natgillin/translations-raw huggingface dataset:
UK includes only England.Source: Eurostat - Health and safety statistics.
Vir:Eurostat – Evropska statistika o nesrečah pri delu.
Notes: BE: 1997; DK and UK: 1999. Source: Eurostat - Mortality Statistics
Opombe:BE:1997, MT:Podatki iz leta 2002.Vir:Eurostat – Statistika smrtnosti.
Accidents and work-related health problems
Priloga 2:Ključni socialni kazalci po geopolitičnih subjektih
During 1998-99 5.4% of employees per year suffered from work-related health problems.
Navodila za branje teh ključnih kazalnikov so tik pod to tabelo.
Serious accidents at work - females
Hude nesreče pri delu – ženske
Serious accidents at work - males
Hude nesreče pri delu – moški
Fatal accidents at work
Smrtne nesreče pri delu
Reading notes for the key indicators
Navodila za branje ključnih kazalnikov
In EU-25 the number of persons aged 65 and over corresponded to 24.1% of what is considered to be the working age population (15-64 years) in 2003.
V EU-25 je leta 2003 število oseb nad 65 let ustrezalo 24,1 % delovno sposobnega prebivalstva (15–64 let).
The difference between population change and natural increase for the EU-15 in 2002 was +2.8 per 1000 inhabitants (more immigrants).
Razlika med spremembo prebivalstva in naravnim prirastom za EU-15 je bila leta 2002 +2,8 na 1000 prebivalcev (več priseljencev).
In 2002, 76.6% of the EU-25 population had completed at least upper secondary education (Baccalauréat, Abitur, apprenticeship or equivalent).
Leta 2002 je 76,6 % prebivalstva v EU-25 dokončalo najmanj višjo srednješolsko izobrazbo (matura, vajeništvo ali temu enakovreden zaključek šolanja).
In EU-25, 8.0% of the population aged 25-64 had participated in education or training over the four weeks prior to the survey in 2002.
V EU-25 se je leta 2002 8 % prebivalstva med 25.in 64.letom izobraževalo ali usposabljalo več kot štiri tedne pred raziskavo.
62.9% of the EU-25 population aged 15-64 were in employment in 2002.38.7% of the EU-25 population aged 55-64 were in employment in 2002.
V EU-25 je bilo leta 2002 zaposlenega 38,7 % prebivalstva med 55.in 64.letom.
8.8% of the EU-25 active population (i.e. labour force i.e. those at work and those aged 15-74 years seeking work) were unemployed in 2002.In 2002, 3.8% of the EU-25 active population (i.e. labour force i.e. those at work and those aged 15-74 years seeking work) had been unemployed for at least one year.
V EU-25 je bilo leta 2002 brezposelnega 8,8 % aktivnega prebivalstva (tj.zaposleni in iskalci zaposlitve med 15.in 74.letom).
In 2001, social protection expenditure represented 27.5% of Gross Domestic Product (GDP) in EU-15.
Leta 2001 so izdatki za socialno zaščito v EU-15 predstavljali 27,5 % bruto družbenega proizvoda (BDP).
In EU-15, old-age and survivors benefits make up the largest item of social protection expenditure (46.1% of total benefits in 2001).
V EU-15 prejemki za starost in preživele družinske člane predstavljajo največji delež izdatkov za socialno zaščito (46,1 % vseh dajatev leta 2001).
In 2001, public expenditure on active Labour Market Policy measures represented 0.663% of Gross Domestic Product (GDP) in EU-15.
Leta 2001 so izdatki za ukrepe aktivne politike trga dela v EU-15 predstavljali 0,663 % bruto družbenega proizvoda (BDP).
As a population-weighted average in EU-25 Member States in 2001 the top (highest income) 20% of a Member State’s population received 4.4 times as much of the Member State’s total income as the bottom (poorest) 20% of the Member State’s population.
Glede na tehtano povprečje prebivalstva v državah članicah EU-25 je leta 2001 najbogatejših 20 % prebivalstva iz držav članic (najvišji dohodek) prejelo 4,4-krat večji delež skupnegadohodka držav članic kot najrevnejše prebivalstvo iz držav članic.
In 2001 in EU-25 after social transfers, 15% of the population were actually living below the risk-of-poverty threshold, which is set at 60% of the national median equivalised disposable income (after social transfers).
Leta 2001 je v EU-25 po socialnih transferjih 15 % prebivalstva dejansko živelo pod pragom tveganja revščine, ki je 60 % nacionalnega povprečja ekvivalentnega razpoložljivegadohodka (po socialnih transferjih).
In EU-25, 10.1% of the population aged 18-59 were living in households where no-one works in 2003. Students aged 18-24 who live in households composed solely of students of the same age class are not counted in either numerator or denominator.In EU-25, 9.6% of the children aged 0-17 were living in households where no-one works in 2003.
Leta 2003 je v EU-25 10,1 % prebivalstva med 18.in 59.letom živelo v gospodinjstvih, v katerih nihče ne dela.Študenti med 18.in 24.letom v gospodinjstvih, ki so sestavljena samoiz študentov enakega starostnega razreda, niso všteti ne v števec in ne v imenovalec.
In Sweden 45.3% of the seats (president and members) in the single or lower house of the national or federal parliament (single house of the national parliament in the case of Sweden) were occupied by women in November 2003.
Na Švedskem so novembra 2003 ženske zasedale 45,3 % sedežev (predsednik in člani) v spodnjem domu nacionalnega ali zveznega parlamenta ali v enodomnem parlamentu (v tem primeru v enodomnem parlamentu).
In EU-15, women’s average gross hourly earnings were 16% less than the men’s average gross hourly earning in 2001. The population consists of all paid employees aged 16-64 that are ‘at work 15+ hours per week’.
Leta 2001 so bile v EU-15 povprečne bruto plače žensk na uro za 16 % nižje kot povprečne bruto plače moških na uro.Prebivalstvo sestavljajo vsi plačani delavci med 16.in 64.letom,ki so v službi več kot 15 ur na teden.
The mean number of years that a newborn girl/boy was expected to live if subjected throughout her/his life to the mortality conditions in 2001 (age specific probabilities of dying) in the EU-15 was 81.6/75.5 years.
Povprečno število let, ki jih lahko pričakuje novorojenec/-ka, če živi pod pogoji smrtnosti, ki so veljali leta 2001 (verjetnost smrti za določeno starost), v EU-15 znaša 81,6/75,5 let.
In EU-25 there occurred 6 % less serious working accidents (resulting in more than three days’ absence) per 100 000 persons in employment in 2001 than in 1998.
V EU-25 je bilo leta 2001 za 6 % manj hudih nesreč pri delu (katerih posledica je več kot tridnevna odsotnost od dela) na 100 000 zaposlenih kot leta 1998.
In EU-25 there occurred 20 % less fatal working accidents per 100 000 persons in employment in 2001 than in 1998.
V EU-25 je bilo leta 2001 za 20 % manj smrtnih nesreč pri delu na 100 000 zaposlenih kot leta 1998.
Annex 3: Symbols, country codes and country groupings, other abbreviations and acronyms
Priloga 3:Oznake,kode držav in razvrščanje držav v skupine,druge okrajšave in akronimi
Symbols used in the tables
Oznake,uporabljene v tabelah
The special values are codes which replace real data:
Posebne vrednosti so kode,ki nadomeščajo dejanske podatke:
“not available”“less than half of the unit used”“not applicable” or “real zero” or “zero by default”
„ni na voljo“„manj kot polovica uporabljene enote“„se ne uporablja“ ali „dejanska ničla“ ali „privzeta ničla“
Flags are codes added to data and defining a specific characteristic: b e f i p r s u
„Flags“ so kode,dodane podatkom,ki opredeljujejo posebno značilnost: b e f i p r s u
“break in series (see explanatory texts)”“estimated value”“forecast”“more information is in the note in the end of the table (of the main presentation)”“provisional value”“revised value”“Eurostat estimate”“unreliable or uncertain data (see explanatory texts)”
„prekinitev serije (glej pojasnjevalno besedilo)“„ocenjena vrednost“ „napoved“ „več podatkov je v opombi na koncu tabele (glavne predstavitve)“„začasna vrednost“„spremenjena vrednost“„Eurostat ocena“„nezanesljivi ali dvomljivi podatki (glej pojasnjevalno besedilo)“
Other symbols
Druge oznake
% percent
% odstotek
Country codes and country groupings
Kode držav in razvrščanje držav v skupine
Country codes
Kode držav
Cyprus Estonia France Luxembourg Netherlands Sweden United Kingdom
Avstrija Češka Grčija Madžarska Latvija Poljska Slovenija
Austria Czech Republic Greece Hungary Latvia Poland Slovenia
Ciper Estonija Francija Luksemburg Nizozemska Švedska Združeno kraljestvo
Country groupings
Razvrščanje držav v skupine
The euro zone with 11 countries participating (BE, DE, ES, FR, IE, IT, LU, NL, AT, PT and FI) till 31.12.2000 and 12 countries participating from 1.1.2001 (the 11 mentioned above and EL).
Staredržave članice so države članice EU-15.Novedržave članice so Ciper, Češka, Estonija, Madžarska, Latvija, Litva, Malta, Poljska, Slovaška in Slovenija.Države kandidatkev tej publikaciji so Bolgarija, Romunija in Turčija.Južnedržave članice so Grčija, Španija, Italija in Portugalska.Nordijskedržave članice so Danska, Finska in Švedska.Države Beneluksaso Belgija, Nizozemska in Luksemburg.Baltske državeso Estonija, Latvija in Litva.
Other abbreviations and acronyms the Statistical Office of the European Communities International Labour Organisation Statistical Classification of Economic Activities in the European Community
Statistični urad Evropskih skupnosti Mednarodna organizacija dela Statistična uvrstitev gospodarskih dejavnosti v Evropski skupnosti
European Union Gross Domestic Product Labour Market Policy Purchasing Power Standard
Evropska unija Bruto domači proizvod Politika trga dela Standard kupne moči
European Commission
Socialne razmere v Evropski uniji 2004 – Pregled
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities
Luxembourg:Urad za uradne publikacije Evropskih skupnosti
Employment in Europe 2006Executive summary
Zaposlovanje v Evropi 2006Povzetek
European Commission Directorate-General for Employment, Social Affairs and Equal Opportunities Unit D.1
Evropska komisija Generalni direktoratza zaposlovanje, socialne zadeve in enake možnosti Enota D.1
Moderate improvement in employment performance in the EU in 2005, despite theslow down in economic growth
Zmerno izboljšanje učinkovitosti zaposlovanja v EU leta 2005 kljub upočasnitvi gospodarske rasti
Despite the deceleration in economicgrowth in 2005 …
Kljub upočasnitvi gospodarske rasti vletu 2005 …
Compared to 2004, economic growth in the EU decelerated in 2005, mainly dueto the impact of the sharp rise in oil prices.
Vprimerjavi z letom 2004 se je gospodarska rast v EU leta 2005 upočasnila, predvsem zaradi občutnega dviga cen nafte.
GDP growth averaged 1.6% for theyear as a whole, down from 2.4% in 2004.
Povprečna rast BDPza celo leto je padlaz 2,4 % v letu 2004 na 1,6 %.
However, this appears to be only a temporary deceleration.
Vendar pa je videti, da je to le začasna upočasnitev.
… there was a moderate improvementin EU employment performance,althrough labour productivity growthslowed down.
… se je učinkovitost zaposlovanja v EUzmerno izboljšala, čeprav se je rastproduktivnosti dela upočasnila.
Despite the deceleration in economic growth, employment growth in the EU continued to recover gradually from the low in 2003, but remains well down on thelevels observed in the late 1990s and 2000.
Kljub upočasnitvi gospodarske rasti se je rast zaposlovanja v EU z zelo nizkestopnje v letu 2003 postopoma nenehno izboljševala, toda še vedno je občutno podravnjo, doseženo v poznih devetdesetih letih in v letu 2000.
Employment growth averaged 0.9%for the year as a whole, up on the previous year’s level of 0.5%.
Povprečna rastzaposlovanja za celo leto se je dvignila z 0,5 % v prejšnjem letu na 0,9 %.
Reflecting themoderate improvement in labour market conditions, the employment rate in the EU increased to 63.8% in 2005 (from 63.3% in 2004), while the unemploymentrate declined to 8.7%, down from 9.1% the year before.
Zaradizmernega izboljšanja razmer na trgu dela se je stopnja zaposlenosti v EU leta 2005povečala na 63,8 % (s 63,3 % leta 2004), medtem ko se je stopnja brezposelnostiznižala z 9,1 % v prejšnjem letu na 8,7 %.
However, although moderate, there was a generalised decline in labour productivity growth in 2005, andthe EU continues to underperform relative to the US, both in terms of employmentand productivity growth.
Toda leta 2005 je prišlo do splošnegaupada rasti produktivnosti dela, čeprav le zmernega. EU v primerjavi z ZDAglederasti zaposlovanja in produktivnosti še vedno ni dovolj uspešna.
Recent progress towards the overall2010 Lisbon employment rate targethas continued to be slow, but generalprogress towards the female and olderpeople's targets is encouraging.
Nedaven napredek k skupnemulizbonskemu cilju stopnje zaposlenostiza leto 2010 je še vedno počasen, todasplošen napredek k ciljem za ženske instarejše osebe je spodbuden.
Progress towards the overall Lisbon employment rate target for 2010 has continued to be slow and reaching this target is becoming increasingly challenging.
Napredek k skupnemu lizbonskemu cilju stopnje zaposlenosti za leto 2010 je ševedno počasen in doseganje tega cilja postaja vedno večji izziv.
Nevertheless, recent progress towards the female and older people's targets, especially during what has been a period of low economic growth in general, is rathermore encouraging.
Vendar pa jenedaven napredek k ciljem za ženske in starejše osebe, zlasti med obdobjemsplošne nizke gospodarske rasti, bolj spodbuden.
The average employment rate for the EU rose by 0.5 of a percentage point in 2005, while that for women rose by 0.6 percentage points to56.3%.
Povprečna stopnja zaposlenosti v EU se je leta 2005 dvignila za 0,5 odstotne točke, medtem ko se je stopnjazaposlenosti pri ženskah dvignila za 0,6 odstotne točke na 56,3 %.
For older people (aged 55–64) the employment rate increased substantially by 1.5 percentage points to 42.5%, indicating a rebound from the relatively limited increase in 2004.
Stopnjazaposlenosti pri starejših osebah (v starosti 55–64) se je znatno povečala, in sicerza 1,5 odstotne točke na 42,5 %, kar kaže na preobrat glede na relativno omejenopovečanje v letu 2004.
Employment rates among the young (aged 15–24) remainedunchanged from 2004, at 36.8%.
Stopnja zaposlenosti med mladimi (v starosti 15–24) jeostala enaka kot leta 2004, in sicer 36,8 %.
Strong disparities in labour market outcomes across Member States persist.
Med državami članicami so še vednovelike razlike v učinkih trga dela.
Much of the weak employment performance of the EU over recent years has beendue to the relatively poor labour market performance in Germany and Poland,although recent figures indicate that the situation may be finally turning around inthose two Member States.
Glavni vzrok za slabo učinkovitost zaposlovanja v EU v zadnjem času je bila relativno slaba učinkovitost trgov dela v Nemčiji in na Poljskem, čeprav najnovejšipodatki nakazujejo, da se bo položaj v navedenih državah članicah morda začelizboljševati.
At the same time, many of the southern EU Member States remain well below the common EU employment targets, and still tend toexhibit marked gender differences in labour market outcomes, together with largedisparities in the performance of labour markets at regional level.
Obenem so številne južne države članice EU še vedno daleč za skupnimi cilji EU glede zaposlovanja.
Better labourmarket integration of migrants remains a challenge for many EU countries.
Njihovi učinki trga dela običajno še vedno kažejo na neenakost med spoloma in na velike razlike v učinkovitosti trga dela naregionalni ravni.
Across the EU, overall employment performance in 2005 was generally positive at Member State level, …
Skupna učinkovitost zaposlovanja naravni držav članic v celotni EU leta2005 je bila na splošno pozitivna, …
At Member State level, employment performance for the year as a whole was generally positive, with negative annual employment growth only in Germany and the Netherlands.
Učinkovitost zaposlovanja na ravni držav članic za celo leto je bila na splošnopozitivna. Negativno letno rast zaposlovanja so zabeležili le v Nemčiji in na Nizozemskem.
For the vast majority of Member States employment expanded in2005, with growth of over 1% in ten countries.
Za veliko večino držav članic se je zaposlovanje leta 2005 povečalo, pri čemer je v desetih državah rast zaposlovanja presegala 1 %.
Particularly strong growth wasexperienced in Luxembourg (2.9%), Spain (3.6%) and Ireland (4.7%).
Še posebejvisoka je bila rast zaposlovanja v Luksemburgu (2,9 %), Španiji (3,6 %) in na Irskem (4,7 %).
…. reflecting continued strong employment expansion for women and olderworkers, but also for prime-age men in
Glede na značilnosti rasti zaposlovanja med letoma 2004 in 2005 je bila rastzaposlovanja žensk nenehno hitrejša kot rast zaposlovanja moških, čeprav je preobrat v stopnji zaposlenosti moških v srednjih letih (v starosti 25–54) po večletnem upadanju omembe vreden napredek. Nadaljevanje pozitivnega trenda pri
With regard to the characteristics of the expansion in employment between 2004and 2005, growth continued to be faster for women than for men, although anotable development was the upturn in the employment rate of prime-age males
… kar odraža nenehno visoko rastzaposlovanja žensk in starejšihdelavcev, vendar leta 2005 tudi moškihv srednjih letih, ter povečanje
Employment in Europe 2006
Zaposlovanje v Evropi 2006 zaposlitev s krajšim delovnim časom inzaposlitev za določen čas.
The continuation of the positivetrend in the employment of older workers, and the strong rise in the share of parttime employment and of employment under fixed-term contracts, were alsonotable developments.
zaposlovanju starejših delavcev ter visoka rast deleža zaposlitev s krajšim delovnim časom in zaposlitev s pogodbami za določen čas je prav tako omembe vredennapredek.
The ongoing improvement in the skillstructure of the working age populationin recent years …
Nenehno izboljševanje strukture znanjdelovno sposobnega prebivalstva vzadnjem času …
The skill profile of the EU working age population continues to improve, withstrong improvements particularly in the skill composition of the female component, contributing to a more employable and adaptable workforce and in turn toincreased employment and participation rates.
Profil znanj delovno sposobnega prebivalstva EU se nenehno izboljšuje. Še posebej velik napredek se kaže v sestavi znanj ženskega dela prebivalstva, kar prispeva k bolj zaposljivi in prilagodljivi delovni sili ter v zameno k višji stopnjizaposlenosti in udeležbe.
…is reflected in the substantial rise inemployment in highskilled non-manualoccupations.
… se kaže v znatni rasti zaposlovanjavisoko usposobljenih nefizičnihdelavcev.
The highskilled non-manual occupations have been the main driver for overallincreases in employment in recent years, accounting for the major part of employment expansion since 2000.
Zaposlovanje visoko usposobljenih nefizičnih delavcev je bila glavna gonilna silaza skupno rast zaposlovanja v zadnjem času in je glavnina rasti zaposlovanja odleta 2000.
This suggests an underlying improvement in the skilllevel of those in employment, as well as reflecting the ongoing shift towards amore knowledgebased economy.
To kaže na izboljšanje ravni znanj zaposlenih, odraža pa tudi nenehenpremik proti gospodarstvu, ki bolj temelji na znanju.
However, there are indications of a certaindegree of polarisation in the changes in occupational structure towards highskilled occupations and very low-skilled occupations, with a decline in employment of the skilled manual occupations.
Vendar pa obstajajo pokazatelji določene stopnje polarizacije pri spremembah strukture poklicev, in sicer medpoklici, ki zahtevajo visoko raven usposobljenosti, in poklici, ki zahtevajo zelonizko raven usposobljenosti, pri čemer prihaja do upada pri zaposlovanju usposobljenih fizičnih delavcev.
There are mixed trends in the incidenceof atypical working time arrangementsbut a generalised decline in shift workand in working hours per employedperson.
Pri pogostnosti ureditev za atipičnidelovni čas obstajajo mešani trendi,izmensko delo in delovne ure nazaposlenega pa na splošno upadajo.
There is a wealth of working arrangements in European labour markets, both interms of contractual and working hour arrangements, and with atypical workinghours not uncommon in most Member States.
Na evropskih trgih dela obstajajo številne delovne ureditve, tako v smislu pogodbenih ureditev kot ureditev za delovni čas, pri čemer atipični delovni čas v večinidržav članic ni nič nenavadnega.
Recent data indicate varying trendsacross Member States in the incidence of atypical working hour arrangementssuch as night work and Sunday work, but a general reduction in the incidence ofshift work.
Povprečen delovni čas na zaposlenega ostaja relativno visok v novihdržavah članicah, deloma zaradi nizke pogostnosti zaposlitev s krajšim delovnimčasom v navedenih državah.
Average working hours per employed person remain relatively high inthe new Member States, partly due to the low incidence of parttime work in thosecountries, although there appears to be a continued generalised decline in averageworking hours across EU Member States with few exceptions.
Videti pa je, da v vseh državah članicah EU, razennekaterih izjem, povprečen delovni čas na splošno nenehno upada.
Prospects of ongoing employmentgrowth, albeit at relatively modest levels, and further decline in unemployment.
Možnosti nenehne rasti zaposlovanja,čeprav na relativno skromni ravni, innadaljnjega upadanja brezposelnosti.
The employment growth prospects for 2006 and 2007 are similar to 2005.Employment growth is forecast to increase only marginally in 2006, remainingbelow the 1% level, and to stabilise at around 0.8% in 2007. The unemploymentrate is foreseen to fall gradually to 8.5% in 2006 and to decline further to 8.2%in 2007.
Možnosti rasti zaposlovanja za leti 2006 in 2007 so podobne tistim za leto 2005.Po napovedih naj bi se rast zaposlovanja v letu 2006 le za malenkost povečala inostala pod 1-odstotno ravnjo, leta 2007 pa naj bi se stabilizirala pri okrog 0,8 %.Stopnja brezposelnosti naj bi se leta 2006 znižala na 8,5 %, leta 2007 pa še dodatno upadla na 8,2 %.
Flexibility and security in the EU labour markets
Prožnostin varnostna trgih dela EU
“Flexicurity” has gained importance inthe EU policy debate.
„Prožna varnost“ je pridobila pomen vrazpravi o politikah EU.
The 2006 Annual Progress Report has called on Member States to seek a convergence of views on a set of common principles on the combinations of flexibilityand employment security in the labour market (i.e. “flexicurity”).
Vletnem poročilu o napredku 2006 so bile države članice pozvane, naj si prizadevajo zbližati poglede glede skupnih načel o povezovanju prožnosti in varnostizaposlitve na trgu dela (tj. „prožna varnost“).
Flexicurity is aresponse to the need to improve the adaptability of both workers and firms to arapidly changing labour market and to labour market segmentation.
Pri razčlenjenem trgu dela obstaja tveganje, da sepoveča negotovost glede delovnih mest, kar lahko škodi trajnostnemu vključevanjuv poklicno življenje in omeji kopičenje človeškega kapitala.
A segmentedlabour market implies risks of increasing the precariousness of jobs, damagingsustainable integration in employment and limiting human capital accumulation.The 2006 Joint Employment Report highlights that a good balance between flexibility and security can be achieved by the interaction of four key elements: a) sufficiently flexible contractual arrangements; b) effective active labour market policies; c) credible lifelong learning systems; d) modern social security systems.
Skupno poročilo ozaposlovanju 2006 poudarja, da je dobro ravnovesje med prožnostjo in varnostjomožno doseči z medsebojnim delovanjem štirih ključnih elementov: a) dovoljprožne pogodbene ureditve; b) učinkovite aktivne politike trga dela; c) verodostojnisistemi vseživljenjskega učenja; d) sodobni sistemi socialne varnosti.
The term “flexicurity” was initially used to describe the successful combinationsof flexibility and security realised by the Danish and Dutch labour markets.
Izraz „prožna varnost“ se ne uporabljaveč za opisovanje posameznihnacionalnih okvirov, temveč je postalorodje za razvrščanje različnih trgovdela.
However, flexicurity has then moved away from the description of specific nationalcontexts to become a tool to classify different labour markets.
Izraz „prožna varnost“ se je prvotno uporabljal za opisovanje uspešnih kombinacijprožnosti in varnosti, doseženih na trgih dela na Danskem in Nizozemskem.