europeans? The answer varies from one country toanother.
Kakopremožni in zdravi so Evropejci?Odgovor se razlikuje od države do države.
To get a rough idea of the material standard of livingin a particular country we can measure the totalvalue of everything that country produces in a givencalendar year (its ‘gross domestic product’: GDP) andthen divide that figure by the number of inhabitants.
Za okvirno razumevanje gmotne življenjske ravni, zlasti v posamezni državi, lahko izračunamo skupnovrednost vsega, kar država proizvede v danem koledarskem letu (njen „bruto domači proizvod“: BDP),nato pa ta znesek delimo s številom prebivalcev.
But prices vary from one country to another, andthose price differences must be eliminated before wecan compare standards of living.
Vendar pa se cene razlikujejo od državedo državeinterazlike v cenah je treba odpraviti, preden lahko primerjamo življenjske ravni.
We can do this bymeasuring the price of a comparable and representative ‘basket’ of goods and services in each country.This figure is given not in national currency units butin a common artificial currency we call the ‘purchasing power standard’(PPS).
Tolahko storimo tako, daizračunamo ceno primerljive in reprezentativne „košarice“ blaga in storitev vposamezni državi. Taznesekni izražen v enotah nacionalne valute, temveč enotneumetne valute, ki jo imenujemo „standard kupnemoči“(SKM).
Comparing GDP per inhabitant in PPS gives a faircomparison of the standard of living in differentcountries.
Primerjava BDP na prebivalca po SKM precej objektivno pokaže življenjsko raven v različnih državah.
How wealthy are Europeans?
Kako premožni so Evropejci?
Standards of living in Europe have improved significantly over the past decade.
Življenjska raven v Evropi se je v preteklem desetletju znatno izboljšala.
In 1995,GDP per inhabitant (in PPS) for the EU-25 was 15 200.
Leta 1995 je BDPna prebivalca (po SKM) za EU-25 znašal 15 200.
Eight years later it had risen to21400.
Osem let kasneje se je povečal na 21 400.
In European countries, standards of living are among the highest in the world.
V evropskih državah je življenjska raven med najvišjimi na svetu.
GDP per inhabitant in PPS, 2003
BDP na prebivalca po SKM, 2003
Figures for Russia and China are for 2001.Source: Eurostat.
Podatki za Rusijo in Kitajsko veljajo za leto2001.Vir:Eurostat.
The standard of living in the EU varies from country to country.
Življenjska raven v EU se razlikuje od državedo države.
GDP per inhabitant (in PPS) is highest in Luxembourg and lowest in Latvia.
BDP na prebivalca (po SKM) je najvišji v Luksemburgu innajnižji v Latviji.
The EU is striving to strengthen the EU’s economy, make it more competitiveand create more jobs so we can all enjoy a better quality of life.
EU si prizadeva okrepiti gospodarstvo EU, ki bi postalo bolj konkurenčno in ustvarilo več novihdelovnih mest, da bi lahko vsem omogočili boljšo kakovost življenja.
Standards of living also vary within each country.
Življenjska raven se razlikuje tudi znotraj posamezne države.
In some regions of the EU, as the map shows, GDP perinhabitant in PPS is less than 50% of the EU-25 average.
V nekaterih regijah EU, kakor je prikazano nazemljevidu, je BDP na prebivalca po SKM manjši od 50 % povprečja EU-25.
In other regions it is 25% higher than the EU-25 average.
V drugih regijah je 25 % višji odpovprečja EU-25.
The EU’s Structural Funds help even out these differences by improving life in poorer regions.
Strukturni skladi EU pomagajo izravnavati terazlike z izboljševanjem življenja v revnejših regijah.
Over 35% ofthe EU’s budget is used to boost the economies of these regions, and in turn strengthen the EU as a whole.
Več kakor 35 % proračuna EU se porabi za spodbujanje gospodarstev teh regij in posledično za krepitev EU v celoti.
GDP per inhabitant in PPS as a percentage of the EU-25 average, 2002
BDP na prebivalca po SKM, izražen v odstotkih povprečja EU-25, 2002
Less than 50%50-75%75-90%90-100%100-125%125% or more No data
Manj kakor 50%50 — 75%75 — 90%90 — 100%100 — 125%125% ali več Ni podatkov
The figures represent the data available as of 25 January 2005.
Številke predstavljajo podatke, ki so na voljo od 25. januarja 2005.
Figures for French overseas departments refer to 2000.Source: European Commission.
Podatki za francoske čezmorske departmaje so za leto2000.Vir:Evropska komisija.
How healthy are Europeans?
Kako zdravi so Evropejci?
Smoking, poor diet and lack of exercise are among the factors that increase your risk of developing cancer andischaemic heart disease - in which clogged or damaged arteries deliver too little blood to the heart.
Kajenje, slaba prehrana in pomanjkanje telesne dejavnosti so nekateri izmed dejavnikov,ki zvišujejo tveganje zanastanek raka in ishemičnih bolezni srca – pri katerih zaradi zamašenih ali poškodovanih arterij srce dobiva premalo krvi.
Interestingly, more men than women die of these diseases in the EU, and the proportion of the population affected varies widely from one Member State to another.
Zanimivo je, da zaradi teh bolezni v EU umre več moških kakor žensk in da se delež obolelega prebivalstva znatno razlikuje med posameznimi državami članicami.
In 2000, Hungary had the highest death rate from cancer,while for ischaemic heart diseases it was Estonia.
Leta 2000 je imela najvišjo stopnjo smrtnosti zaradi raka Madžarska, zaradi ishemičnih bolezni srca pa Estonija.
The death rate from cancer was lowest in Finland, while Francereported the EU’s lowest death rate for ischaemic heart diseases.
Stopnja smrtnosti zaradi raka je bila najnižja na Finskem,Francija pa je imela najnižjo stopnjo smrtnosti zaradi ishemičnih bolezni srca.
Deaths from cancer and ischaemic heart diseases per 100 000 inhabitants, EU-25, 2000
Smrtnost zaradi rakain ishemičnih bolezni srca na 100 000 prebivalcev,EU-25, 2000
Sport is good for health.
Šport koristi zdravju.
A Eurobarometer survey carried out in late 2004 indicates that 38% of people in the EU engage in some sportingactivity at least once a week.
Raziskava Eurobarometra, izvedena konec leta 2004, je pokazala, da se 38 % ljudi v EU ukvarja z eno od športnih dejavnosti vsaj enkrat tedensko.
The percentage in each country varies: it is highest in Scandinavia and lowest in some southern countries suchas Portugal and some new member states such as Hungary.
Odstotek v posameznih državah je različen: največji je v Skandinaviji in najmanjši v nekaterih južnih državah, kakorna primer na Portugalskem, in v nekaterih novih državah članicah, kakor na primer na Madžarskem.
But there are exceptions to the old-new divide: for example, Slovenians appear to be very physically active.
Vendar pa obstajajo izjeme pri razdelitvi na stare in novedržave: Slovenci so na primer zelo telesno dejavni.
Percentage of people interviewed in each country who never do any sport, 2004
Odstotek vprašanih v vsaki državi, ki se nikoli ne ukvarjajo s športom, 2004
Overall, more men than women go in for sports, and the younger you are the more physically activeyou are likely to be.
Nasplošno se s športom ukvarja več moških kakor žensk in čim mlajši so, večja je verjetnosti, da bodobolj telesno dejavni.
The graph shows the percentage of people interviewed in each EU country who say they never do anysports.
Graf prikazuje odstotek vprašanih v vsaki državi EU, ki pravijo, da se nikoli ne ukvarjajo s športom.
Afair and caring society
Pravična in skrbna družba
The European social model takes different forms in different countries, but all EU countriesaim to be fair and caring societies.
Evropski socialni model ima v različnih državah različno obliko, vendar pa si vse države EU prizadevajo biti pravične in skrbne družbe.
Tax revenue helps pay for social protection systems (suchas pension, healthcare and unemployment benefit schemes) which are designed to protectvulnerable members of society.
Davčni prihodek prispeva kplačilu sistemov socialnega varstva (kakor so sistemi pokojninskega zavarovanja, zdravstvenega varstva in nadomestilza primer brezposelnosti), ki so namenjeni zaščiti ogroženih pripadnikovdružbe.
The amount of money spent on each inhabitant varies fromcountry to country.
Količinadenarja, porabljenega na vsakega prebivalca, se razlikuje od državedo države.
As the population ages, those in work have to support an increasing number of senior citizens. To take account of this trend, and to keep welfare costs under control, EU countries are redesigning their social protection systems.
Ker se prebivalstvo stara, morajo tisti, ki delajo, podpirati vse večje število starejših državljanov.Da bi se države EU prilagodile temu trendu inohranile stroške socialnega varstva pod nadzorom, ponovno opredeljujejo svoje sisteme socialnega varstva.
Europe’s social model has to be modernised to preserve it for future generations.
Evropski socialni model je trebaposodobiti, da se lahko ohrani za prihodnje generacije.
Spending on four types of social protection, per inhabitant, in PPS.
Poraba za štiri vrste socialne zaščite na prebivalca po SKM.
Figures are for the EU-25, 2001
Podatki veljajo za EU-25, 2001
0 Old age Sickness/health care Disability Unemployment
0 Starost Bolezen/zdravstveno varstvo Invalidnost Brezposelnost
Education, research and the information society
Izobraževanje, raziskavein informacijska družba
The EU’s ambition is to become the world’s mostdynamic knowledge-based economy.
Cilj EU je postati najbolj dinamično, na znanjutemelječe gospodarstvona svetu.
That meansinvesting heavily in research (the source of newknowledge) and in education and training, whichgive people access to that new knowledge.
Topomeni, da jetreba veliko vlagati v raziskave (vir novega znanja) terv izobraževanje in usposabljanje, kar ljudem omogočadostop do tega novega znanja.
Particularly important is training the workforce ininformation technology skills - and easier, fasteraccess to the internet for schools, businesses andpeople at home.
Zlasti je pomembno usposabljanje delovne sile za pridobivanje spretnosti in znanja o informacijski tehnologiji – ter lažji in hitrejši dostop do interneta za šole,podjetja in ljudi doma.
A thriving economy needs people to stay in worklonger and to learn new skills throughout their working lives. ‘Lifelong learning’ is the watchword.
Za uspešno gospodarstvomorajo ljudje delati dlje terse učiti novih spretnosti in znanj v vsejdelovni dobi."Vseživljenjsko učenje" je besedna zveza, ki zahtevapozornost.
In the EU, the number of adults on training courses hasbeen rising - to reach 9.4% in 2004.
V EU število odraslih, ki se dodatno usposabljajo, narašča – in je leta 2004 doseglo 9,4 %.
As it competes for economic success in the globalmarketplace, the European Union is up against toughrivals such as Japan and the United States.
Evropska unija ima pri prizadevanjih za gospodarskiuspeh na globalnem trgu močne tekmece, kakor so Japonska in Združene države.
Education: investing in people
Izobraževanje: vlaganje v ljudi
Education is the key to success - for individuals and for the EU as a whole.
Izobraževanje je ključ do uspeha – za posameznike in celotno EU.
How much of its wealthdoes each EU country spend on educating its people?
Koliko sredstev porabi vsaka državaza izobraževanje svojih prebivalcev?
Total public spending on education as a percentage of GDP, 2001
Celotna javna poraba za izobraževanje, v odstotkih BDP, 2001
DK: figures do not include post-secondary non-tertiary education.FR: figures do not include French overseas departments.CY: figures include financial aid to students studying abroad.LU: figures do not include tertiary education.PT: figures do not include local government expenditure.
DK: podatki ne vključujejo višješolskega izobraževanja.FR: podatki ne vključujejo francoskih čezmorskih departmajev.CY: podatki vključujejo finančno pomoč študentom, ki se izobražujejo v tujini.LU: podatki ne vključujejo terciarnega izobraževanja.PT: podatki ne vključujejo izdatkovlokalnih oblasti.
Education beyond the minimum school leaving age - and especially at university level - is the key to a satisfyingcareer for many people, and is essential in giving the EU a well-qualified workforce.
Izobraževanje po minimalnem obveznem šolanju – in posebno na univerzitetni ravni – je ključno za zadovoljstvonapoklicni poti mnogih ljudi ter temeljno pri zagotavljanju dobro usposobljene delovne sile EU.
The good news is that, in most EU countries, more and more 18-year-olds are studying.
Dobra novica je, da vvečini držav EU študira vedno več osemnajstletnikov.
Percentage of 18-year-olds in education (all levels), 2002
Odstotek osemnajstletnikov, ki se izobražujejo (vse ravni), 2002
0 The figures for some countries may be influenced by the fact that secondary education ends earlier than in other countries.BE: figures do not include independent private institutions.CY and LU: most students study abroad and are not included.
0 Napodatke za nekatere državeje lahko vplivalo dejstvo, da se srednja šola konča prejkakor v drugih državah.BE: podatki ne vključujejo neodvisnih zasebnih ustanov.CY in LU: večina študentovštudira v tujini in ni vključena.
UK: population data is for 2001.
UK: podatki o populaciji veljajo za leto2001.
Women, whose educational attainments were below men’s in Europe a generation ago, have now caught up.In 2001, more women than men graduated from higher education in the EU.
Ženske, ki so v Evropi še v prejšnji generaciji po doseženi izobrazbi zaostajale za moškimi, so tozdaj nadoknadile. Leta 2001 je v EU več žensk kakor moških z diplomo zaključilo visokošolsko izobraževanje.
The subjects Europeans chooseto study tend to differ according to their gender: more men choose science, computing and engineering;more women choose the arts, humanities and law.
Vede, ki jih Evropejci izberejo za študij, se razlikujejo glede na spol: več moških izbere naravoslovje, računalništvoin tehniške vede; več žensk se odloči za umetnost, humanistične vede in pravo.
Europe needs well-qualified people in all walks of life.
Evropa potrebuje dobro usposobljene ljudi na vseh področjih.
In particular, it needs more women in professionalcareers, and more scientists (of both genders) to carry out vital research.
Zlasti pa potrebuje več strokovno usposobljenih žensk in več znanstvenikov(obeh spolov) za izvajanje pomembnih raziskav.
Higher education graduates by gender and field of study, EU-25, 2001
Diplomanti visokega šolstvapo spolih in področju študija, EU-25, 2001
0 Humanities Law Science Engineering,manufacturing & arts & construction Source: Eurostat.
0 Humanistične vede in umetnost Pravo Naravoslovje Tehniške vede, proizvodne vede in gradbeništvo
Better education means better job prospects
Boljša izobrazba odpira boljše poklicne možnosti
On the whole, the less educated you are, the more likely you are to be unemployed.
Nasplošno se z nižjo izobrazbo veča verjetnost brezposelnosti.
If you have completed ‘tertiary’ education (e.g. a university degree course), you are more than twice as likely to have ajob as someone with only primary or lower secondary schooling.
Z dokončanim „terciarnim“ izobraževanjem(npr. univerzitetnim programom) imate več kakor dvakrat večje zaposlitvene možnosti od nekoga zdokončanim zgolj osnovnim ali nižjim srednjim izobraževanjem.
Unemployment rate, by educational level, EU-25, 2003, for people aged 25-64
Stopnja brezposelnosti po stopnji izobrazbe, EU-25, 2003, za osebe v starosti 25–64 let
Level 0-2: Completed at most lower secondary education Level 3-4: Completed upper secondary education Level 5-6: Completed tertiary education
Dokončana najnižja stopnja srednjega izobraževanja Dokončana višja stopnja srednjega izobraževanja Dokončana terciarna stopnja izobraževanja
0 Level 0–2
0 Predšolska, osnovnain nižjasrednja
Sources: Eurostat, labour force survey, spring.
Viri:Eurostat, anketa o delovni sili, pomlad.
Information technology: an essential tool
Informacijska tehnologija: nujno potrebno sredstvo
All over the EU, more and more firms and households are getting connected to the internet, and more business is being done online- which boosts efficiency.
Povsej EU je vedno več podjetij in gospodinjstev priključenih na internet in vedno več poslovanja se opravi po spletu – kar povečujeučinkovitost.
In 2004, 89% of businesses and 42% of households in the EU had access to the internet.
Leta 2004 je imelo dostop do interneta 89 % podjetij in 42 % gospodinjstev v EU.
Percentage of businesses with access to the internet, 2004
Odstotek podjetij z dostopom do interneta, 2004
However, this figure varies across the EU.
Vendar se ta podatek po EU razlikuje.
For example, 69% of households in Denmark hadaccess to the internet in 2004 while in Hungary this figure was only 14%.
Takoje na primer 69 % gospodinjstev na Danskemleta 2004 imelo dostop do interneta, na Madžarskem pa samo 14 %.
One of the EU’s priorities is to ensure that all its citizens have fast, reliable access to the internet and theskills to handle information technology.
Ena od prednostnihnalog EU je zagotoviti, da imajo vsi njeni državljani hiter in zanesljiv dostop do internetater spretnosti in znanja za uporabo informacijske tehnologije.
The ‘digital divide’ between people in differentcountries and regions must be narrowed.
„Digitalni razkorak“ medljudmi različnih držav in regij je treba zmanjšati.
Research and development (R & D), especially in new technologies, holds the key to future competitiveness and jobs,which is why the EU’s new strategy (since 2000) is to invest much more in research, rivalling the USA and Japan.
Raziskave in razvoj, zlasti na področju novih tehnologij, so ključne za konkurenčnost in delovna mesta v prihodnosti, zaradi česar je cilj novestrategije EU (od leta 2000 naprej) veliko večje vlaganje v raziskave, da bi se lahko kosala z ZDA in Japonsko.
Although Japan’s total investment in R & D is less than the EU’s, Japan’s research investment actually accounted formore than 3% of its GDP in 2001.
Čepravje celotni obseg naložb Japonske v raziskave in razvojmanjši od tistega v EU, japonske naložbe v raziskavepredstavljajo dejansko več kakor 3 % njenega BDP v letu 2001.
The figure for the USA was 2.8%.
Podatek za ZDA je bil 2,8 %.
The EU, which spent only 1.9% of its GDP onresearch in 2001, aims to boost this figure to 3% by 2010.
EU, ki je za raziskaveleta 2001 porabila samo 1,9 % svojega BDP, želi do leta 2010 ta delež povečati na 3 %.
Figures for the EU-25 do not include LU and MT.Sources: Eurostat and OECD.
Podatki za EU-25 ne vključujejo LUin MT.Vir:Eurostat in OECD.
Europeans at work
Evropejci na delovnem mestu
Employment is a top priority for the EU.
Zaposlovanje je ena od najpomembnejših prednostnih nalog EU.
In order tobecome the world’s most dynamic and competitiveeconomy, it must create more and better jobs for itscitizens.
Da bi postala najbolj dinamično inkonkurenčno gospodarstvona svetu, mora ustvaritištevilnejša in boljša delovna mesta za svojedržavljane.
It must also ensure equal opportunities, sothat everyone who wants to can work.
Zagotoviti mora tudi enake možnosti, dabo lahko delal vsakdo, ki si toželi.
The aim is toachieve an employment rate of 70% by 2010.
Cilj je do leta 2010doseči 70-odstotno stopnjo zaposlenosti.
How many people work in the EU?
Koliko ljudi dela v EU?
In 2003, 63% of people of working age in the EU-25 had jobs.
Leta 2003 je 63 % delovno sposobnih oseb v EU-25 imelo zaposlitev.
However, the employment rate variesacross the EU.
Vendar se stopnja zaposlenostipo EU razlikuje.
It is also different for men and women.
Razlikuje se tudi glede na spol.
Employment rate, 2003
Stopnja zaposlenosti, 2003
0 Sources: Eurostat, labour force survey, annual average.
0 Vir:Eurostat, anketa o delovni sili, letno povprečje.
Key facts and figures 11/10/05 12:55 Page 40
Reševanje brezposelnosti je za EU bistvenega pomena.
Tackling unemployment is vital for the EU.
Stopnja brezposelnosti se med posameznimi državami in regijami razlikuje.
The unemployment rate varies from one country and region to another.In 2003, the lowest level of unemployment was in Bolzano/Bozen (northern Italy), while the highest rate was 31.8%on the island of Réunion (part of France).
Leta 2003 je bila najnižja stopnja brezposelnosti v Bolzanu/Boznu (severna Italija), najvišja stopnja,31,8 %, pa je bila na otoku Réunion (del Francije).
Overall, 9.0% of the EU’s labour force was unemployed in summer 2004, compared with 5.4% in the United States.
Nasplošno je bilo poleti 2004 nezaposleno 9,0 % delovne sile EU v primerjavi s 5,4 % v Združenih državah.
Unemployment rate, August 2004
Stopnja brezposelnosti, avgust 2004
Key facts and figures 11/10/05 12:55 Page 42
Poklici, ki jih opravljajo Evropejci
In the 1950s, over 20% of people in the EU (only six countries at the time) worked in farming andaround 40% in industry.
V petdesetih letih 20. stoletja je več kakor 20 % ljudi v EU (takrat samo s šestimi državami članicami)delalo v kmetijstvu in okoli 40 % v industriji.
By 2003, those figures had dropped to 5.2% and 25.5% for the EU-25.
Do leta 2003 sta ta dva deleža padla na 5,2 % in 25,5 %v EU-25.
Meanwhile, the services sector has been growing fast and it now employs more than two thirds ofthe EU’s workforce.
Medtem je hitro rasel storitveni sektor in zdaj zaposluje več kakor dve tretjini delovne sile EU.
Percentage of the workforce employed in agriculture, industry and services, EU-25, 1998 and 2003
Odstotek delovne sile, zaposlene v kmetijskem, industrijskem in storitvenem sektorju, EU-25, 1998 in 2003
Sources:Eurostat, national accounts, annual average.
Viri:Eurostat, nacionalni podatki, letno povprečje.
Equal opportunities for all?
Enake možnosti za vse?
In each age bracket, more men than women have jobs in the EU.
V vseh starostnih skupinah ima v EU zaposlitev več moških kakor žensk.
This is sometimesdue to discrimination in the workplace, sometimes the result of personal choice orcultural traditions.
Toje včasihposledica diskriminacije na delovnem mestu, včasih pa stvar osebne izbire ali kulturne tradicije.
Employment rate by age group and gender, EU-25, 2003
Stopnja zaposlenosti po starostnih skupinah in glede na spol, EU-25, 2003
Sources: Eurostat, labour force survey, annual average.
Vir:Eurostat, anketa o delovni sili, letno povprečje.
In all EU countries, women earn (on average) less than men.
V vseh državah EU ženske (povprečno) zaslužijo manj kakor moški.
This ‘gender pay gap’ is widest in Cyprus, where women earned 26%less than men in 2001.
Razlika v plačah med spoloma je največja na Cipru, kjer so ženskeleta 2001 zaslužile 26 % manj kakor moški. Najmanjša (6 %) pa je v Italiji.
If the EU is to increase the size of its working population, better pay and conditions are needed to attract more women into the labour market.
Za povečanje obsega delovnega prebivalstva v EU je trebaizboljšati plačilo in pogoje, da bi pritegnili več žensk na trg delovne sile.
The EU must also keep people of both genders working longer.
EU mora tudi omogočiti daljšo delovno dobo pri obeh spolih.
It is making a special effort to help people of all ages to find jobsand keep them.
EU si posebno prizadeva, da bi ljudem vseh starosti pomagala, da najdejo in ohranijo zaposlitev.
That includes policies to encourage part-time work and to remove conflicts between career and private life.
Tovključuje politike za spodbujanje dela s krajšim delovnim časom in prizadevanja za boljšouravnoteženost med službenim in zasebnim življenjem.
Gender pay gap, 2001
Razlika v plačah med spoloma, 2001
Trade and the economy
Trgovina in gospodarstvo
One of the EU’s main aims is economic progress.
Eden od glavnih ciljev EU je gospodarski napredek.
Overthe past 50 years, and especially since the 1980s,much has been done to break down the barriersbetween the EU’s national economies and to createasingle market where goods, people, money andservices can move around freely.
Vzadnjih 50 letih, zlasti od osemdesetih let 20. stoletjanaprej, je bilo veliko storjeno za odstranitev ovir mednacionalnimi gospodarstvi EU in za vzpostavitev enotnega trga s prostim pretokom blaga, ljudi, denarja in storitev.
Trade between EUcountries has greatly increased and, at the same time,the EU has become a major world trading power.
Trgovina med državami članicami EU se je znatno povečala, vzporedno s tem pa je EUpostala pomembna svetovna trgovinska sila.