natgillin/translations-raw huggingface dataset:
However,itshould be notedthattransition to decoupledaidcouldleadsome beneficiariesto give up milk production.
Treba je še omeniti, da bi zaradi prehoda na nevezano pomoč nekateri upravičencilahko opustili proizvodnjo mleka.
AUDIT OBJECTIVES AND APPROACH
REVIZIJSKI CILJIIN PRISTOP
Visits were made to the following organisations:
Obiskane so bile naslednje organizacije:
The audit considered how effectively the Commission manages the market for milk and milk products.
Z revizijoje bilo preverjeno, kako učinkovito Komisija upravlja trg mlekain mlečnihizdelkov.
The report therefore hinges on thefollowing key question:
Poročilotorej poskuša odgovoriti na naslednje glavno vprašanje:
HAVE THE MANAGEMENTINSTRUMENTS APPLIED TO THE MARKETIN MILK AND MILK PRODUCTS ACHIEVED THEIR OBJECTIVES?
ALI SOINSTRUMENTI ZA UPRAVLJANJE TRGA MLEKAIN MLEČNIHIZDELKOV DOSEGLI SVOJE GLAVNE CILJE?
More precisely, the audit dealt with the following specific questions:
Povedano bolj natančno, obravnavana so bila naslednja specifična vprašanja:
Has market equilibrium been achieved?
Je bilo doseženotržnoravnovesje?
What has beentheimpact on producers’ incomes?
Kakšenje učinek na dohodek proizvajalcev?
Have European milk products become morecompetitive on world markets?
So postali evropski mlečniizdelki bolj konkurenčni na svetov-nihtrgih?
The Court also highlighted the most critical issues to be considered in the marketliberalisation process, whichamong other things willinvolve withdrawal ofthe milk quotascheme.
Sodišče je tudi izpostavilo najbolj kritične dejavnike, ki jih je treba upoštevati v procesuliberalizacije trga, ki bo vključeval predvsem opustitevsistema mlečnih kvot.
- the European Dairy Industry (EDA), which represents the interests of the European dairy industry towards the European institutions and towards international bodies like the World Trade Organisation or the Codex Alimentarius;- COPA-COGECA, the Committee of Professional Agricultural Organisations in the European Union (COPA) and the General Committee for Agricultural Cooperation in the European Union (COGECA), which represent the political interests of European farmers and cooperatives in the European Union;- Instut für Ökonomie der Ernährungswirtschaft (Institute of Food Business Economics);- the International Farm Comparison Network;- the Organisation for Economic Cooperation and Development (OECD).
- Evropsko združenje za mlečne izdelke (EDA), ki zastopa interese evropske mlečne industrije pri evropskih institucijah ter pri drugih mednarodnih organizacijah, kot sta Svetovna trgovinska organizacija (STO) ali komisija za Codex Alimentarius;- COPA-COGECA. Odbor Združenja kmetijskih proizvajalcev v Evropski uniji (COPA) in Združenje kmetijskih zadrug v Evropski uniji (COGECA) zastopata politične interese evropskih kmetov in zadrug v Evropski uniji;- Institut für Ökonomie der Ernährungswirtschaft (Inštitut za ekonomijo kmetijsko-živilske industrije);- IFCN (International Farm Comparison Network, mednarodna mreža za primerjavo kmetij);- Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD).
Finally, the auditors attended two seminars on the future of the milk sector: the International Management Forum Milk (Riga) and the World Dairy Summit 2007 (Dublin), and they also attended information and consultation sessions organised by the Commission as part of the 2008 CAP health check.
Revizorji so se udeležili tudi dveh seminarjev o prihodnosti sektorja mleka, in sicer International Management Forum Milk (Riga) in World Dairy Summit 2007 (Dublin) ter informacijskih in posvetovalnih sestankov, ki jih je organizirala Komisija v okviru „Pregleda stanja 2008“.
Theauditfindingsare basedonananalysisofthe documentation available and interviews withthe differentstakeholdersin the sector.
Rezultatirevizijetemeljijo naanalizirazpoložljive dokumenta-cijein na razgovorih z različnimi akterji v tem sektorju.
The Court examined statistical material, articles, studies, activity reports and the results of previousevaluationsand audits.Interviewstook place withthe Commission(Eurostat and Agriculture and Rural Development DG, Directorates C and D) and visits were madeto bodiesandassociations whichareactivein the milk sector or which have expertiseinthis area.
Sodišče jetorej pregledalostatistični material,članke,študije, poročila o dejavnostihterrezultate prejšnjih oceninrevizij.
The aim was to complete the analyses made and test the relevance of the initial conclusions on the situationin the milk sector andits prospects, and onthe management ofthe CMO23.
Razgovori so bili opravljenis Komisijo(Eurostatin GDzakmetijstvoinrazvoj podeželja, direktorata Cin D)in obiskaneso bile organizacijein združenja,ki delujejovsektorju mlekaaliimajo pristojnosti na tem področju.
THE QUOTA REGIME HAS MADEIT POSSIBLE TO LIMIT MILK PRODUCTION…
KVOTNI SISTEMJE OMOGOČIL OMEJITEV PROIZVODNJE MLEKA,...
As from 1984 most Member States managed fairly rapidly to bring the quantities of milk marketedintheirterritories, eitherinthe form of deliveries or directsales,intoline withtheirrespective quotas.
Večina državčlanicje odleta 1984 uspela precej hitro uskladiti količine mleka,trženega na njihovem ozemlju v obliki oddaje ali v obliki neposredne prodaje, s kvotami, ki sojim bile določene.
After some initial reticence, the use of quotas wasac-cepted bya majorityinthesectorasa powerfuland politically acceptable instrument for regulating production.
Po začetnem obotavljanju seje kvotni sistem v večjem delu sektorja uveljavil kot močnoin politično sprejemljivo orodje za uravnavanje proizvodnje.
Sinceitsintro-duction the system has been effectivein the sense that, generally, Community productioncomplies withtheceilingimposed.
Sistemje vse od svoje uvedbe učinkovit pri tem, da proizvodnja Skupnosti v celoti upošteva predpisanozgornjo mejo.
The fact that the production ceiling decided by the Council remained fixed for along time at a level above that of internal demand certainly contributedtothescheme’s acceptance.
Ksprejetjusistemaje prav gotovo prispevalo dejstvo, da je bila zgornja meja proizvodnje, kijoje določil Svet, dolgo časa ustaljena na višjiravni od notranjega povpraševanja.
Figure 3 shows the recent development of the total of the national quotas allocated and their actual use by the Member States.
Diagram 3 prikazuje gibanje vseh dodeljenih nacionalnih kvotin njihove dejanskeizkoriščenosti v državah članicah v zadnjihletih.
During the period under review, the quotafor deliveries wasfre-quently exceededinthe EU-15, butthescale ofthe overrun was limited,i.e.less than 1 % for most of the 1995/96 to 2004/05 marketing years.In contrast,in the EU-25 and EU-27,for the 2004/05 andsubsequent marketingyears,the Community delivery quota was under-used(Box 2).
V obdobju, na katerega se nanaša revizija,je bila kvota za oddajo mleka naravni EU-15 pogosto presežena, vendar v majhnem ob-segu,kar pomeni, daje presežekv proizvodnihletih 1995/1996 do 2004/2005 večinoma znašal manj kot 1 %. Nasprotno pa v pro-izvodnemletu 2004/2005in naslednjih letih ta kvota Skupnosti ni bila v celotiizkoriščena ne v EU-15 ne v EU-27(okvir 2).
UTILISATION OF THE COMMUNITY MILK QUOTA MARKETING YEARS 1993/94 TO 2007/08
IZKORIŠČENOST MLEČNE KVOTE SKUPNOSTI PROIZVODNA LETA 1993/1994 DO 2007/2008
Deliveries (Mio tonnes)
Neposredna prodaja(v milijonih ton)
02–0303–04Overruns of quota
03–0404–05Presežena kvota
99–0000–01Under-usage of quota
00–0101–02Neizkoriščena kvota
93–9494–95Deliveries quota
93–9494–95Kvota za oddajo
Source: European Court of Auditors on the basis of replies by the Member States to the questionnaire specied in Article 26 of Commission Regulation (EC) No 595/2004.
Vir: Evropsko računsko sodišče na osnovi odgovorov držav članic na vprašalnik, določen v členu 26 Uredbe Komisije (ES) št. 595/2004.
A RECENT PHENOMENON: UNDERUSAGE OF THE COMMUNITY MILK QUOTA FOR DELIVERIES
NOV POJAV: NEIZKORIŠČENA KVOTA SKUPNOSTI ZA ODDAJO MLEKA
Since the 2004/05 milk marketing year, the overruns of their delivery quotas by a number of Member States have no longer made up for the underusage noted in the other Member States.
Od mlečnega leta 2004/2005 dalje se presežki kvot za oddajo mleka v nekaterih državah članicah ne izravnajo več z neizkoriščenimi kvotami, ugotovljenimi v drugih državah.
For the EU-25, net underusage came to 0,613 million tonnes for the 2004/05 marketing year (0,5 % of the quota), 0,524 million tonnes for the 2005/06 marketing year (0,4 % of the quota), 1,919 million tonnes for the 2006/07 marketing year (1,4 % of the quota).
V EU-15 je neto neizkoriščenost v proizvodnem letu 2004/2005 znašala 0,613 milijonaton (0,5 % kvote), v proizvodnem letu 2005/2006 nato 0,524 milijona ton(0,4 % kvote), v proizvodnem letu 2006/2007 pa 1,919 milijona ton (1,4 % kvote).
For the 2007/08 marketing year, underusage amounted to 1,682 milliontonnesforthe EU-25(1,2 % ofthe quota), and 2,222 milliontonnes(1,0 % ofthe quota) for the EU-27.
V proizvodnem letu 2007/2008 je neizkoriščenost znašala 1,682 milijona ton (1,2 % kvote) v EU-25 in 2,222 milijona ton v EU-27 (1,0 % kvote).
Obviously,thereasonsforthe underusage of quotas vary accordingtothe specific conditionsin each Member State.
Razlogi za neizkoriščenost kvote se seveda razlikujejo glede na posebne pogoje v posameznih državah članicah.
Noin-depth study has yet been made of theimpact of decoupling aid on the abandonment of milk production.
Doslej ni bila izvedena še nobena poglobljena analiza vpliva nevezane pomoči na opuščanje proizvodnje mleka.
Although Denmark under-used its quota in the 2007/08 marketing year.
2007/2008 ni v celoti izkoristila svoje kvote.
At national level, certain constants can be observed.
Na nacionalniravnije moč opaziti določenestalnice.
Recently (2002/03to2007/08 marketingyears),the Member States most frequently exceedingtheir quotas have been,inthe order ofthe size of the overrun,Italy, Germany, the Netherlands, Austria, Den-mark24, Cyprus and Luxembourg.
Vzadnjem obdobju (proizvodna leta 2002/2003 do 2007/2008) so svojo kvoto največkrat presegle naslednje države članice, v padajočem zaporedju po obsegu presežka:Italija, Nemčija, Nizozemska, Avstrija, Danska24, Ciperin Luksemburg.
The United Kingdom, Sweden and,recently, France arethe Member States makingless andless use ofthe quota availabletothem(Figure 4).
Združeno kraljestvo, Švedskain od nedavnega Francija so države članice, ki čedalje manj v celotiizkoriščajo svojo kvoto (diagram 4).
UTILISATION OF NATIONAL MILK QUOTAS DELIVERIESIN 1 000 TONNES
IZKORIŠČENOST NACIONALNIH MLEČNIH KVOT ODDANE KOLIČINE V 1000 TONAH
Overruns
Presežki
Source: European Court of Auditors on the basis of replies by the Member States to the quarterly questionnaire specied in Article 26 of Commission Regulation (EC) No 595/2004.
Vir: Evropsko računsko sodišče na osnovi odgovorov držav članic na vprašalnik, določen v členu 26 Uredbe Komisije (ES) št. 595/2004.
CAP 2000, working document, April 1997.
PAC 2000“, delovni dokument, april 1997. AND-International/ABTQ. „Évaluation de l’OCM ‚Lait et produits laitiers‘ et du règlement ‚Quotas‘“, končno poročilo, marec 2002.
Milk quotasimposed strictlimitations on European milk production but for 20 years it has been necessary to resort to intervention buying, subsidised exports and aid to consumption in order to regulate the market as a whole and dispose of structural surpluses ofindustrial products25.From 1984to 2004the quota regime did not putanendto overproduction(Figure 5).
Mlečne kvote so strogo omejile evropsko proizvodnjo mleka, ven-darseje bilo treba za reguliranje celotnega trga 20letzatekati k intervenciji, izvoznim subvencijam in pomočiza porabo, dase je omogočila odprodaja strukturnih presežkovindustrijskih proi-zvodov25. Kljub kvotnemu sistemu prekomerna proizvodnja v obdobju odleta 1984 doleta 2004 ni bila odpravljena(diagram 5).
Within theframeworkofthequotaregime majorstructuralsurpluses subsidised by the taxpayer were not considered to be at variance withthe objective of equilibrium.
V okviru kvotnega režima se večji strukturni presežki, ki so jih subvencionirali davkoplačevalci, nisozdeliv protislovjusciljem ravnovesja.
SUPPLY, CONSUMPTION AND SUBSIDISED QUANTITIES OF MILK PRODUCTSIN MILK EQUIVALENT19862008
PONUDBA, PORABAIN SUBVENCIONIRANE KOLIČINE MLEČNIHIZDELKOV V EKVIVALENTU MLEKA19862008
Supply (EU production + imports)
Ponudba (proizvodnja EU + uvoz)
EU consumption at market price
Poraba EU po tržnih cenah
* Completely non-subsidised exports from 2006 to 2008: export refunds were set at zero on 16 June 2006 for skimmed milk powder, on 26 January 2007 for concentrated milk and whole milk powder and on 16 June 2007 for butter and cheeses.
* Od leta 2006 do 2008 je bil izvoz v celoti nesubvencioniran: 16. junija 2006 so se znižala na nič izvozna nadomestila za posneto mleko v prahu, 26. januarja 2007 za koncentrirano mleko in polnomastno mleko v prahu, 16. junija 2007 pa za maslo in sire.
Source: European Court of Auditors on the basis of ZMP and AND-International data.
Vir: Evropsko računsko sodišče, po podatkih ZMP in AND-International.
Special Report No 6/2001 of the
Posebno poročilo št. 6/2001
European Court of Auditors, OJ C 305, 30.10.2001.
Evropskega računskega sodišča o mlečnih kvotah (UL C 305, 30.10.2001).
European Commission, Report on milk quotas, Commission working document, SEC(2002)789 nal of 10.7.2002.
Evropska komisija,„Report on milk quotas“, delovni dokument Komisije, SEC (2002) 789 konč. z dne 10.7.2002.
Inits Special Report No 6/2001,the Courtfoundthat quotas had been set at too high alevel.
Sodiščejevsvojem posebnem poročilušt. 6/2001 ugotovilo, da so bile kvote določene previsoko.
European milk production was stillin surplus becauseit had not been broughtintoline with consumption and non-subsidised exports, and thisled the Court to recommend abolition of the milk quota regime26.
Evropska mlečna proizvodnjaje bila še vedno prekomerna, ker ni bila usklajena s poraboin nesub-vencioniranimizvozom, zaradi česarje Sodišče priporočilo ukinitev sistema mlečnih kvot26.
Thelevel of quotas has beencorrected ona number of occasionsto bringit moreinto line with demand but these adjustments were inadequate.
Višina kvotje bila večkrat popravljena, da bi bila bolj usklajena s povpraševanjem, vendar ti popravki niso bili zadostni.
In 2002, the Commission proposed extending the milk quota regime until 31 March 2015consideringthat ‘quotas wouldremain necessary to maintain a reasonable market equilibrium’27.
Leta 2002je Komisija predlagala podaljšanje sistema mlečnihkvotdo31. marca2015,kerje menila,da „sokvoteše vedno potrebneza ohranitev primernegaravnovesja natrgu“27.
Another argument infavourofretainingquotas wasthatbyfreezingproduction structures the quotas were helping to maintain the territorial distribution of milk production, particularlyinless-favouredrural areas28.
Dodatni argument za ohranitev kvotje bil ta, da te z zamrznitvijo proizvodnihstruktur prispevajok ohranjanjuteritorialne porazdelitve mlečne proizvodnje, predvsem na podeželskih območjih z omejenimi možnostmi28.
Asfrom 2004, and as a result of the 2003 reform, surpluses began toshrink because ofthe declineinthe production of milk pow-derand butterinfavour ofcheesesand because ofanincrease ininternalconsumption, particularlyinthe new Member States.
Odleta 2004in kot posledicareformeizleta 2003sose presežki začeli zmanjševati zaradi zmanjšanja proizvodnje maslain mleka v prahuvkorist proizvodnjesirovin povečanja domače porabe, še posebej v novih državah članicah.
Nevertheless,in 2006, subsidised milk products still accounted for 15 % of European milk production butthelevel of aid waslower because of the reductionin theintervention prices for butter and skimmed milk powder.It was only as aresult of asurgein world prices at the end of 2006 andin 2007 and of the continued growth in the consumption of cheese that the surpluses temporarily dis-appearedandthistherefore made measurestoaid disposaland exportrefunds unnecessary.
Kljub temu soleta 2006 subvencionirani mlečniizdelkiše vedno predstavljali 15 % evropske mlečne proizvodnje, vendarje bila stopnja pomoči manjša zaradi znižanjaintervencijskihcenza masloin posneto mlekovprahu. Presežki so začasnoizginili šele kot posledica nenadnega porasta svetovnih cen konec leta 2006 in leta 2007 ter stalnega povečevanja porabe sira, zaradi česar pomoč za prodajo in izvozna nadomestila niso bila več potrebna.
MEASURES TO AID DISPOSAL HAVE HAD A LIMITED EFFECT ON MARKET EQUILIBRIUM
OMEJEN VPLIV UKREPOV ZA POMOČ PRI PRODAJI NA TRŽNO RAVNOVESJE
Whereas (19), (43) and (60)
Uvodne izjave 19, 43 in 60 Uredbe
To support milk market equilibrium and to stabilise market prices, the milk CMOset out a variety of measuresto aid disposal29: of Council Regulation (EC) No 1234/2007.
Kot pomočkravnovesju natrgu mlekainstabilizacijitržnihcen so bili v SUT za mleko predvideni različni ukrepi za pomoč pri
- private storage of cream, certain butter products and certain cheeses;
- zasebno skladiščenje smetane, določenihizdelkoviz maslain določenihsirov;
- provision of milktoschools;
- prenos mlekašolskim ustanovam;
- use of milk powderin animalfeed;
- uporaba mleka v prahu za prehrano živali;
- processing ofskimmed milkinto casein and caseinates;
- predelava posnetega mleka v kazeinin kazeinate;
- the use of butter under the butter for pastry/ice-cream products scheme.
- uporaba maslav okvirurežimaza uporabo masla priizdelavi slaščicinsladoleda.
After measures to aid disposal were set at zeroin 2006 and 2007, recent growth in internal consumption of milkfat(butter,Fig-ure 6) and milk protein (skimmed milk powder, Figure 7)indicates that the additional demand generated by measures to aid disposal hadalimited effect on market equilibrium.
Gibanje domače porabe mlečnih maščob(maslo,diagram 6)in beljakovin(posneto mleko v prahu, diagram 7) v zadnjem obdobju, po zmanjšanju pomoči za prodajo na nič vletih 2006in 2007, kaže, dajeimelo dodatno povpraševanje, ki so ga ustvarili ukrepi pomoči pri prodaji, omejen učinek na tržno ravnovesje.
Theincreaseincon-sumption at market prices compensated completely (butter) or to alarge extent(milk powder)forthereduction or disappearance of assisted consumption.
Povečanje porabe potržnih cenahje skoraj povsem(maslo) ali v veliki meri (mleko v prahu) nadomestilo zmanjšanje aliizginotje subvencionirane porabe.
Availability
Razpoložljive količine
Final stocks
Zaloge
Date of aid being set at zero: 26 April 2007.Source: European Court of Auditors on the basis of ZMP data.
Datum znižanja pomoči na nič: 26. april 2007.Vir: Evropsko računsko sodišče na osnovi podatkov ZMP.
Date of aid being set at zero: 26 October 2006.Source: European Court of Auditors on the basis of ZMP data.
Datum znižanja pomoči na nič: 26. oktober 2006.Vir: Evropsko računsko sodišče na osnovi podatkov ZMP.
PRODUCER PRICES: NOMINAL PRICES STABLE BUTIN DECLINEIN REAL TERMS30
PROIZVODNA CENA MLEKA: STABILNE NOMINALNE CENE, A PADAJOČA REALNA VREDNOST30
MILK
MLEČNE
STABILISED NOMINAL
NOMINALNE
HAVE
CENE
Nominal and current prices — including monetary ination; real prices — monetary ination deducted.
Nominalne ali tekoče cene: vključujejo vpliv monetarne inacije; realne cene: izključujejo vpliv monetarne inacije.
The first phase of the milk CMO gave rise to an untenable situation. Until 1984, the effect of the CMO was to encourageinvestment and achieve a continuousincreasein production.
Prvafaza delovanja SUT je povzročila nevzdržnerazmere.SUTza mlekojedoleta1984delovalakot mehanizem,kijespodbujal kinvestiranju za stalno povečevanje proizvodnje.
Producersrelied on permanently rising nominal prices tofinance expansion and were encouragedin this by the annualincreasein the target price.
Proizvajalci so se prifinanciranju svoje širitve zanašali na stalno rastoče nominalne cene, k čemurjihje spodbujaloletno povišanje ciljne cene.
The market situation created by the CMOin the period until 1984 was neither stable norin equilibrium since there was a risein nominal producer pricesatthesametimeas massive overproduction.
Tržne razmere, kijihje ustvarila SUT doleta 1984, niso bile nestabilne ne uravnovešene, sajje hkrati prihajalo do zviševanja nominalnih proizvodnihcenin do obsežne prekomerne proizvodnje.
For producers, however, market growth was predictableandtheex-pected price changes were alwaysincreases.
Vendar je bil za proizvajalcerazvojtrga predvidljiv, saj seje pričakovalo, dase bodo cenespreminjalesamo navzgor.
system regulated by quotas: see in particular J.M. Boussard, Price risk management instruments in agricultural and other unstable markets, FEA ‘Thursday seminar’, Sao Paulo, October 2003.
ponavadi značilno manjše nihanje cen: glej predvsem Boussard, J. M., „Price risk management instruments in agricultural and other unstable markets“, FEA Thursday seminar, São Paulo, oktober 2003.
European Commission, Statistics from the Management Committee for Milk and Milk Products, data forwarded by Member States (22 January 2009).
Evropska komisija, statistični podatki Upravljalnega odbora za mleko in mlečne izdelke, podatki, ki so jih posredovale države članice (22. januar 2009)
As short-term price fluctuations
Ker se v kratkoročnih nihanjih
Not untiltheintroduction of milk quotasin 1984 didthe CMO's management begintotakeintoconsiderationthe objectives of stability and equilibrium at one and the same time.
Šele z uvedbo mlečnih kvotleta 1984 seje pri upravljanju SUT začelo hkrati upoštevati cilja stabilnostiin ravnovesja.
The milk quota system limited supply and allowed nominal prices to be maintained at a relatively high and stablelevel31.
Sistem mlečnih kvotje omejil ponudboin ohranil nominalne cene na relativno visokiin stabilni ravni31.
Allowing for seasonal variations, prices recordedin the EU for raw milk variedlittle dur-ingthe 1984–2007 periodcompared withthe period beforethe introduction of quotas.
Brez upoštevanja sezonskih nihanj so zabeležene cene surovega mleka v EU v obdobju 1984–2007 v primerjavi z obdobjem pred uvedbo kvot le malo nihale.
The average nominal pricecalculated by the Commission was 29 euro/100kgin 2006;thisaveragecorre-sponds to a price range of between 20,1 euro/100 kgin Lithuania to 40,4 euro/100 kgin Cyprus32.
Povprečna nominalna cenaje po oceni Komisijeleta 2006 znašala 29 EUR/100 kg; to povprečje ustrezarazponucen od 20,1EUR/100 kg v Litvi do 40,4 EUR/100 kg na Cipru32.
Figure 8showsthe growthintheaverage producer priceinthe fivelarge milk producing countries, from 1971 until recently33 .
Diagram 8 prikazuje spreminjanje povprečne proizvodne cene v petihvelikih državah proizvajalkah mleka odleta1971 do ne- davnega33.
These Member States accountfor approximately 75 %(EU-15) or 65 %(EU-25) of milk deliveries.
Te državečlanicezagotavljajo približno75 %(EU-15) oziroma 65 %(EU-25) oddanih količin mleka.
Overall, the objective of price stability had therefore been achieved after 1984.
Nasplošnoje biltorejciljstabilnosticen poletu 1984 dosežen.
The priority given duringthis periodtothestability of nominal pricesis also reflectedin the virtual stagnation of the target price, beforeits abolitionin 2004.
Vtem obdobjujeimela prednoststabilnost nominalnihcen,kar se odražatudiv navideznemstagniranjuciljnecene pred njeno ukinitvijoleta 2004.
NOMINAL MILK PRICEIN GERMANY, FRANCE,ITALY, THE NETHERLANDS AND THE UNITED KINGDOM19712007Annual weighted averages ofindices)
NOMINALNA CENA MLEKA V NEMČIJI, FRANCIJI,ITALIJI, NA NIZOZEMSKEMIN V ZDRUŽENEM KRALJESTVU19712007Tehtanoletno povprečjeindeksov
Index of nominal milk prices 2000=100
Indeks nominalnih cen mleka2000=100
Introduction of milk quotas
Uvedba mlečnih kvot
2003 reform
Reforma iz leta 2003
NOMINAL PRICE PAID TO MILK PRODUCERSIN EUROPE, THE UNITED STATES AND NEW ZEALAND200008
NOMINALNA CENA, PLAČANA PROIZVAJALCEM MLEKA V EVROPI ZDRUŽENIH DRŽAVAHIN NA NOVI ZELANDIJI20002008
Milk price paid to producers (euro/100 kg)
Cena mleka, plačana proizvajalcu(v EUR/100 kg)
Sources: European Court of Auditors on the basis of data from the milk market bulletin, the Dutch Federation of Agricultural and Horticultural Organisations (Land- en Tuinbouw Organisatie Nederland) and the Swiss Federal Oce for
Viri: Evropskoračunskosodišče, na osnovi podatkoviz glasila otrgu mleka, Nizozemsko združenje kme-tijskihin vrtnarskih organizacij(LTO Nederland = Land- en Tuinbouworganisatie Nederland)inšvicarski Zvezni urad za kmetijstvo, Enota za opazovanjetrga.