natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Social EUROPE Promoting TRAINING and ADAPTABILITY
Socialna EVrOpa Boj proti sOCialni IZKLJUČENOSTI in REVŠČINI
Social EUROPE Working for BETTER WORK/LIFE BALANCE
Socialna EVrOpa Spodbujanje EnakOpraVnOsti med ŽENSKAMI in mOŠkimi
Social EUROPE Promoting OPPORTUNITIES FOR ALL AGES
Socialna EVrOpa Spodbujanje UspOsablJanJa in prilaGOdlJiVOsti
Social EUROPECombating SOCIAL EXCLUSION and POVERTY
Socialna EVrOpa Prizadevanje za VEČJE ŠTEVILO in kakOVOst dElOVniH mEst
Social EUROPEPromoting EQUALITY between WOMEN and MEN
Socialna EVrOpa Zagotavljanje MOŽNOSTI ZA VsE starOsti
Social EUROPEImproving WORKING CONDITIONS
Socialna EVrOpa Boljše dElOVnE razmErE
Joint Report on Social Protectionand Social Inclusion 2008
Skupno poročilo o socialni zaščitiin socialni vključenosti za leto 2008
Social inclusion, pensions,healthcare and longterm care
Socialna vključenost, pokojnine, zdravstveno varstvo in dolgotrajna oskrba
JOINT REPORT ON SOCIAL PROTECTION AND SOCIAL INCLUSION 2008
SKUPNO POROČILO O SOCIALNI ZAŠČITI IN SOCIALNI VKLJUČENOSTI ZA LETO 2008
Social inclusion, pensions, healthcare and longterm care
Socialna vključenost, pokojnine, zdravstveno varstvo in dolgotrajna oskrba
European Commission Directorate-General for Employment, Social Affairs and Equal Opportunities Unit E.2
Evropska komisija Generalni direktorat za zaposlovanje, socialne zadeve in enake možnosti Enota E.2
Neither the European Commission nor any person acting on behalf of the Commission may be held responsible for the use that may be made of the information contained in this publication.
Niti Evropska komisija niti osebe, ki delujejo v njenem imenu, niso odgovorne za uporabo podatkov iz te publikacije.
A great deal of additional information on the European Union is available on the Internet.It can be accessed through the Europa server (http://europa.eu).
Veliko dodatnih informacij je na voljo na internetu. Dostop je mogoč na strežniku Europa (http://europa.eu).
This leaflet provides a summary of the European Commission and Council 2008 Joint Report on Social Protection and Social Inclusion.
Ta brošura podaja povzetek skupnega poročila Sveta in Evropske komisije o socialni zaščiti in socialni vključenosti za leto 2008.
It explains the Report’s main findings, organised by theme.
Pojasnjuje glavne ugotovitve poročila, orga-nizirane po področjih.
It also explains how strategies are being developed and coordinated amongst the Member States and the European Commission.
Razlaga tudi, kako se strategije razvijajo in usklajujejo med državami članicami in Evropsko komisijo.
In 2007 a new cycle of Structural Funds began.
Leta 2007 se je začel nov cikel progra-mov strukturnih skladov.
The European Social Fund, whose budget for 2007-2013 is almost €10 billion, is supporting activities that promote social inclusion.
Evropski socialni sklad s svojim proračunom v višini skoraj 10 milijard EUR za obdobje 2007–2013 podpira dejavnosti, ki pospešujejo socialno vključenost.
Moreover, the European Regional Development Fund is allocating €17 billion in social infrastructure (like education and health).
Poleg tega bo Evropski sklad za regionalni razvoj razporedil 17 milijard EUR za socialno infrastrukturo (npr. izobraževanje in zdravje).
These will support efforts to implement national social strategies.
To bo podpora prizadevanjem za izvajanje nacionalnih socialnih strategij.
The Joint Report on Social Protection and Social Inclusion is, in 2008, in its fourth year.
Skupno poročilo o socialni zaščiti in socialni vključenosti za leto 2008 je že četrto.
With no new reports submitted by the Member States, the Joint Report focuses instead on specific themes underlining the longterm dimension of the European strategy.
Ker tokrat države članice niso dostavljale novih poročil, se skupno poročilo osredotoča na posamezna področja in poudarja dolgoročno razsežnost evropske strategije.
Social Inclusion
Socialna vključenost
The Joint Report shows how the Member States are working together through the Open Method of Coordination (OMC), learning from each other to improve their own strategies and better defining the challenges they commonly face.
Skupno poročilo kaže, kako države članice sodelujejo pri odprti metodi koordinacije (OMC), se učijo druga od druge, da bi izboljšale lastne strategije in bolje opredeli-le izzive, s katerimi se navadno soočajo.
Around 16% of EU citizens are at risk of income poverty, and this ratio increases for both children and elderly.
Okrog 16 % državljanov EU je izpostav-ljeno tveganju revščine in ta odstotek se še povečuje pri otrocih in starejših.
Poverty manifests itself in many ways.
Revščina se kaže na številne načine.
A lack of education and training curtails future opportunities.
Pomanjkanje izobraževanja in usposabljanja zmanjšuje možnosti za prihodnost.
The socially excluded may also have poorer health and less access to other social services, and the 2008 Joint Report highlights the need to reduce persistent inequalities in health.
Socialno izključeni imajo lahko tudi več težav pri dostopu do zdravstvenih in drugih socialnih storitev, skupno poročilo za leto 2008 pa osvetljuje potrebo po zmanjšanju vztrajnih neenakosti na področju zdravja.
From 2005 its focus has been first and foremost on growth and more and better jobs.
Od leta 2005 je bila ta strategija osredotočena na rast ter številnejša in boljša delovna mesta.
This has resulted in substantial improvements in these areas.
Rezultat tega so znatne izboljšave na teh področjih.
The 2007 focus of the EU’s social protection and social inclusion strategy is on child poverty and exclusion: not only are children disproportionately at risk of poverty, but helping the younger generations holds the possibility of lessening the likelihood of poverty in the future.
Strategija EU za socialno zaščito in socialno vključenost v letu 2007 je osredotočena na revščino in izključenost otrok, ne le zato, ker so otroci pretirano izpostavljeni revščini, temveč pomoč mlajšim generacijam daje tudi možnost za zmanjševanje verjetnosti revščine v prihodnosti.
While growth and quality jobs are crucial, social priorities remain top of the agenda. That is why the Member States have agreed to participate in joint efforts
EU se je zavezala, da bo do leta 2010 odločilno vplivala na izkoreninjanje revščine in socialne izključenosti.
The EU is committed to making a decisive impact on the eradication of poverty and social exclusion by 2010.
Čeprav sta rast in kakovost delovnih mest bistveni, ostajajo socialne prednostne naloge na vrhu agende.
Social Protection
Socialna zaščita
The EU supports the modernisation of social protection systems with a view to ensure social justice for all and promote the active participation of all in society.
EU podpira posodabljanje sistemov socialne zaščite s ciljem zagotoviti socialno pravico za vse in spodbuditi dejavno udeležbo vseh v družbi.
The EU is justifiably renowned for its high level of social protection, but inequalities persist.
EU upravičeno slovi po visoki stopnji socialne zaščite, a neenakosti ostajajo.
In a fast-changing world, new challenges also need to be faced.
V hitro spreminjajočem se svetu se je treba soočati tudi z novimi izzivi.
Major Themes
Glavna področja
This leaflet outlines the major themes highlighted in the 2008:
Ta brošura opisuje glavna področja, ki so pou-darjena v poročilu 2008:
•Efforts to reduce child poverty;•Promoting longer working lives;•Securing privatefunded pensions;•Reducing inequalities in health outcomes;•Long-term care.
•prizadevanja za zmanjšanje revščine otrok,•spodbujanje podaljševanja delovne dobe,•zagotavljanje ponudbe pokojnin iz zasebnih skladov,•zmanjšanje neenakosti na zdravstvenem področju,•dolgotrajno oskrbo.
The main threats to EU social protection systems come from the ageing population.
Glavno grožnjo za sisteme socialne zaščite v EU pomeni staranje prebivalstva.
The population aged 65 and over is projected to increase by 77% by 2050.
Odstotek prebivalcev, starih 65 let in več, naj bi se do leta 2050 povečal za 77 %.
Reforms in social protection have led to a projected increase in public expenditure of only 3.4% of GDP1.
Reforme socialne zaščite pa omogočajo predvide-no povečanje javnih izdatkov le v višini 3,4 % BDP (1).
However it is important that social protection reforms still guarantee an adequate income for older people, and that everybody has access to high quality care.
Vendar je pomembno, da reforme socialne zaščite kljub temu jamčijo za zadostne dohodke starejših ljudi in da ima vsakdo dostop do visokokakovostnega varstva.
Member States are focusing on pensions and longterm care, working to ensure universal and sustainable access.
Države članice se osredotočajo na pokojnine in dolgotrajno oskrbo in se osredotočajo na to, da bi zagotovile splošen in trajnostni dostop.
Helping the young, helping the future
Pomoč mladim, pomoč za prihodnost
Why Child Poverty?
Zakaj revščina otrok?
through bad education, health, and/or job prospects.
mnimi možnostmi za zaposlitev.
The persistence of child poverty in one of the richest regions in the world is a major cause for concern.
Vztrajnost revščine otrok v eni najbogatejših regij na svetu je glavni vzrok za zaskrbljenost.
Fighting child poverty means fighting poverty as a whole, by ensuring it does not pass from one generation to the next.
Boj proti revščini otrok pomeni boj proti revščini v celoti, tako da se ne prenaša z ene generacije na drugo.
In most of the EU, children are at greater risk of poverty than the overall population.The reasons for this are complex and include living in a household with few or no jobs, or with jobs that do not pay enough, living with one parent, and / or in a large family, and insufficient income support to families.
V večjem delu EU so otroci izpostavljeni revščini bolj kakor celotno prebivalstvo.Vzroki za to so kompleksni in vključujejo življenje v gospodinjstvih z malo zaposlenimi ali brez zaposlenih, zaposlenimi s pre-nizko plačo, življenje z enim od staršev in/ali veliko družino ter nezadostno dohodkovno podporo družinam.
Integrated and longterm
V letu 2006 je bilo v državah članicah 19 % revnih otrok, v najbolj prizadetih pa je bila
A child growing up in poverty is also likely to face more obstacles in the future, be it
Za otroka, ki odrašča v revščini, je večja verjetnost, da se bo v pri-hodnosti soočil z ovirami, najsi gre za slabo izobrazbo, težave z zdravjem in/ali s skro-
Successful anti-child poverty measures have been those adopting integrated approaches to child poverty over the long-term,using
Uspešni so tisti ukrepi proti revščini otrok, ki so sprejeli dolgotrajni celostni pristop do revščine otrok z uporabo ukrepov, ki so usmerjeni na najbolj prikrajšane (na primer na otroke, ki živijo v gospodinjstvu z enim od staršev) hkrati s splošnim pristopom, ki podpira vse družine in otroke, ne glede na status (na primer družinske davčne olajšave).
Children (0–17)Total Population
Otroci (0-17)Celotno prebivalstvo
Source: Eurostat EU-SILC (2006); BG and RO: national Household Budget Survey
Vir: Eurostat EU-SILC (2006); BG in RO: nacionalna anketa o porabi gospodinjstev.
The specific objective is to provide an afterschool family literacy service to families whose children risk educational failure through insufficient reading and writing skills.
katerih obstaja tveganje, da otrokom ne bo uspelo dokončati šolanja zaradi preslabih sposobnosti branja in pisanja.
The service is provided for both children and their parents.
Storitev je zagotovljena za otroke in njihove starše.
Nwar has been successful, because it not only supports vulnerable children’s basic literary skills through extra afterschool tuition, but it also actively involves parents in ongoing learning opportunities, thus influencing the domestic learning environment.
Program Nwar ni uspešen le zato, ker podpira občutljive osnovne učne sposobnosti otrok z dodatnim zunajšolskim poučeva-njem, temveč tudi zato, ker v tekoče učne priložnosti dejavno vključuje starše in tako vpliva na domače učno okolje.
Early intervention is crucial, to ensure the child is not handicapped by poverty early on.
Zgodnje ukrepanje je bistveno za to, da ni otrok že zgodaj v slabšem položaju zaradi revščine.
Direct income support plays a key role but must not act as a disincentive to take up a job: child poverty is more common in jobless households or in households where only one parent works, so it is vital to increase job access for both parents and enable services like childcare that reduce the parental burden, while improving job quality for parents that work but still struggle.
Neposredna dohodkovna podpora ima pomembno vlogo, vendar ne sme delovati kot odvračilni dejavnik za sprejem zaposlitve: revščina otrok je pogostejša v gospodinjstvih s člani brez zaposlitve ali v gospodinjstvih, kjer dela le eden od staršev, zato je bistveno, da se izboljša dostop do zaposlitve obema staršema in omogoči-jo storitve, kot je otroško varstvo, da se zmanjša starševsko breme, hkrati pa izboljša kakovost zaposlitve za starše, ki delajo, vendar se kljub temu težko prebijajo.
Measures against child poverty work best when they address the problem early on, are well-resourced, and have clear objectives and targets.
Ukrepi proti revščini otrok so najuspešnejši, kadar se lotevajo problema zgodaj, ko je na voljo dovolj sredstev ter so zastavljeni jasni cilji.
A fund has been set up in Scotland called Working for Families (WFF).
Na Škotskem je bil ustanovljen sklad, imenovan Delo za družine (Working for Families – WFF).
It focuses on access to childcare as the main barrier for parents seeking employment.
Osredotoča se na dostop do otroškega varstva kot glavne ovire za starše, ki iščejo zaposlitev.
The fund is being allocated to local authorities based on the number of children in households dependant on unemployment benefits.
Sklad dodeljuje sredstva lokalnim organom na podlagi šte-vila otrok v gospodinjstvih, ki so odvisna od nadomestil za brezposelnost.
Major issues that are emerging as Member States tackle child poverty are:•the shift from institutional care to foster care;•linking child poverty with children’s rights;•fighting discrimination;•including non-financial measures of child poverty and well-being, like health and social participation.
Glavne prednostne naloge, na katere nale-tijo države članice pri reševanju revščine otrok, so:
The main aim is to improve access to affordable and flexible childcare.
Glavni cilj je izboljšati dostop do cenovno sprejemljivega in prilagodljivega otroškega varstva.
A target of 15 000 parents has been set.
Določen je bil cilj 15 000 staršev.
The main beneficiaries are: single parents, families on low income, and families with other problems that make employment difficult, including mental and physical disabilities or drug abuse.
Glavni upravičenci so: samski starši, družine z nizkim dohodkom in družine z drugimi problemi, zaradi katerih je zaposlitev težav-na, vključno z duševno in telesno prizade-tostjo ali zlorabo drog.
The EU is committed to making a decisive impact on the eradication of poverty and social exclusion by 2010.
EU se je zavezala, da bo do leta 2010 odločilno vplivala na izkoreninjanje revščine in socialne izključenosti.
Longer Working Lives
Daljša delovna doba
Why the focus on working longer?
Dosedanji napredek
The employment rate of 55-64 year olds in the EU increased from 36% in 1997 to 44% in 2006.
Stopnja zaposlenosti prebivalcev, starih 55–64 let, je v EU narasla s 36 % leta 1997 na 44 % leta 2006.
This is the result of pension reforms, labour market improvements, and the higher activity rate of the baby-boomer-generation.
To je rezultat pokojninskih reform, izboljšanja trga dela in višje stopnje dejavnosti povojne generacije „baby boom“.
However it is still below the EU target of 50%6.
Vendar je še vedno pod ciljem EU, ki je 50 % (6).
That is why the Member States are adopting active ageing strategies, focusing on keeping older people active throughout their working lives.
Pričakovana življenjska doba se podaljšuje in starajoče prebivalstvo ima negativen vpliv na pokojninske sisteme: po napovedih naj bi se v času od leta 2004 do 2050 (5) stopnja odvisnosti (prebivalci, stari 65 let in več, v primerjavi s prebivalci, starimi 15–64 let) podvojila s 25 % na 53 % .
The focus is on the 55-64 age group as employment rates decline significantly at this stage.
Medtem ko je zaposle-nih 73 % ljudi, starih 50–54 let, ta odstotek pade na 56 % pri osebah, starih 55–59 let, in je pri ljudeh, starih 60–64 let, le še 28 %.
The transition to retirement also involves long periods of unemployment or disability benefits, evidence that many older workers find few job opportunities.
Bistvenega pomena je povečanje zaposlenosti med ljudmi, starimi 55–59 let: to bi zvišalo stopnjo zaposlenosti starejših ljudi nad 50 % in omogočilo, da se poveča zaposlenost pri
There is also a rapid fall in late-age employment.
Zato države članice sprejemajo strategije dejavnega staranja, ki se osredotočajo na to, da bi ostali starejši ljudje zaposleni celotno delovno dobo.
Whereas 73% of those aged 50-54 are employed, this falls to 56% for 55-59 year olds and only 28% for 60-64 year olds.
Pozornost je namenjena starostni skupini 55–64 let, v kateri se stopnja zaposlenosti znatno zniža.
Raising employment amongst those aged 55-59 is crucial: this would raise the older employment rate above 50% and allow employment amongst 60-65+ year olds to rise7.
Prehod k upokojitvi vključuje tudi dolga obdobja nadomestil za brezposelnost ali invalidnin, kar je dokaz, da imajo številni starej- ljudeh, starih 60–65 let (7).
Economic activity by age in EU-27 (2006)
Gospodarska dejavnost po starosti v EU-27 (2006)
Source: Eurostat, Labour Force Survey.
Vir: Eurostat, Anketa o delovni sili.
One of the main reasons is the pensions system, designed to encourage a longer working life, based on the principle of lifetime earnings.
ninski sistem, ki je načrtovan tako, da spodbuja daljšo delovno dobo in temelji na načelu zaslužkov v celotnem življenju.
A person is entitled to a yearly pension based on the pensions capital divided by the remaining expected life expectancy – those who defer retirement therefore have a higher pension.
Upokojenec je upravičen do letne pokojnine, ki temelji na pokojninskem kapitalu, deljenem s priča-kovano življenjsko dobo – zato imajo tisti, ki odložijo upokojitev, višjo pokojnino.
and 53% for men;•by education level:the increase has been 5 percentage points for the less qualified, compared to 6-7 points for medium and highly qualified8.
Še vedno obstajajo razlike v zaposlenosti ljudi, starih 55–64 let:•med državami članicami: tiste z že tako nižjimi stopnjami zaposlenosti napredu-jejo počasneje,•po spolu: 36-odstotna zaposlenost pri ženskah in 53-odstotna pri moških,•po izobrazbeni ravni: pri manj kvalici-ranih je bilo povečanje 5 odstotnih točk, v primerjavi s 6–7 točkami pri srednje in visoko kvaliciranih (8).
Which policies are being adopted?
Katere politike se sprejemajo?
Planning early is encouraged: the “orange envelope” is sent every year to individuals, with a detailed pensions profile and a projection of future pension entitlements.
Spodbuja se zgodnje načrtovanje: posame-zniku se vsako leto pošlje „oranžna ovojnica“ s podrobnim pokojninskim profilom in projek-cijo bodočih pokojninskih pravic.
In that way, each person can calculate how long he/she should work for and whether extra pension savings are required.
Na ta način si lahko vsakdo izračuna, kako dolgo naj bi delal in ali so potrebni dodatni pokojninski prihranki.
Good Practice – Lithuania10
Dobra praksa – Litva (
Member States are engaged in a variety of reforms to encourage longer working lives.
Države članice se ukvarjajo z najrazličnejšimi reformami, da bi spodbudile podaljšanje delovne dobe.
The two major policy efforts are retirement flexibility and early exit reforms.
Dve glavni skupini prizadevanj politike sta prožnost upokojevanja in reforme predčasnega odhoda s trga dela.
•Flexibilitymeans helping those who want to work being able to do so, amending retirement rules and encouraging more appropriate jobs (like part-time).
Prožnost pomeni pomoč tistim, ki bi radi delali, da imajo to možnost, s spremembo pravil upokojevanja in podporo primernej-šim oblikam zaposlitve (na primer s krajšim delovnim časom).
The Elderly Woman’s Activity Centre (EWAC) carried out a project helping with elderly women’s unemployment through education.
Center dejavnosti starejših žensk (Elderly Woman’s Activity Centre – EWAC) je izvedel projekt, ki je pomagal pri premagovanju brezposelnosti starejših žensk z izobraževa-njem.
During the project, a group was formed of elderly women dissatisfied with unemployment benefits and looking for a job, and training was provided.
Med projektom je bila oblikovana sku-pina starejših žensk, ki niso bile zadovoljne z nadomestilom za brezposelnost in so iskale službo ter so se vključile v usposabljanje.
An employer survey was also conducted, asking employers what they could offer to trained and computerliterate elderly women.
Izvedena je bila tudi delodajalska anketa, v kateri so spraševali delodajalce, kakšne zaposlitve lahko ponudijo usposobljenim in računalniško pismenim starejšim ženskam.
•Early exit reforms involve restricting eli-gibility (while compensating for work that is hazardous or demanding), increasing incentives (fiscal or social contributions), and enhancing work opportunities (e.g. through training).
•Reforme predčasnega odhoda s trga dela vključujejo zaostrovanje pogojev upravičenosti (ob sočasnem nadomestilu za nevarno ali zahtevno delo), povečanje spodbud (olajšave pri davčnih in socialnih dajatvah) in izboljšanje možnosti za delo (npr. z usposabljanjem).
Good Practice – Sweden9
Dobra praksa – Švedska (
EWAC also teamed up with Kaunas University of Technology to implement a project entitled “Integration of Vulnerable Elderly Women into the Labour market”, targeting 180 socially vulnerable women, and carrying out additional research into the subject.
EWAC se je povezal tudi s Tehnično uni-verzo Kaunas in izpeljal projekt, imenovan „Vključevanje ranljivih starejših žensk na trg dela“, ki obravnava 180 socialno ranljivih žensk in izvedel dodatno raziskavo o tej temi.
8 SEC(2008)91.http://ec.europa.eu/employment_social/spsi/docs/social_inclusion/2008/sec_2008_91_en.pdf 9 “Sweden’s Strategy Report for Social Protection and Social Inclusion, 2006 – 2008”, update 2007.
) „Švedsko strateško poročilo o socialni zaščiti in socialni vključenosti, 2006–2008“, dopolnitev 2007.
Securing Private Pensions
Zagotavljanje ponudbe zasebnih pokojninskih skladov
Private pension schemes in the EU currently have an average 50-60% coverage level11.
Zasebne pokojninske sheme imajo trenutno v EU povprečno stopnjo kritja 50–60 % (11).
In Member States where these schemes are expected to contribute significantly to adequacy of pensions, this is inadequate and will need to be increased substantially to ensure that the whole working population can accumulate private pension rights.
V državah članicah, kjer se pričakuje, da bodo te sheme znatno prispevale k primer-nim pokojninam, to kritje ne zadošča in ga bo treba znatno povečati, da bi zagotovili, da bo lahko celotno delovno prebivalstvo pridobilo zasebne pokojninske pravice.
European pensions systems face a threat: demand is growing at a faster pace than contributions.
Evropski pokojninski sistemi se soočajo z grožnjo: povpraševanje narašča s hitre-je kakor prispevki.
A key answer is to encourage longer working lives, and in some Member States, this can also be accompanied by strengthening of privatefunded pensions schemes.
Ključni odgovor je v spodbujanju podaljševanja delovne dobe in v nekaterih državah članicah lahko to spremlja še krepitev zasebnih pokojninskih shem.
This does not mean a retreat in public policy.
To ne pomeni umika javne politike.
Public pension schemes will remain the main source of income for most pensioners, and governments need to regulate private schemes and foster increased financial literacy.
Javni pokojninski sistemi bodo ostali glavni vir dohodka za večino upokojencev in vlade morajo uravnavati zasebne sheme in spod-bujati večjo finančno izobraženost.
Some countries have introduced mandatory private pensions.
Nekatere države so uvedle obvezne zasebne pokojninske sklade.