natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Approximate distribution of HNV farmland in EU-27 (
E ) naravne vrednosti v EU-27 (
Approximate distribution of High Nature Value (HNV) farmland across Europe
Približna razporeditev kmetijskih območij visoke naravne vrednosti v Evropi
Nature 2000 sites
Območja Natura 2000
Prime butterfly areas (PBAs)
Pomembna območja za metulje
Important bird areas (IBAs)
Pomembna območja za ptice
Outside datacoverage
Podatki niso na voljo
Estimate based on land-cover data (Corine, 2000) and additional biodiversity datasets with varying base years (roughly 2000–2006).
Ocena temelji na podatkih o pokrovnosti tal (CORINE, 2000) in dodatnih podatkovnih nizih o biotski raznovrstnosti z različnimi izhodiščnimi
Resolution: 1 km2 for the land-cover data, down to 0.5 ha for additional data-layers.
2 leti (približno 2000–2006). Ločljivost: 1 km za podatke o pokrovnosti
The figures in the map (green shades) correspond to estimated coverage of HNV farmland within 1 km2 grid-cels.
Podatki na zemljevidu (zeleni odtenki) ustrezajo ocenjeni pokrovnosti kmetijskih območij visoke naravne vrednosti v celicah s površino 1 km2.
Because of the error margins in the interpretation of the land-cover data, these figures are best treated as probabilities of occurrence rather than land-cover estimates.
Zaradi meja napake pri interpretaciji podatkov o pokrovnosti tal je te podatke ustrezneje obravnavati kot verjetnost pojavljanja in ne toliko kot ocene pokrovnosti tal.
Occurrence of HNV farmland in the pink, purple and orange areas is most certain, since these delineations are based on actual habitat and species data.
Verjetnost pojavljanja območij kmetijskih območij visoke naravne vrednosti, ki je prikazana z rožnato, vijolično in oranžno barvo, temelji na podatkih o dejanskih habitatih in vrstah, zato je ta prikaz najzanesljivejši.
S y n the he si s iss and appear weakly targeted at HNV farmland conservation.
Strnjeno poročilo
These biota are involved in most of the key soil functions.
F zlasti preko onesnaževanja zraka, tal in vode.
Increasing bioenergy production — for example, in the context of the EU target of increasing the share of renewable energy used in transport to 10 % by 2020 (37) — has also increased pressures on agricultural land resources and biodiversity.
V tleh, površinskih vodah ali podtalnici konča široka paleta onesnaževal — med njimi hranila, pesticidi, mikroorganizmi, industrijske kemikalije, kovine in farmacevtski proizvodi.
Apart from the direct effects of land conversion and exploitation, human activities such as agriculture, industry, waste production and transport cause indirect and cumulative effects on biodiversity — notably through air, soil and water pollution.
Če k temu dodamo še snovi, ki se usedajo iz zraka in povzročajo evtrofikacijo in zakisovanje, denimo dušikove proizvodnjo (
The European environment _BAR_ State and outlook 2010
Z ločitvijo subvencij od proizvodnje (
) and sulphur dioxide (SO
) ter žveplov dioksid ( SO
2 adds to the cocktail of pollutants.
2 lahko ugotovimo, da je mešanica onesnaževal res pestra.
The effects on ecosystems include damage to forests and lakes from acidification; habitat deterioration due to nutrient enrichment; algal blooms caused by nutrient enrichment; and neural and endocrine disruption in species by pesticides, steroidal estrogens and industrial chemicals like PCBs.
na ekosisteme so različni: od škode, ki jo povzroča zakisovanje v gozdovih in jezerih; slabšanja razmer v habitatih zaradi vnosa hranil; cvetenja alg, ki ga povzroča vnos hranil; do motenj v delovanju živčnega in endokrinega sistema pri različnih vrstah, ki jih povzročajo pesticidi, steroidni estrogeni in industrijske kemikalije, kot so PCB-ji.
Most European data regarding the effects of pollutants on biodiversity and ecosystems concern acidification and eutrophication (G
G raznovrstnost in ekosisteme se nanaša na zakisovanje in evtrofikacijo (
One of the success stories of Europe's environment policy has been the significant reduction in emissions of the acidifying pollutant SO since
Ena od zgodb o uspehu v evropski okoljski politiki je bila znatno zmanjšanje izpustov SO
The area subject to acidification has decreased further since
Ti organizmi so vključeni v večino funkcij, ki jih opravljajo tla.
In 2010, 10 % of the EEA-32 natural ecosystem area is, however, still subject to acid depositions beyond its critical load.
Obseg površin, izpostavljenih kislim padavinam,sejepoletu1990šedodatnozmanjšal.Leta2010je10%površine naravnih ekosistemov v EEA-32 še vedno izpostavljenih kislim padavinam,kipresegajokritičneobremenitve.Kerseizpustižveplazmanjšujejo, je dušik, katerega vir je kmetijstvo, zdaj glavna snov v našemzraku,kipovzročazakisovanje(39).
With sulphur emissions declining, nitrogen emitted by agriculture is now the principal acidifying component in our air (39).
Veliko je odvisno od tega, kje prihaja do sprememb rabe tal, in od obsega, v katerem evropska proizvodnja prispeva k doseganju cilja v zvezi z biogorivi.
Agriculture is also a major source of eutrophication through emissions of excess nitrogen and phosphorous, both used as nutrients.
Pomemben vir evtrofikacije sta tudi dušik in fosfor, ki prihajata v okolje iz kmetijskih virov preko čezmerne uporabe hranil.
The agricultural nutrient balance for many EU Member States has improved in recent years, but more than 40 % of sensitive terrestrial and freshwater ecosystem areas are still subject to atmospheric nitrogen deposition beyond their critical loads.
Ravnovesje hranil v kmetijstvu se je v zadnjih letih v številnih državah EU izboljšalo, vendar je še vedno več kot 40 % območij občutljivih kopenskih in sladkovodnih ekosistemov izpostavljenih odlaganju atmosferskega dušika,kipresegakritičnoobremenitev.Obremenitvezdušikomizkmetijskih virov bodo predvidoma ostale visoke, saj naj bi se uporaba umetnih gnojil v EU do leta 2020 povečala za približno 4 % (40).
Agricultural nitrogen loads are expected to remain high as nitrogen fertiliser use in the EU is projected to increase by around 4 % by 2020 (40).
Kopenski in sladkovodni ekosistemi so še vedno pod pritiskom, kljub zmanjšanim obremenitvam zaradi onesnaževanja
Phosphorous in freshwater systems stems mainly from run-off from agriculture and discharges from municipal wastewater treatment plants.
Glavna vira fosforja v sladkovodnih sistemih sta izpiranje s kmetijskih površin in izpusti iz komunalnih čistilnih naprav.
There has been a significant decline of phosphate concentrations in rivers and lakes, mainly due to progressive implementation of the Urban Wastewater Treatment Directive (41) since the early 1990s.
Koncentracija fosfatov v rekah in jezerih se je znatno znižala, večinoma zaradi vse doslednejšega izvajanja Direktive o čiščenju komunalne odpadne vode (41) od začetka 90. let naprej.
Current concentrations, however, often exceed the minimum level for eutrophication.
Kljub temu sedanje koncentracije pogosto presegajo mejne vrednosti za določanje evtrofikacije.
In some water bodies they are such that substantial improvements will be required to achieve good status under the Water Framework Directive (WFD).
V nekaterih vodnih telesih so te koncentracije tolikšne, da bodo potrebne znatne izboljšave, če naj bi dosegli dobro stanje vode skladno z Vodno direktivo (WFD).
Exceedances of critical loads for eutrophication due to the deposition of nutrient nitrogen in 2000
Preseganje kritičnih obremenitev (za evtrofikacijo) kot posledica odlaganja dušika iz hranil v letu 2010
Exceedance of nutrient critical loads, 2010
Preseganje kritičnih obremenitev s hranili, 2000
No exceedance
Ni preseganj
> 1 200 Outside datacoverage
> 1 200 Zunaj pokritostis podatki
The results were computed using the 2008 Critical Loads database hosted by the Coordination Centre for Effects (CE) and Clean Air for Europe j k scenarios (
Rezultati so bili izračunani na podlagi podatkovne baze kritičnih obremenitev za leto 2008, ki sta jo pri izdelavi scenarijev uporabili organizaciji Coordination Centre for Effects (CCE) in Clean Air for
Turkey has not been included in the analyses due to an insufficient data basis for calculating critical loads.
Turčija ni bila vključena v analizo, ker njena podatkovna baza ni zadostovala za izračun kritičnih obremenitev.
For Malta no data were available.
Za Malto podatki niso bili na voljo.
Source: SEBI indicator 09 (
Kazalec SEBI 09 (l).
For the areas of the
Strnjeno poročilo
Proportion of fish stocks within and outside safe biological limits
Deležribjihstaleževznotrajinzunajvarnihbioloških meja
West Ireland
Zahodna Irska
Irish Sea
Irsko morje
Celtic Sea and W. Channel
Keltsko morje in zahodni Rokavski preliv
Atlantic waters around Iberian Peninsula
Vode Atlantika okrog Iberskega polotoka
Proportion of stocks within and outside safe biological limits, 2008
Delež ribjih staležev znotraj in zunaj varnih bioloških meja, 2008
Total numberof assessed fish stocks
Komercialni staleži znotraj varnih meja
Commercialstocks within'safe' limits
Število prelovljenih staležev
Number of overfishedstocks
Skupno število ocenjenih ribjih staležev
ICES and GFCMfishingregions m n o
Ribolovna območja ICES in GFCM m n o
In the Mediterranean Sea, the percentage of stocks outside safe biological limits is about 60 %, with four out of six areas exceeding
Globalizacijatrgovine,podnebnespremembeinpovečanaranljivostkmetijskih monokultur ustvarjajo ugodne pogoje za njihovo širjenje, večjepasotudimožnosti,dapridedoizrazanjihovainvazivnost.
Overfishing not only reduces the total stock of commercial species, but affects the age and size distribution within fish populations, as well as the species composition of the marine ecosystem.
Do velikega neto uvoza prihaja tudi pri žitih (približno 7,5 milijonov ton), krmi (približno 26 milijonov ton) in lesu (približno 20 milijonov ton) (49), pri čemer posledice čuti biotskaraznovrstnost zunaj Evrope (denimo krčenje gozdov v tropskih območjih).
The average size of the fish caught has decreased, and there has also been a serious decrease in the numbers of large predatory fish species, which occupy the higher trophic levels (46).
Poleg tega je zaradi hitro rastočega povpraševanja po biogorivih globalni odtis Evrope še povečan (glej 6. poglavje).
The consequences of this for the marine ecosystem are still poorly understood, but could be substantial.
Takšni trendi povečujejo pritisk na globalne naravne vire (glej 7. poglavje).
While the Common Fisheries Policy (CFP) reform in 2002 stated conservation objectives, it is widely acknowledged that these have not been achieved.
V okviru reforme Skupne ribiške politike (CFP) iz leta 2002 so bili ohranitveni cilji sicer opredeljeni, vendar je splošno sprejeto dejstvo, da ti cilji niso bili doseženi.
An EU Green Paper on reforming the CFP in 2009 called for a complete reform of the way fisheries are managed (47).
Zelena knjiga EU o reformi Skupne ribiške politike iz leta 2009 je pozvala k popolni reformi upravljanja ribištva (47).
It acknowledges overfishing, fleet over-capacity, heavy subsidies, low economic resilience and a decline in the biomass of fish caught by European fishermen.
Dokument opozarja na čezmerni ribolov, preveliko zmogljivost ribiških ladjevij, šibko vzdržljivost gospodarstva in upad biomase rib, ki jih ujamejo evropski ribiči.
This marks an important step towards implementation of an ecosystem-based approach that regulates human exploitation of marine resources from the much wider perspective of ecosystem services.
To pomeni pomemben korak v smeri izvajanja ekosistemsko zasnovanega pristopa, ki obravnavačlovekovoizkoriščanjemorskihnaravnihvirovizvelikoširšega zornega kota ekosistemskih storitev.
Maintaining biodiversity, also at global level, is crucial for people
Ohranjanje biotske raznovrstnosti, tudi na globalni ravni, je za ljudi ključnega pomena
Biodiversity loss has ultimately far-reaching consequences for people through impacts on ecosystem services.
Upadanje biotske raznovrstnosti ima preko vplivov na ekosistemske storitve daljnosežne posledice za ljudi.
Large-scale cultivation and drainage of natural systems has increased carbon emissions to the air and at the same time reduced carbon and water retention capacity.
Zaradi obsežnega obdelovanja in izsuševanja naravnih sistemov so se povečali izpusti ogljika v zrak, hkrati pa se je zmanjšala sposobnost zadrževanja ogljika in vode.
Increased run-off speed, combined with increased precipitation as a result of climate change, is a dangerous cocktail that more and more people have come to experience in the shape of serious flooding.
Povečana hitrost odtoka je skupaj s povečano količino padavin zaradi podnebnih sprememb nevarna kombinacija, ki prizadene vsako leto večljudivoblikihudihpoplav.
Biodiversity affects wellbeing also through providing recreational opportunities and appealing landscapes, a relationship that is increasingly recognised in urban design and spatial planning.
Biotskaraznovrstnost vpliva na blagostanje tudi z omogočanjem rekreacije in privlačnimi pokrajinami, kar se vse bolj upošteva tudi pri urbanističnem in prostorskem načrtovanju.
Less obvious perhaps, but equally important, is the relationship between the distribution patterns of species and habitats and vector-borne
Morda ne tako očitno, a zato nič manj pomembno je razmerje med razporeditvenimi
© Dag Myrestrand, Statoil
Naravni viri in odpadki
The European environment _BAR_ State and outlook 2010
Naravni viri in odpadki
Natural resources and waste
Skupni okoljski vpliv rabe naravnih virov v Evropi se še naprejpovečuje
Natural resources and waste
Gospodarski razvoj Evrope je močno odvisen od naravnih virov (
The assessment of natural resources and waste in this chapter complements the assessment of biotic natural resources in the previous chapter by focusing on material, and often non-renewable, resources as well as water resources.
Ocena stanja na področju rabe naravnih virov in ravnanja z odpadki v tem poglavju se osredotoča na snovne, pogosto neobnovljive naravne vire, ter vodne vire in tako dopolnjujeocenostanjanapodročjurabebiotskihnaravnihvirovvprejšnjem poglavju.
A life-cycle perspective on natural resources addresses several environmental concerns related to production and consumption, and ties together the use of resources and the generation of waste.
Poglednanaravnevirevsmisluživljenjskegakrogaodpiravečokoljskih vprašanj, povezanih s proizvodnjo in potrošnjo, ter rabo naravnih in drugih virov povezuje z nastajanjem odpadkov.
While both resource use and waste generation have distinct environmental impacts, the two issues share many of the same driving forces — largely related to how and where we produce and consume goods, and how we use natural capital to sustain economic development and consumption patterns.
Čeprav raba naravnih virov in nastajanje odpadkov različno vplivata na okolje, ju povezujejo številne skupne gonilne sile, ki so močno povezane s tem, kako in kje proizvajamo in uporabljamo dobrine ter kako uporabljamo naravni kapital za ohranjanje gospodarskega razvoja in vzorcev potrošnje.
In Europe, resource use and waste generation continue to rise. However, there are considerable national differences in per person resource use and waste generation, driven mainly by varying social and economic conditions as well as different levels of environmental awareness.
V Evropi poraba naravnih virov in količina nastalih odpadkov še naprej naraščata, vendar so na obeh področjih med državami precejšnje razlike, kar lahko pripišemo predvsem različnim družbenim in gospodarskim razmeram ter različni ravni okoljske ozaveščenosti.
While resource extraction within Europe has been stable over the past decade, dependence on imports is increasing (1).
Obseg izkoriščanja naravnih virov v Evropi se v zadnjih nekaj desetletjih ne spreminja, povečuje pa se odvisnost od uvoza (1).
Environmental problems associated with the extraction and processing of many materials and natural resources are shifting from Europe to the respective exporting countries.
Okoljski problemi, povezani s pridobivanjem in predelavo številnih snovi in naravnih virov, se selijo iz Evrope v države izvoznice.
Consequently, the impacts of consumption and resource use from Europe on the global environment are increasing.
Zato se povečujejo vplivi porabe in uporabe naravnih virov v Evropi na svetovno okolje.
As resource use in Europe exceeds local availability, Europe's dependence on and competition for resources from elsewhere in the world raises questions about security in
V Evropi porabimo več naravnih virov, kot jih imamo na voljo, zato jih moramo uvažati od drugod. Ker postaja tekma za naravne vire po svetu vse hujša in ker je Evropa od njih močno
Life-cycle chain: extraction — production — consumption — waste s s s
Potekživljenjskegakroga:pridobivanje—proizvodnja— potrošnja — odpadki i
Extraction s re l m a e a t h
Pridobivanje o r čje
Production cy
Proizvodnja
Source: EEA, ETC Sustainable Consumption and Production.
EEA, ETC za trajnostno potrošnjo in proizvodnjo.
the supply of resources for Europe in the long term, and carries a potential for future conflicts (2
Poleg tega je voda kot obnovljiv naravni vir obravnavana v Okvirni direktivi o vodah (6), katere cilj je zagotoviti oskrbo z zadostno količino kakovostne površinske vode in podtalnice, kar je potrebno za trajnostno, uravnoteženo in pravično uporabo vode.
Europe's ambition is to decouple economic growth from environmental degradation
Vsaka družba, ki je doživela naglo industrijsko rast in rast potrošnje, se sooča z vprašanjem trajnostnega ravnanja z odpadki, v Evropi pa to vprašanje še naprej vzbuja precejšnjo skrb.
Waste management has been a focus of EU environmental policies since the 1970s.
Ravnanje z odpadki je osrednja tema okoljskih politik EU že od 70. let preteklega stoletja.
Such policies, which increasingly require the reduction, reuse and recycling of waste, are contributing to closing the loop of material use throughout the economy by providing waste-derived materials as inputs for production.
Po zaslugi tovrstnih politik, ki postavljajo vse strožjezahtevegledezmanjševanjakoličinenastalihodpadkov,njihoveponovne uporabe in recikliranja, se snovi, pridobljene iz odpadkov, v proizvodnih procesih vse pogosteje uporabljajo kot surovine, kar prispeva k zapiranju snovnih tokov v vseh gospodarskih panogah.
More recently, life-cycle thinking has been introduced as a guiding principle of resource management.
EUsejezavezala,dabozmanjšalakoličinonastalihodpadkov,vendarpri tem ni uspešna.
Environmental impacts are considered across the whole life cycle of products and services to avoid or minimise shifting the environmental burden between
Iz podatkov o trendih rasti, ki so na voljo za nekatere tokove odpadkov, je razvidna potreba po zmanjšanju količine nastalih odpadkov v absolutnem smislu, če želimo še naprej zmanjševati negativne vplive na okolje.
Trends in the use of material resources in EU-15 and EU-12 and municipal waste generation in EUcompared with GDP and population
Gibanje porabe snovnih virov v EU-15 in EU-12 ter nastajanje komunalnih odpadkov v EU-27 v primerjavi z gibanjem BDP in prebivalstva
GDPMaterial productivity
Domača poraba snovi (DMC)
Domestic material consumption (DMC) is an aggregate of materials (excluding water and air) which are actualy consumed by a national economy: used domestic extraction and physical imports (mass weight of imported goods) minus exports (mass weight of exported goods).
Pojem domača poraba snovi (domestic material consumption, DMC) vključuje vse snovi (voda in zrak nista vključena), ki jih dejansko porabi gospodarstvo določene države: porabljene doma pridobljene in uvožene snovi (masa uvoženega blaga), od česar se odštejejo izvožene snovi (masa izvoženega blaga).
; EEA (municipal waste generation, CSI 16
), Eurostat (kazalec domače porabe snovi), EEA (nastali komunalni odpadki, CSI 16).
Percentage of municipal waste landfilled in EEA countries, 2003 and 2008; and development of municipal waste management in EU-27, 1995 to 2008
Delež komunalnih odpadkov, odloženih na odlagališča v državah članicah EEA v letih 2003 in 2008 in razvoj ravnanja s komunalnimi odpadki v EU-27 v obdobju 1995–2008
Municipal waste landfilled in EEA countries
Komunalni odpadki, odloženi na odlagališča v državah EEA
France EU -2 Es to ni
Grčija
Development of municipal waste management in EU-27
Razvoj ravnanja s komunalnimi odpadki v EU-27
Recycled
Reciklirani
Incinerated Other
Sežgani Drugo
Source: EEA, based on Eurostat.
EEA, na podlagi podatkov Eurostata.
Waste recycling (and waste prevention) is closely linked to material use.
Naravni viri in odpadki
Natural re l resource sources and s and wa waste s te
Naravni viri in odpadki
Resource use per person, by country, 2000 and 2007
Pri tem se moramozavedati,dalahkorazličneoblikeravnanjazodpadkirazličnovplivajo na okolje, kar je odvisno od regionalnih in lokalnih razmer.
United Kingdom Netherlands
Velika Britanija Nizozemska
Czech Republic Bulgaria
Češka Bolgarija
Poland Lithuania Slovakia
Poljska Litva
Hungary Malta
Slovaška Madžarska Malta
EU-27 average
Povprečje EU-27
Norway Iceland (*)
Norveška Islandija (*)
Turkey (*)Switzerland
Turčija (*)Švica
Australia (*)New Zealand (*)Canada (*)
Australia (*)Novo Zelandijo (*) verigi proizvodnje in potrošnje hrane, da bi zmanjšali količino nastalih odpadkov, s čimer bi prispevali tudi k trajnostni rabi naravnih virov, varstvu tal in blažitvi podnebnih sprememb.
USA (*)Japan (*)
Canada (*)ZDA (*)Japan (*)
(*) 2005 data
(*) 2005 Podatki
Domestic material consumption (DMC) is an aggregate of materials (excluding water and air) which are actualy consumed by a national economy.
Pojem domača poraba snovi (DMC) vključuje vse snovi (voda in zrak nista vključena), ki jih dejansko porabi gospodarstvo določene države.
It includes used domestic extraction and physical imports (mass weight of imported goods) minus exports (mass weight of exported goods).
Vključuje porabljene doma pridobljene snovi in snovi iz uvoza (masa uvoženega blaga), od česar je odštet izvoz snovi (masa izvoženega blaga).
Source: Eurostat and OECD (DMC data); The Conference Board (Growth and Development Centre (population data).
Recikliranje odpadkov (in preprečevanje nastajanja odpadkov) je tesno povezano s porabo snovi.
S y n the he si s iss the EU-12.
Strnjeno poročilo
This continues to have considerable environmental and economic consequences.
Okvir4.1Količinskaopredelitevpritiskovnaokoljeinvplivovrabe naravnih virov na okolje
Of 8.2 billion tonnes of materials used in the EU-27 in 2007, minerals and including metals accounted for more than half, and fossil fuels and biomass for about a quarter each.
Od 8,2 milijarde ton snovi, porabljenih v EU-27 v letu 2005, je bil delež mineralov in kovin več kot polovičen, delež fosilnih goriv je bil četrtinski, kar velja tudi za delež biomase.
The resource use category which increased most between 1992 and 2005 was that of minerals for construction and industrial use.
V obdobju 1992–2005 je bila največja rast dosežena pri porabi mineralov za potrebe gradbeništva in industrije.
Differences between individual countries are significant: the use of resources per person varies by a factor of almost ten between the highest and the lowest numbers.
Razlike med državami so precejšnje: V porabi naravnih virov na prebivalca je med državami na vrhu in na dnu lestvice skoraj desetkratna razlika.
Factors that determine resource use per person include climate, population density, infrastructure, availability of resources, level of economic development, and the structure of the economy.
Dejavniki, ki vplivajo na porabo naravnih virov na prebivalca, so podnebje, gostota poselitve, infrastruktura,razpoložljivostvirov,ravengospodarskerazvitostiterstruktura gospodarstva.
Although the level of extraction of resources within Europe has remained stable, and in some cases has even decreased — some unmanaged burdens from past extraction persist related to mining closures.
Čeprav se obseg pridobivanja naravnih virov na območju Evrope ne spreminja in se je v nekaterih primerih celo zmanjšal, ostajajo nekatera nesanirana bremena iz preteklosti, povezana z zaprtjem rudnikov.