natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The draft joint report, which the Council and the Commission must submitto the Spring European Council, shows that the Union has much ground to make up.
Osnutek skupnega poročila, ki ga morata Komisijain Svet predložiti spomladanskemu Evropskemu svetu, kaže, da čaka Unijo ševeliko dela.
Europe of knowledge: reference levelsforeducation/training
NA ZNANJU TEMELJEČA EVROPA: REFERENČNE RAVNI ZAIZOBRAŽEVANJE/USPOSABLJANJE
The proportion of adults aged from 25 to 64with upper secondary education rose from55.4% in 1995 to 64.6 % in 2002.
• Deležodraslih oseb, starih med 25 in 64 let, z dokončano srednješolsko izobrazbo se jepovečal s 55,4% v letu 1995 na 64,6% v letu 2002.
As regards the 20–24-year-old category, the average forthe new Member States is much higher than that of the current Union (86 % versus 73 %).
V starostni skupini od 20 do 24 let je povprečjev novih državah članicah občutno višje kot v sedanji Uniji (86% : 73%).
The percentage of young people dropping out of the school system without any qual-ificationswas 18.1 % in 2003.
• Leta 2003 je odstotek mladih ljudi, ki izstopijo iz šolskega sistema brez kakršnih kolikvalifikacij, znašal 18,1%.
However, this is still a long way away from the target of 10%by 2010, and the rate remains very high in Portugal (41.1 % in 2003), which calls for urgentaction.
To pa je še razmeroma dalečod cilja 10%, zastavljenega za leto 2010,najbolj zaskrbljujoče pa je stanje na Portugalskem (41,1% leta 2003), ki kliče po nujnem ukrepanju.
Adult participation inlifelong learning and training has increased a lot over the past fewyears, reaching 8.5 % in 2002.
• Udeležba odraslih oseb v vseživljenjskem učenju in usposabljanju je v zadnjih nekaj letihznatno zrasla, saj je leta 2002 znašala 8,5%.
Nevertheless, the aim of raising this rate to 12.5 % by 2010will require major efforts, via customised national strategies in particular.
Kljub temu bo uresničitev cilja 12,5% do leta 2010terjala še veliko naporov, predvsem s podporo prilagojenih nacionalnih strategij.
17.2 % of young Europeans aged 15 do not have the minimum necessary skills (reading,writing, arithmetic).
• 17,2% mladih Evropejcev, starih 15 let, manjkajo najosnovnejše veščine (branje, pisanje,računstvo).
)COM(2003) 685 final, Education and Training 2010 — The success of the Lisbon strategy hinges on urgent reforms (draft joint interim report).
9)KOM(2003) 685 končno, Izobraževanje in usposabljanje za leto 2010 – Uspeh Lizbonske
)Source: ‘Human capital in a global and knowledgebased economy’: A. de la Fuente and A. Ciccone.
10)Vir: „Človeški kapital v globalnem in na znanju temelječem gospodarstvu“: A. de la Fuente
)See ‘Investing efficiently in education and training: an imperative for Europe’, COM(2002) 779 final and ‘The EU economy: 2003 Review’, (Chapter 4 on Education, Training and Growth), ECFIN/391/03.
779 končno in „Gospodarstvo EU: Pregled za leto 2003“ (Poglavje 4 o izobraževanju,usposabljanju in rasti), ECFIN/391/03.
Inadequate investment in the strategic areas of research and innovation is also undermining our competitiveness.
Neustrezne naložbe v strateško pomembni področji raziskav in spodbujanjainovativnosti dodatno načenjajo našo konkurenčnost.
At the same time, it is vital for the internal market to function properly to create an environment which is conducive to dynamic entrepreneurshipand to make our economy more competitive.
V tem smislu je zelopomembno zagotoviti ustrezno delovanje notranjega trga za vzpostavljanje okolja,ki spodbuja dinamično podjetništvo in povečuje konkurenčnost našegagospodarstva.
Despite the successes of the past decade,the internal market has still not reached all its potential.
Kljub uspehom v zadnjem desetletju notranji trg še ni izkoristilvsega svojega potenciala.
There are several warningsigns which need to be dealt with urgently (12).
Kar nekaj svarilnih znakov zahteva nujno ukrepanje(12).
• The Union is facing a slowdown in its product market integration.
– Unija se sooča z upočasnitvijo integracije blagovnih trgov.
Crossborder manufacturing trade has stalled, growing only by 2.5 % in 2001 and then shrinking by0.3% in 2002.
Obseg čezmejneblagovne trgovine se je upočasnil – leta 2001 je še zrasel za 2,5%, naslednjegaleta pa se je celo zmanjšal za 0,3%.
In addition, prices across the Union have stopped converging in the lastfive to six years.
Poleg tega se je izenačevanje cen v Uniji zadnjihpet do šest let ustavilo.
Crossborder investment is also low. Furthermore, there are still toomany technical obstacles preventing goods from circulating freely.
Tudi obseg čezmejnih naložb je razmeroma skromen.Nadalje je še prevečtehničnih preprek, ki ovirajo prosti pretok blaga.
Finally, consumerlack of confidence in crossborder transactions and electronic commerce is undermining the potential of free crossborder competition to increase our competitive edge.
Nenazadnjepa pomanjkanje zaupanja potrošnikov v čezmejno poslovanje in elektronskotrgovanje zmanjšuje možnosti za izboljšanje konkurenčnosti, ki jih ponuja prostačezmejna konkurenca.
• The internal market is still highly fragmented in the services sector, especially indistribution and retail sales.
– Notranji trg v storitvenem sektorju je še vedno precej razdrobljen, zlasti napodročju distribucije in maloprodaje.
The services sector accounts for 70 % of GDP.
Storitveni sektor predstavlja 70% delež BDP.
But companies and consumers continue to suffer from many restrictions on establishing businesses and the provision of crossborder services.
Kljub temu pa se podjetniki in potrošniki še vedno soočajo s številnimipreprekami, ki zavirajo ustanavljanje novih podjetij in izvajanje čezmejnihstoritev.
This seriously restricts the Europeaneconomy’s competitiveness.
Vse to resno omejuje konkurenčnost evropskega gospodarstva.
• Market opening in network industriesis not yet fully implemented and the benefitsrelating to efficiency, interconnectivity and security of supply in the Union have notyet been realised.
– Tržno odpiranje v komunikacijskih gospodarskih panogahše ni povsemdokončano, tako da prednosti, ki jih prinašajo učinkovitost, povezljivost invarnost dobave v Uniji, še niso prišle do polnega izraza.
The situation appears to vary considerably between acceding countries.
Stanje na tem področjuje zelo različno od države do države.
Slovenia and Poland have already opened up more than half of their electricity markets forcompetition.
Večina držav pristopnic je ukinila državninadzor svojih telekomunikacijskih trgov.
However, in many acceding countries, effective competition in these sectors is still lacking.
Slovenija in Poljska sta konkurenci žeodprli večkot polovico svojih trgov električne energije, je pa še precej drugihdržav pristopnic, v katerih je konkurenca v teh sektorjih še vedno pomanjkljiva.
• At the same time, several strategic measures to increase our competitiveness havenot got off the ground because of a lack of political will.
– Istočasno se nekaj strateških ukrepov za povečanje konkurenčnosti ni uveljavilozaradi pomanjkanja politične volje.
Reforms such as the Community patent, recognition of professional qualifications in the Union, enforcement ofintellectual property rights and the definition of a consolidated common base for taxing company profits are currently still lacking for internal market development.
Reforme, potrebne za razvoj notranjegatrga, kot so patent Skupnosti, priznavanje strokovne izobrazbe v Uniji,uveljavljanje pravic intelektualne lastnine in oblikovanje trdne skupne podlageza uveljavljanje davka od dobička podjetij, še vedno niso izpeljane.
• Finally, the rate of transposition of directives linked to the internal market has fallenappreciably over the past few months, going from 98.2 % in May 2002 to 97.3 % in November 2003.
– Nenazadnje je v zadnjih nekaj mesecih precej padla tudi stopnja prenosaevropskih direktiv, ki urejajo notranji trg, saj je z 98,2% v maju 2002 padla na97,3% v novembru 2003.
Ireland and Portugal have made the most progress whilst Belgium’sdeficit has greatly increased.
Irska in Portugalska sta najbolj napredovali, medtemko je Belgija občutno povečala svoj zaostanek.
Only Denmark, Spain, Finland, Ireland and the United Kingdom have kept to the transposition target of 98.5 % set in Barcelona.
Samo Danska, Španija, Finska,Irska in Združeno kraljestvo so dosegli cilj 98,5%, zastavljen v Barceloni.
Belgium, Franceand Germany register 96.5 %, with over 53 directives delayed.
Belgija,Francija in Nemčija so države, ki so dosegle 96,5% učinek, z zaostankom večkot 53 direktiv.
Furthermore, Denmark,Finland and Portugal are the only Member States without any transposition delaysexceeding two years.
Danska, Finska in Portugalska so edine države članice brezkakršne koli zamude pri prenosu zakonodaje.
The situation is even worse for directives adopted under the Lisbon strategy.
Stanje je še veliko slabše pridirektivah, sprejetih na podlagi Lizbonske strategije.
Transposition of Lisbon directives
PRENOS „LIZBONSKIH“ DIREKTIV V NACIONALNOZAKONODAJO
The Union has adopted over 70 directives under the Lisbon strategy(
Unija je sprejela večkot 70 direktiv na podlagi Lizbonske strategije(
), which should make for greater harmonisation and a joint regulatory framework that helps reinforce theinternal market, our competitiveness and, in the final analysis, our potential for growth.Forty directives should have been transposed by the end of 2003.
), ki naj bi omogočile večjo uskladitev in skupni zakonodajni okvir s ciljem okrepiti notranji trg, konkurenčnost, v končni fazipa tudi potencial za gospodarsko rast. Štirideset direktiv naj bi bilo prenesenih v nacionalnezakonodaje do konca leta 2003.
• Member States’ average transposition rate for these 40 directives is only 58.3 %,i.e. a very poor showing.
• Povprečna stopnja prenosa teh 40 direktiv v nacionalne zakonodaje znaša zgolj 58,3%, karje zelo skromen rezultat.
• Denmark, Spain and Italy have the best records (from 85 to 75 % of ‘Lisbon’ directives transposed), while France, Germany and Greece are the furthest behind(from 42 to 35 %).
• Danska, Španija in Italija so zabeležile najboljše rezultate (med 75 in 85% prenesenih „lizbonskih“direktiv), najbolj pa zaostajajo Francija, Nemčija in Grčija (med 35 in 42%).
• Only 7 out of these 40 directives have been transposed by all Member States.
• Od teh 40 direktiv jih je vsem državam članicam uspelo v nacionalne zakonodaje prenestisamo 7.
• Not transposing these directives means delaying reforms the Union needs desperately: e-commerce, electronic communications, postal services, first railway package,renewable energies in the electricity market, etc.
• Neuspešen prenos teh direktiv zavlačuje reforme, ki jih Unija nujno potrebuje: e-trgovina,elektronske komunikacije, poštne storitve, prvi železniški paket, obnovljive oblike energije natrgu električne energije ipd.
• Over and above transposition, which is the bare minimum, Member States also havea duty to actually implement these provisions to guarantee that the reforms take effect.However, the number of open infringement procedures is still over 1 000 and theirnumber has been decreasing by no more than 3 % over the past few years.
– Poleg samega prenosa zakonodaje, ki je minimalna zahteva, so države članicedolžne tudi dejansko izvajati ustrezne določbe, če hočejo zagotoviti uresničevanjereform. Po drugi strani pa je v postopku še vedno večkot tisočkršitev, v zadnjihnekaj letih pa število kršitev ni upadlo za večkot pičle 3% na leto.
However, we should also look at the developments or advances in the right direction whichshould be sustained and intensified.
Seveda je treba ustrezno pozornost nameniti tudi obetajočim področjem alidogodkom, ki jih je treba vzdrževati in okrepiti.
• The fragmentation of our financial markets remains one of the key disadvantages of EU businesses, particularly when compared to the United States.
– Razdrobljenost naših finančnih trgov ostaja ena od ključnih slabosti, ki pestipodjetja v EU, zlasti v primerjavi z ZDA.
Good progress has,however, been achieved on the financial services action plan which is now in itshome straight.
Na tem področju je bil narejen precejšenkorak naprej z akcijskim načrtom za finančne storitve, ki je zdaj tako rekočžesprejet.
A few key measures still need to be adopted shortly to meet the European Council’s commitment of completing the action plan by 2005.
V kratkem bo treba sprejeti še nekaj ključnih ukrepov v skladu z zavezo Evropskega sveta, da bo načrt zaključen do leta 2005.
The key to reaping the full benefits lies in timely and correct implementation of the measures and intheir effective application.
Za poln izkoristek vsehprednosti sta ključni pravočasna in pravilna izvedba ukrepov in njihova učinkovitauveljavitev.
• Elimination of fiscal distortionsremains a priority so as to improve company competitiveness.
– Odstranitev fiskalnih motenj ostaja ena od prednostnih nalog, ki bo omogočilaizboljšati konkurenčnost podjetij.
Some progress has been made on this.
Na tem področju je bilo nekaj napredka žedoseženega.
For one thing, the tax packageaimed at reducing distortions within the internal market has been adopted.
Najprej je bil sprejet davčni paket, katerega namen je ublažitimotnje na notranjem trgu.
For another,the tax scheme applicable to dividends between parent companies and subsidiaries hasbeen changed so as to eliminate any form of double taxation and fiscal obstacles to crossborder activities.
Nato je bil spremenjen davčni sistem, ki ureja dividendemed starševskimi podjetji in njihovimi podružnicami, z namenom ukiniti vseoblike dvojne obdavčitve in fiskalne ovire za izvajanje čezmejne dejavnosti.
• A favourable regulatory environmentis likewise essential if competitiveness is toincrease. From this point of view, the conclusion in 2003 of the interinstitutional accordon ‘Better lawmaking’ should help make the Community’s regulatory framework moreeffective, more flexible and simpler.
– Ugodno zakonsko okoljeje tudi bistvenega pomena za povečanje konkurenčnosti.S tega vidika bi morala sklenitev medinstitucionalnega dogovora o „boljšemoblikovanju zakonodaje“ leta 2003 prispevati k večji učinkovitosti, prilagodljivostiin preprostosti zakonodajnega okvira.
The Commission’s introduction of an impactanalysis tool and the formulation of alternative regulatory instruments — such as coregulation and self-regulation — constitute important steps forward that ought to beexploited.
Komisija je uvedla tudi orodje za analizovplivov, kar je skupaj z oblikovanjem alternativnih zakonodajnih instrumentov– kot sta skupna zakonska regulacija in samoregulacija – pomemben dosežek,na katerem je treba graditi.
• Finally, it is vital to maintain a strong competition policyin the internal market touphold and boost our competitiveness.
– Nenazadnje je zelo pomembno vzdrževati močno konkurenčno politikonanotranjem trgu in tako ohraniti in okrepiti konkurenčnost.
Progress is being made in this area, especiallyin reducing the average level of State aid (which is tending to stabilise at 0.7 % of GDP) and in having it redirected towards horizontal objectives.
Na tem področju jebil določen napredek že narejen, zlasti v obliki zmanjševanja povprečnega obsegadržavnih pomoči (ki se je ustalil na 0,7% BDP), kakor tudi s preusmerjanjempomoči proti horizontalnim ciljem.
In addition, the Council has finally managed to reach a political agreement on the legislative package concerning mergers and control of mergers which Member States now need to enforce quickly.
Poleg tega je Svetu končno uspelo dosečipolitično soglasje glede zakonodajnega paketa na področju združevanja podjetijin nadzora združitev, ki ga morajo države članice sedaj čim prej uveljaviti.
Strong growth based on higher employment and productivity must also be sustainable.The Lisbon strategy promotes a development model which makes it possible to improvein a sustainable manner Europeans’ living standards and quality of life by virtue ofstrong economic growth, affording a high degree of social cohesion and environmentalprotection.
Visoka rast na podlagi večje stopnje zaposlenosti in produktivnosti mora biti tudidolgoročno stabilna. Lizbonska strategija spodbuja uporabo razvojnega modela,ki omogoča dolgoročno izboljševanje življenjskega standarda in kakovosti življenja Evropejcev, ki temelji na visoki gospodarski rasti, hkrati pa dopušča visoko stopnjosocialne kohezije in okoljske zaščite.
The model is informed by a medium- and longterm perspective and placesmore emphasis on the linkage between and mutual effects of the various policies: sustainable growth requires economic growth to contribute to social progress and to respectthe environment, that social policy shores up economic performance and that environmental policy makes economic sense.
Ta model je naravnan srednjeročno indolgoročno in daje poudarek na medsebojno povezavo in učinke med različnimipolitikami: trajna rast pomeni, da mora gospodarska rast prispevati k družbenemunapredku in spoštovati okolje, uskladiti socialno politiko z gospodarsko uspešnostjoin uveljaviti gospodarsko smotrno okoljsko politiko.
The European Council has set itself the aim of giving decisive impetus to reducingpoverty by 2010.
Evropski svet se odločno zavzema za dejavnosti, usmerjene v čim večje zmanjšanjerevščine do leta 2010.
However, there is real risk of poverty increasing in several Member States, mainly due to the increase in unemployment but also to the fact that thesocial protection and pensions systems are not sustainable. Despite the progress madein the 1990s, the number of people facing the risk of poverty was still very high in the Union in 2001 — 55 million, i.e. 15 % of the total population, more than half of whomface this risk permanently.
Po drugi strani pa obstaja resnična nevarnost povečanjarevščine v kar nekaj državah članicah, predvsem zaradi naraščanja brezposelnosti,pa tudi zaradi dejstva, da socialno varstvo in pokojninski sistemi niso stabilni.Kljub napredku, ki je bil narejen v devetdesetih letih 20. stoletja, je bilo številoljudi, ki so bili leta 2001 na robu revščine, še vedno zelo veliko – 55 milijonovoziroma 15% celotnega prebivalstva, od katerih se polovica trajno sooča s tonevarnostjo.
This risk was higher in the countries of southern Europe and Ireland, reaching its peak in 2001 (21 %).
Ta nevarnost je bila večja v državah južne Evrope in na Irskem, svojvrhunec pa je dosegla leta 2001 (21%).
This phenomenon is very closely linked to unemployment as it affects 38 % of the unemployed.
Ta pojav je tesno povezan s stopnjo brezposelnosti, saj je 38% vseh oseb, ki so narobu revščine, brez zaposlitve.
It also affects large families, elderly women living alone, and single-parent(71% of whom are women) families.
Velike družine, starejše ženske, ki živijo same, instarši samohranilci (med katerimi je 71% žensk).
In the latter case, the risk is very high in the United Kingdom (50%) and in the Netherlands (45 %).
V primeru slednjih je tveganjenajvečje v Združenem kraljestvu (50%) in na Nizozemskem (45%).
Under the Lisbon strategy, and on the basis of joint goals, the Member States havedevised and implemented social inclusion strategiessince 2001 in connection with the
Na podlagi Lizbonske strategije in v skladu s skupnimi cilji so države članiceoblikovale in od leta 2001 izvajajo strategije za socialno vključevanjena podlagi osnutka skupnega poročila Sveta in Komisije o socialnem vključevanju (14
The new round of draft joint Council and Commission report on social inclusion ( national action plans (NAPs) shows significant efforts by most Member States to setnational targets.
V okviru novega kroga nacionalnih akcijskih načrtov (NAV) je večina držav članicpokazala veliko pripravljenost, da oblikuje konkretne nacionalne cilje.
In the environmental sphere, Member States’ performance is generally inadequate.This shows a lack of awareness of the fact that growth may harm the environment andprove counter-productive in the medium and long term.
Na področju okolja so prizadevanja držav članic v splošnem nezadovoljiva. To kažena pomanjkanje zavedanja, da lahko gospodarska rast škoduje okolju in da imalahko srednjeročno in dolgoročno negativne učinke.
On the one hand, more efficient use of natural resources contributes to the economy’sproductivity at the same time as reducing environmental degradation; reducing air pollution and noise can avoid significant impacts on health; reducing transport congestionreduces lost time and therefore costs for both individuals and business.
Učinkovitejša raba naravnih virov po eni strani prispeva k produktivnostigospodarstva in hkrati zmanjšuje propadanje okolja; zmanjšanje onesnaženjazraka in stopnje hrupa ima lahko občuten vpliv na zdravje; razbremenitev prometazmanjšuje količino izgubljenega časa in posledično stroške, ki jih zaradi prometnihzastojev utrpijo tako posamezniki kot podjetja.
On the otherhand, a more dynamic economy may lead to a better environment, if the faster turnoverof the capital stock associated with more rapid growth results in more widespread diffusion of new technologies, which often are more energy efficient and thus less polluting than the equipment they replace.
Po drugi strani pa lahko boljdinamično gospodarstvo pripelje do boljšega okolja, če hiter pretok delniškegakapitala, povezanega s hitrejšo rastjo, pripelje do večje razpršitve uporabe novihtehnologij, ki so pogosto varčnejše z energijo in zato tudi povzročajo manjonesnaženja kot oprema, ki jo zamenjajo.
During the 1990s the European Union’s greenhouse gas emissions fell by 3.5 %, oralmost half of the Union’s commitment to reduce its emissions for the period 2008–12by 8 % compared with their 1990 level.
V devetdesetih letih 20. stoletja so emisije toplogrednih plinov v Evropski unijipadle za 3,5% oziroma za malo manj kot polovico emisij, za katere se je Unijazavezala, da jih bo zmanjšala v obdobju 2008–2012 (8%) glede na leto 1990.
However, this positive trend was reversed in 2001.Five countries, which represent more than 50 % of EU emissions, are currently oncourse to meet their Kyoto burdensharing agreement targets(Luxembourg, Germany,United Kingdom, France and Sweden).
Tapozitivni trend pa se je leta 2001 preobrnil. Pet držav, ki ustvarijo večkot 50%vseh emisij v EU, se približuje uresničitvi ciljev iz Kiotskega dogovora o delitvibremena (Luksemburg, Nemčija, Združeno kraljestvo, Francija in Švedska).
A number of other countries (Austria, Belgium,Italy and the Netherlands) still have not turned the corner and have emissions above1990 levels.
Nekajdrugih držav (Avstrija, Belgija, Italija in Nizozemska) ima še vedno težave, takoda njihove emisije presegajo raven iz leta 1990.
Most worrying is the trend in Ireland, Spain and Portugal.
Stanje je najbolj zaskrbljujoče na Irskem, v Španijiin na Portugalskem.
Althoughthe burdensharing agreement allows these countries to increase their emission bybetween 13 % and 27 % over 1990 levels these allowances have already been exceeded.
Čeprav dogovor o delitvi bremena temdržavam dopušča, da svoje emisije povečajo za 13% do 27% nad ravnjo v letu 1990,so navedene države te omejitve že prekoračile.
Improvements in the energy efficiencyof the Union economy resulted in a decreasedenergy intensity of 11 % during the 1990s.
Izboljšave na področju energetske učinkovitosti v gospodarstvu Unije so zmanjšaleenergijsko intenziteto za 11% v devetdesetih letih 20. stoletja.
While much of this performance can beascribed to exceptional events, such as German reunification, all Member States havereduced or maintained their energy intensityover the period.
Kljub temu dalahko precej zaslug za ta dosežek pripišemo izjemnim dogodkom, kot je bilaponovna združitev Nemčije, so vse države članice zmanjšale ali ohranile svojoraven energijske intenzitetev tem obdobju.