natgillin/translations-raw huggingface dataset:
These figures represent the value and weight of fisheries products landed in ports of EU Member States by all vessels,without distinction of origin.
Ti podatki vključujejo količino in težo ribiških proizvodov, iztovorjenih v pristaniščih držav članic Evropske unije z vseh plovil, ne glede na njihovo poreklo.
The 2006 average price of €1.50/kg for fisheries products in the European Union showsasmall increase, reflecting a slight decline in landings and a slight increase in the value of the products landed.
Povprečna cena ribiških proizvodov, ki je leta 2006 bila 1,50 EUR/kg, v Evropski uniji nekoliko narašča, kar je posledica manjšega zmanjšanja iztovarjanj in manjšega povečanja vrednostiiztovorjenih proizvodov.
Volume and value of landings in Member States (2006) (volume in tonnes, value in thousands of EUR)
Količina in vrednost iztovarjanj v državah članicah (2006) (količina v tonah, vrednost v tisoč EUR)
Total in thousands of EUR: 6 701 754NB:figures were not available for EE, LV, LT, PL and RO, and were not relevant for CZ, LU, HU, AT and SK.
Skupaj v tisoč EUR: 6 701 754Opomba:Podatki niso na voljo za EE, LV, LT, PL in RO; se ne uporablja za CZ, LU, HU, AT in SK.
Employment in the fisheries sector plays a significant role in coastal regions where employment alternatives are oftenscarce.
V obalnih regijah, kjer so alternativne možnosti zaposlitve pogosto omejene, imajo delovna mesta v ribiškem sektorjupomembno vlogo.
The number of people employed in the fisheries sector is not limited to the number of fishermen at sea.
To se ne nanaša samo na ribiče, ampak na celotno panogo, vključno s predelavo, trženjem, distribucijoinribogojstvom.
On average, women constitute morethan one quarter of those employed in the sector.
Število žensk, zaposlenih v sektorju, povprečno presega četrtino vseh zaposlenih.
Fisheries sector employment by gender (2003)
Zaposlitve v ribiškem sektorju po spolu (2003)
Total EU-25: 415 851 (Male: 307 076 – Female: 108 775)
Skupaj EU-25: 415 851 (moški: 307 076 – ženske: 108 775)
NB:data were not available for LU.
Opomba:Podatki niso na voljo za LU.
The main objective of the Common Fisheries Policy is to guarantee sustainable exploitation of fisheries resources.
Glavni cilj skupne ribiške politike je doseči trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov.
To thatend, the management of fleet capacity is an essential tool.
Zato je upravljanje zmogljivosti ribiškeflote bistvenega pomena.
Under Community law, the total capacity of the fishing fleetcannot increase; if public financing is granted for decommissioning a fishing vessel, the corresponding capacity cannotbereplaced – the reduction in fleet capacity must be permanent.
V skladu z zakonodajo Skupnosti skupne zmogljivosti ribiške flote ni mogoče povečati in,česezagotovijo javna finančna sredstva za razgradnjo ribiškega plovila, ustrezne zmogljivosti ni mogoče nadomestiti –zmanjšanje zmogljivosti ribiške flote mora biti trajno.
Over the past 15 years, the capacity of the EU-15 fishing fleet has decreased at a steady yearly rate of approximately 1.5%interms of tonnage, and 2% in terms of power.
V zadnjih petnajstih letih se je zmogljivost ribiške flote EU-15 ves čas zmanjševala s približno letno stopnjo 1,5% pri tonažiin2% pri moči.
Despite the enlargements of the EU in 2004 and 2007, the number of vesselsin December 2007 was 88 500, i.e. 18 000 less than in 1995.
Kljub širitvi EU leta 2004 in leta 2007 je bilo decembra 2007 88 500 plovil, kar je 18 000 manj kot leta 1995.
Capacity of the EU fishing fleet by length class(on 1 December 2007)
Zmogljivost ribiške flote Skupnosti po razredih dolžine(stanje na dan 1. decembra 2007)
Number of vessels
Število plovil
> 75 Engine power in kW
> 75 Moč motorja v kW
The fishing fleet of Member States(on 1 December 2007)
Ribiška flota držav članic (stanje na dan 1. decembra 2007)
Engine power in kW
Moč motorja v kW
Trend in EU fishing fleet capacity between 1992 and 2006
Razvoj zmogljivosti ribiške flote Skupnosti med letoma 1992 in 2006
NB:The increase in tonnage shown between 1999 and 2001 is only apparent; it is due to the transition from national tonnage measurementsystemsto a single Community system.
Opomba:Povečanje tonaže, zabeleženo med letoma 1999 in 2001, je samo navidezno; pripisati ga je treba prehodu z nacionalnih sistemov meritev tonaže na sistem Skupnosti.
On average, the GT tonnage of a vessel is greater than its tonnage measured in the various national units.The increase in power shown in 1998 is due to the inclusion in the Community Fishing Fleet register of the vessels registered in the French Outermost Regions.
Tonaža plovila v BT je povprečno večja od tonaže, izmerjene v nacionalnih enotah.Povečanje moči, zabeleženo leta 1998, pa je treba pripisati vključitvi plovil, evidentiranih v najbolj oddaljenih francoskih regijah, v register ribiške flote Skupnosti.
Trend in number of vessels in the EU fishing fleet between 1992 and 2006
Razvoj števila plovil ribiške flote Skupnosti med letoma 1992 in 2006
NB:The increase in the number of vessels shown in 1998 is due to the inclusion in the Community Fishing Fleet register of the vessels registeredinthe French Outermost Regions.
Opomba:Povečanje števila plovil, zabeleženo leta 1998, je treba pripisati vključitvi plovil, evidentiranih v najbolj oddaljenih francoskih regijah,vregister ribiške flote Skupnosti.
Fishing fleet capacity according to type of gear (on 1 December 2007)
Zmogljivost ribiške flote po vrstah ribolovnega orodja (1. december 2007)
EU aquaculture output is in the region of 1.2 million tonnes, while its value amounts to €2.8 billion.
Proizvodnja v ribogojstvu v EU znaša 1,2 milijona ton, njena vrednost pa 2,8 milijarde EUR.
This representsapproximately 18.4% of the total volume of domestic fisheries production and 2% of world aquaculture production, whichcontinues to expand rapidly.
Ribogojstvo EU predstavlja 18,4%skupne količine notranje ribiške proizvodnje in 2% svetovne proizvodnje v ribogojstvu, ki je v polnem razmahu.
Aquaculture offers attractive development opportunities in Europe, especially in regionsaffected by the decline of sea fishing.
Ribogojstvoje zanimiva razvojna priložnost v Evropi, zlasti v regijah, ki se spopadajo z upadom morskega ribolova.
Total aquaculture production by Member State (2005)
Skupna ribogojska proizvodnja po državah članicah (2005)
(volume in tonnes and value in thousands of EUR)
(količina v tonah in vrednost v tisoč EUR)
NB:not relevant for LU.
Opomba:Se ne uporablja za LU.
Total aquaculture production by candidate country (2005)
Skupna ribogojska proizvodnja po državah kandidatkah (2005)
Total aquaculture production of other important producers (2005)
Skupna ribogojska proizvodnja po drugih pomembnih proizvajalcih (2005)
Top ten species produced in aquaculture in the European Union (2005)(volume in tonnes)
Prvih deset gojenih ribjih vrst v Evropski uniji (2005)(količina v tonah)
Top 5 species produced in aquaculture by Member State (2006)
Prvih 5 gojenih ribjih vrst po državah članicah (2006)
Top 5 species produced inaquaculture by candidatecountry (2005)
Prvih 5 gojenih ribjih vrst po državah kandidatkah (2005)
Fisheries and aquaculture products play a significant role in human diet, both in Europe and worldwide, as a valuable sourceof protein–rich healthy food.
Ribiški proizvodi imajo v evropski in svetovni prehrani pomembno vlogo, saj veljajo za dragocen vir beljakovin in zdravo hrano.
Global consumption of these products stands at 16.1 kg/head/year, or 15.5% of total animalprotein consumed.
Poraba teh proizvodov v svetu znaša 16,1 kg/oseba/leto, kar je 15,5% deleža živalskih beljakovin.
In the European Union, average consumption of fish is 21.4 kg/head/year.
Povprečna poraba rib v Evropski uniji znaša 21,4 kg/oseba/leto.
Consumption ranges from3.9kg/head/year in Romania to 56.9 kg/head/year in Portugal.
Poraba sega od 3,9 kg/oseba/leto v Romuniji do 56,9 kg/oseba/leto na Portugalskem.
Per capita consumption* of fishery products (2003) Supply (kg/head/year)
Poraba ribiških proizvodov na prebivalca* (2003) Ponudba (kg/prebivalec/leto)
* Available supply per head
* Razpoložljiva ponudba na prebivalca
* Available supply per head by candidate country by other countries
* Razpoložljiva ponudba na prebivalca po državah kandidatkah po drugih državah
To achieve the objectives of the Common Fisheries Policy (CFP) the European Union provides financial support to the fishingindustry.
Za doseganje ciljev skupne ribiške politike (SRP) Evropska unija finančno podpira ribiški sektor.
The European Fisheries Fund (EFF) covers the programming period 2007-2013.
Evropski sklad za ribištvo (ESR)obsega programsko obdobje 2007–2013.
It provides assistance in areas suchas fleet restructuring, small-scale fisheries, fishing ports facilities, sustainable aquaculture, and the processing andmarketing of fisheries and aquaculture products.
ESR zagotavlja pomoč na področjih, kot so preoblikovanje flote, ribištvo v majhnemobsegu, opremljenost ribiških pristanišč, trajnostno ribogojstvo ter predelava in trženje ribiških proizvodov in proizvodov izribogojstva.
The overall budget allocation for the EFF for the period 2007-2013is€4.3billion.
Skupna proračunska sredstva, dodeljena ESR za obdobje 2007–2013, znašajo 4,3 milijarde EUR.
The EFF replaced the Financial Instrument for Fisheries Guidance (FIFG) which provided financial aidtothesector up to the end of 2006.
ESR nadomeščafinančni instrument za usmerjanje ribištva (FIUR), ki je sektorju zagotavljal finančno pomoč do konca leta 2006.
Share of total EU structural aid by Member State(2000-2006 programming period)
Delež prejete strukturne pomoči EU po državahčlanicah (programsko obdobje 2000–2006)
Distribution of FIFG allocations by area of assistance for the 2000-2006 programming period (in thousands of EUR)
Porazdelitev sredstev FIUR po področjih pomoči za programsko obdobje 2000–2006 (v tisoč EUR)
Construction of new vessels*481490
Gradnja novih plovil*481490
Modernisation of existing vessels227009
Posodobitev obstoječih plovil227009
Socio-economic measures53649
Socialno-ekonomski ukrepi 53649
Fishing port facilities346247
Predelava in trženje661995
* Up to 2004; for fleets in the outermost regions: up to 2006.
* Do leta 2004; za flote najbolj oddaljenih regij: do leta 2006.
EU and national aid to the fisheries sector Distribution by Member State for the 2000-2006 programming period
Pomoč ribiškemu sektorju s strani EU in držav članic Porazdelitev po državah članicah za programsko obdobje 2000–2006 (v tisoč EUR)*
(in thousands of EUR)*
Posodobitev obstoječih plovil
Construction of new vessels**
Gradnja novih plovil**
Modernisation of existing vessels
Skupna javna pomoč
Total public aid
Državna pomoč
* FIFG aid available if re-programmed. ** Up to 2004; for fleets in the outermost regions: up to 2006.
* FIUR na voljo na podlagi ponovnega programiranja. ** Do leta 2004; za flote najbolj oddaljenih regij: do leta 2006.
Processing & marketing Fishing port facilities
Predelava in trženje
Distribution of EFF allocations by Member State for the 2007-2013 programming period (in thousands of EUR)
Porazdelitev ESR podržavah članicah za programsko obdobje 2007–2013 (v tisoč EUR)
A new fund for the sustainable development of fisheries in the European Union
Nov sklad za trajnostni razvoj ribištva v Evropski uniji
The European Fisheries Fund (EFF) which replaced the Financial Instrument for Fisheries Guidance (FIFG), from 1 January 2007, is designed to secure a sustainable European fishing andaquaculture industry.
Evropski sklad za ribištvo (ESR), ki je s 1. januarjem 2007 nadomestil finančni instrumentzausmerjanje ribištva (FIUR), naj bi zagotovil trajnostni razvoj evropskega sektorja ribištvainribogojstva.
The fund will both support the industry as it adapts its fleet to make itmore competitive and promote measures to protect and enhance the environment.
Sklad podpira sektor pri njegovih prizadevanjih za prilagoditev flote, da bitapostala bolj konkurenčna, in spodbuja uporabo ukrepov za zaščito in izboljšanje okolja.
It will alsohelp fisheries communities most affected by the resulting changes to diversify their economicbase.
ESR tudi pomaga ribiškim skupnostim, ki so jih te spremembe najbolj prizadele, diverzificiratinjihove gospodarske dejavnosti.
Support will be reinforced for measures that will ensure that the industry will continue tohave access to the skilled labour force it requires.
Okrepljena pomoč je dodeljena za ukrepe, ki sektorjuomogočajo neprekinjen dostop do usposobljene delovne sile, ki jo potrebuje.
Funding will beavailable for all sectors of the industry – sea and inland fisheries, aquaculture businesses,producer organisations, and the processing and marketing sectors – as well as for fisheriesareas.
Financiranje je na voljovsem dejavnostim v sektorju – naj gre za ribolov na morju ali v celinskih vodah, ribogojnapodjetja, organizacije proizvajalcev ali predelavo in trženje proizvodov – in tudi ribolovnimobmočjem.
It will be up to Member States to decide how they allocate funds between the differentpriorities set.
O porazdelitvi teh sredstev med različne opredeljene prednostne naloge odločijodržave članice.
The detailed rules for the implementation of the EFF are laid down in Commission Regulation (EC) No 498/2007.
Podrobna pravila o izvajanju Evropskega sklada za ribištvo so določena v Uredbi Komisije (ES) št. 498/2007.
What are the main objectives of the EFF?The EFF aims mainly to grant financial support to the European fishing industry, during theperiod 2007-2013, with a view to help it adapt to the evolving needs.The Fund will particularly focus on:• supporting the major objectives of the Common Fisheries Policy (CFP), in particular thesustainable exploitation of fisheries resources and achieving a stable balance betweenthese resources and the capacity of the Community fishing fleet;• strengthening the competitiveness and the viability of operators in the sector;• promoting environmentally-friendly fishing and production methods;• providing adequate support to people employed in the sector;• fostering the sustainable development of fisheries areas;• promoting the sustainable development of aquaculture.
Kateri so glavni cilji ESR?Glavni cilj ESR je dodeliti finančno pomoč evropskemu sektorju ribištva v obdobju2007–2013 in mu tako pomagati, da se prilagodi spremenjenim potrebam.Glavne osi pomoči so naslednje:• podpreti glavne cilje skupne ribiške politike (SRP), zlasti zagotoviti trajnostno izkoriščanjeribolovnih virov ter vzpostaviti stabilno ravnotežje med temi viri in zmogljivostjo ribiške flote Skupnosti; • okrepiti konkurenčnost in sposobnost preživetja gospodarskih subjektov v sektorju;• spodbujati okolju prijazne načine ribolova in proizvodnje;• zagotoviti ustrezno podporo ljudem, zaposlenim v sektorju;• spodbujati trajnostni razvoj ribolovnih območij;• spodbujati trajnostni razvoj ribogojstva.
* The “Convergence” objective aims to help the least-developed countries and regions catch up more quickly with the EU average by improving conditions for growth and employment.
* Cilj „konvergenca“ si prizadeva pospešiti konvergenco držav članic in najmanj razvitih regij EU z izboljšanjem pogojev za rast in zaposlovanje.
The financing ceilings for the regions covered by this objective are higher than those for non-convergence regions.
Zgornje meje financiranja za regije iz tega cilja so višje kot za nekonvergenčne regije.
The European processing sector generates three times the turnover of the catch sector, with production amountingtoatotal value of around €18 billion.
S proizvodnjo v skupni vrednosti približno 18 milijard EUR predelovalni sektor danes ustvari trikrat več prometa kot sektorulova.
The mainstay of European production is preserves and preparations of fish,crustaceans and molluscs.
Evropska proizvodnja vključuje predvsem konzervirane in pripravljene ribe, rake in mehkužce.
Following the enlargement of the European Union, Poland has joined the ranks of theleadingprocessors of fisheries and aquaculture products.
S širitvijo Evropskeunije se je velikim državam predelovalkam ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva pridružila tudi Poljska.
Value of the output of the processing sector (2005) (in thousands of EUR)
Vrednost proizvodnje predelovalnega sektorja (2005) (v tisoč EUR)
NB:data were not available for CY and MT; not relevant for LU.
Opomba:Podatki niso na voljo za CY in MT; se ne uporablja za LU.
Number of persons employed by the processing sector (2005)
Število zaposlenih v predelovalnem sektorju (2005)
Number of fish processing and marketing firms (2005)
Število podjetij za predelavo in trženje ribiških proizvodov (2005)
Number of companies with 20+ employees
Število podjetij z več kot 20 zaposlenimi
Total number of companies
Skupno število podjetij
* Figures for 2004, ** Figures for 2003, NA: data not available NB:data were not available for CY and MT; not relevant for LU.
* Podatki za leto 2004, ** Podatki za leto 2003, NE: podatki niso na voljo
The European Union is the world's biggest importer of fisheries products.
Evropska unija je največja svetovna uvoznica ribiških proizvodov.
It also plays a major role as an exporter of high-value fish products.
Je tudi velika izvoznica ribiških proizvodov visokevrednosti.
Spain and France are the key European importers, while Denmark and the Netherlands are major exporters.
Španija in Francija sta glavni evropski uvoznici, medtem ko sta Danska in Nizozemska pomembni izvoznici.
Total exports and imports of fisheries products (2006)
Skupni izvoz in uvoz ribiških proizvodov (2006)
Volume of imports in tonnes Value of imports in thousands of EUR
Količina uvoza v tonah Vrednost uvoza v tisoč EUR
Exports and imports of fisheries products (2006)Fresh, chilled or frozen
Izvoz in uvoz ribiških proizvodov (2006) (količina v tonah in vrednost v tisoč EUR)Sveži, hlajeni ali zamrznjeni
Exports and imports of fisheries products (2006) (volume in tonnes and value in thousands of EUR)Salted, smoked or dried
Izvoz in uvoz ribiških proizvodov (2006) (količina v tonah in vrednost v tisoč EUR)Soljeni, prekajeni ali sušeni
Exports and imports of fisheries products (2006) (volume in tonnes and value in thousands of EUR)Preparations and preserves
Izvoz in uvoz ribiških proizvodov (2006) (količina v tonah in vrednost v tisoč EUR)Pripravljeni in konzervirani proizvodi
Exports and imports of crustaceans and molluscs (2006) (volume in tonnes and value in thousands of EUR)Fresh, chilled, frozen, dried, salted
Izvoz in uvoz rakov in mehkužcev (2006) (količina v tonah in vrednost v tisoč EUR)Sveži, hlajeni, zamrznjeni, sušeni, soljeni
Exports and imports of crustaceans and molluscs (2006) (volume in tonnes and value in thousands of EUR)Preparations and preserves
Izvoz in uvoz rakov in mehkužcev (2006) (količina v tonah in vrednost v tisoč EUR)Pripravljeni in konzervirani proizvodi
Exports and imports of meals and solubles (2006)(volume in tonnes and value in thousands of EUR)
Izvoz in uvoz ribje moke in topnih škrobov (2006) (količina v tonah in vrednost v tisoč EUR)
Moving abroad?
Se selite v tujino?
Your answer on or call n u l l
Odgovor poiščite na Pokličite n u l l
Travel Chaos?
Potnik,
What are yourrights?
Poznaš svoje pravice?
Hitting the road?
V tujino z avtom?
Is your car insured abroad?
Ste poskrbeli za zavarovanje?
Healthcare abroad?
K zdravniku v tujini?
Who’ll foot the bill?
Kdo ga bo plačal?
E u r o p e a n
S spoštovanjem,
B u s i n e s s
Sodelujte
Main topics of EBTP consultations so far
Glavne teme posvetovanj EBTP do zdaj
Regulatory environment
Varstvo potrošnikov
Employment and labour regulation
Zakonodaja s področja varstva in dela
Taxation
Okolje
Administrative burden
Blagovne znamke
Trade marks
Zakonodajno okolje
Consumer protection
Obdavčevanje
To find suggestions for reducing red tape, EBTP members were asked to present their ideas for reducing unnecessary bureaucracy stemming from European law.
Posvetovanja o zmanjšanju upravnih burden da bi našli predloge za zmanjšanje odvečne birokracije, smo člane EBTP prosili, naj podajo svoje zamisli za njeno zmanjšanje, ki jo povzroča evropska zakonodaja.
The replies were entered into the Best Idea for Red Tape Reduction Award.
Odgovori so zapisani v nagradnem natečaju „najboljša zamisel za zmanjšanje birokracije“.
They were scrutinised and, where possible, added to the European Commission’s list of burden reduction measures.
Podrobno so pregledane in, kjer je bilo mogoče, dodane na seznam ukrepov Evropske komisije za zmanjšanje upravnih obremenitev.
Consultation on trade marks in Europe
Posvetovanja o blagovnih znamkah v Evropi
The goal: making the European trade mark system more business friendly by 2012
Cilj: do leta 2012 oblikovati podjetjem prijaznejši sistem evropskih blagovnih znamk
● their experience with trade marks ● the added value of trade marks to their company ● reasons to apply for trade marks (or not to do so) ● the quality of the registration process ● costs of trade marks ● the efficiency of the trade mark system
Komisija je ta postopek začela z vprašanji, naslovljenimi na člane EBTP, o: l njihovih izkušnjah z blagovnimi znamkami l dodani vrednosti blagovnih znamk za njihova podjetja l razlogih, zaradi katerih so zaprosili (ali ne) za blagovne znamke l kakovosti postopka prijave l stroških blagovnih znamk l učinkovitosti sistema blagovnih znamk naslednji korak: Izboljšati sistem blagovnih znamk EU
Next step: improve the EU trade mark system
Posvetovanja o zamudah pri plačilih
Late payments cost EU enterprises billions of euros.
Zamude pri plačilih podjetjem v EU povzročajo milijarde EUR stroškov.
EBTP members provided practical information about this problem.
Člani EBTP so zagotovili praktične informacije glede te težave.
They identified both the negative effects of late payments and effective solutions:
Opredelili so negativne učinke zamud pri plačilih in učinkovite rešitve:
- stricter deadlines for payments to companies; - considerable financial compensation if payments are still late.
- strožje plačilne roke za podjetja; - precejšnje finančno nadomestilo, če so plačila še vedno pozna.
Late payments by public administrations were specifically singled out as very problematic.
Kot zelo problematične so zlasti izpostavili zamude pri plačilih javnih uprav.
The Commission drafted legislation following all these suggestions.
Komisija je na podlagi teh pobud pripravila osnutek zakonodaje.
Moving abroad?
Se selite v tujino ?
What about your family?
Skupaj z družino?
EU rights
Branili bomo vaše pravice v EU
Find help on or call n u l l
Pomoč poiščite na Pokličite n u l l
“Changes are needed.
Upad gospodarske rasti močno vpliva na nacionalna gospodarstva, banke, družbe in posamezna gospodinjstva.
We cannot exit the crisis the same way as we entered it.
Vendar je sprožil tudi izjemen odziv, saj se je 20pomembnih svetovnih gospodarstev zavezalo k skupnemu reševanju vzrokov krize.
I am certain that we are in a critical period — one in which history will tip one way or the other.
Namesto tega se je veliko institucij osredotočilo na kratkoročni donos.
One in which we decide whether or not to learn the lessons of the past and choose what kind of financial stability we want to build.
Neodgovorno tveganje se je odkrito nagrajevalo. Današnje težave z likvidnostjo in plačilno sposobnostjo izhajajo tudi iz moralne krize.
Europe must take action to end the lack of transparency and misjudgement of risks, to avert future crises, and remain a world leader in financial services.
Ta program reform temelji na štirih ključnih načelih: preglednosti, odgovornosti, nadzoru ter preprečevanju in upravljanju krize.
This is a moment of truth.
„Potrebne so spremembe.
But it needs everyone’s participation.
Skupaj lahko uspemo.
And commitment.”
Vendar sta potrebni udeležba in zavezanost vseh.”
Michel Barnier Commissioner for Internal Market and Services.
Michel Barnier Komisar za notranji trg in storitve
For too long, complexity was an excuse for a lack of transparency, which itself was a major factor in market instability.
Zapletenost je bila predolgo izgovor za pomanjkanje preglednosti, ki je bilo pomemben dejavnik pri nestabilnosti trga.
The crisis has shown that no financial player, market or product should be exempt from appropriate regulation and supervision.
Kriza je pokazala, da noben finančni akter, trg ali proizvod ne sme biti izvzet iz ustrezne regulacije in nadzora.