natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In recent decades, EU population change has been affected by low levels of fertility, an overall sustained growth in longevity and a higher level of immigration into the Union.
… kar pa je precej manj občutno v novih srednje- in vzhodnoevropskih državahčlanicah kot v državah EU-15.
Fertility trends: Fewer children…
Trendi rodnosti:manj otrok …
For several decades fertility rates in the EU have remained clearly below replacement levels of 2.1, a trend which is reinforced by enlargement.
Stopnja rodnosti je v EU že nekaj desetletij izrazito pod stopnjo obnavljanja prebivalstva, kiznaša 2,1, ta trend pa se je s širitvijo še okrepil.Med novimi državami članicami sta samo Ciper
However, this is not the case for the new Member States of central and eastern Europe. In 1960 these countries had levels of life expectancy at birth similar to those in EU-15 countries, but since then mortality has evolved very differently, particularly for men.
(1,57 otroka na žensko8) in Malta (1,51) nekoliko nad povprečjem EU-15 (1,47), v drugih novih državah članicah pa je stopnja rodnosti 1,4 ali manj.Rodnost na ravni EU-25 je od leta 1995naprej za 30 % pod stopnjo obnavljanja prebivalstva.
Apart from Ireland, France (1.88) - which recently has managed to raise fertility - along with the Netherlands (1.73) and some Nordic countries (DK (1.73), FI (1.72)) constitute the main exceptions to the low to very low fertility levels, which characterise other EU-25 Member States.
Poleg Irske in Francije (1,88) – ki jima je nedavno uspelo dvigniti stopnjo rodnosti – so še Nizozemska (1,73) in nekatere skandinavske države (DK (1,73), FI (1,72)) edine izjeme pri nizkihstopnjah rodnosti, ki so sicer značilne za druge države članice EU-25.
Life expectancy in EU-15 countries currently ranges from 73 to 78 years for men and from 79 to 83 years for women. By contrast, in the new Member States of central and eastern Europe it ranges from 65 to 72 years for men and from 76 to 80 years for women.
Upoštevajoč trende umrljivosti in pričakovanega trajanja življenja, sta Malta in Ciper zelopodobna državam EU-15.Vendar pa to ne velja za nove srednje- in vzhodnoevropskedržave članice.Te države so imele leta 1960 podobno pričakovano trajanje življenja kotdržave EU-15, vendar se je od takrat umrljivost razvijala skoraj povsem drugače, zlasti primoških.Medtem ko sta stagnacija in zmerno izboljšanje značilna za moške v državah SVE,pa se je v državah EU-15 močno zmanjšalo število smrti zaradi bolezni srca in ožilja.Tedržave so dosegle napredek tudi na področju boja proti drugim „societalnim“ boleznim.Poleg tega je imela politična in gospodarska tranzicija v državah SVE v zgodnjih 90.letihprejšnjega stoletja negativen vpliv na življenjske pogoje in sredstva za sistemzdravstvenega varstva ter druge programe socialne zaščite, kar vodi do večje umrljivosti inkrajše življenjske dobe.
Immigration has become an important factor in recent population change…
Pričakovano trajanje življenja v državah EU-15 je trenutno od 73 do 78 let za moške in od79 do 83 let za ženske.V novih srednje- in vzhodnoevropskih državah članicah pa znašaod 65 do 72 let za moške in od 76 do 80 let za ženske.
Most researchers conclude that the differences amongst countries are linked to a combination of national differences in socio-economic context, culture and, in particular, policy measures. Most of the Member States at the higher end of the fertility range also have a much more developed set of policies and provisions, which support and facilitate family formation, child bearing and child rearing.
Večina raziskav je pokazala, da razlike med državami izhajajo iz nacionalnih razlik v socialnogospodarskem okviru, kulture in zlasti političnih ukrepov.Večina držav članic z višjimi stopnjamirodnosti ima tudi veliko bolje razvito politiko in sistemske rešitve, ki podpirajo in lajšajooblikovanje družin, rojevanje in vzgojo otrok.
…and later in life.
… in pozneje v življenju.
For 2001 and 2002 the level of net migration is estimated to be around one million immigrants.
Priseljevanje je pomemben dejavnik nedavnih demografskih sprememb …
While all EU-15 countries were affected and many registered a historically significant, positive net migration, the situation for several of the new Member States in the 1990s was rather different. In some of the Baltic Republics population growth even became negative as a result of the effect of emigration.
Obseg in namen priseljevanja, tretje gonilne sile demografskih sprememb prebivalstva, sta sev zadnjem desetletju močno povečala.Danes priseljevanje predstavlja tri četrtine neto rastiprebivalstva v državah EU-15.Pravzaprav bi brez priseljevanja število prebivalstva v številnihdržavah članicah v prvih letih novega tisočletja celo upadalo.V drugi polovici 90.let prejšnjegastoletja je bilo 18 % oseb, ki so se priselile v države EU, državljanov novih držav članic, 27 %je bilo državljanov, ki so se vrnili iz tujine, 54 % pa je bilo državljanov držav, ki niso članice EU(Eurostat, 2003).Za leti 2001 in 2002 je stopnja neto selivnosti ocenjena na približno milijonpriseljencev.
The period also witnessed a broadening and diversification in the types of migrants, the patterns of migratory flows and the mix of sending and receiving countries. In addition, former countries of emigration (Spain, Portugal, Italy, Greece, Ireland) became countries of immigration, with net inflows composed both of returning nationals and of thirdcountry nationals from outside the EU9.
Čeprav je priseljevanje vplivalo na vse države EU-15 (številne so zabeležile zgodovinskopomembno pozitivno neto priseljevanje), pa so bile razmere v nekaterih novih državahčlanicah precej drugačne.V nekaterih baltiških republikah je negativni prirast prebivalstva posledica odseljevanja.9
Life expectancy continues to grow…
Pričakovano trajanje življenja se še naprej podaljšuje …
In 2002 the number of non-nationals living in the countries of the enlarged Union was estimated at 21.6 million, which represented around 4.8% of the population. Of these, thirdcountry nationals represented around 14.7 million people (3.3%) whereas 6.9 million (1.5%) were EU citizens living in other Member States.
Za to obdobje sta značilni tudi razširitev in večja raznovrstnost migrantov, vzorcev selitvenihtokov in kombinacij držav pošiljateljic ter prejemnic.Poleg tega so nekdanje državeodseljevanja (Španija, Portugalska, Italija, Grčija, Irska) postale države priseljevanja, neto
Between 1960 and 2001, the average life expectancy at birth for the EU-15 countries rose from 70.1 to 78.5 years (from 67.4 to 75.5 for men and from 72.9 to 81.6 for women).
Od leta 1960 do leta 2001 se je povprečno pričakovano trajanje življenja ob rojstvu v državah EU-15 podaljšalo s 70,1 na 78,5 leta (s 67,4 na 75,5 za moške in z 72,9 na 81,6 za ženske).Na splošno velja, da je podaljšanje življenjske dobe v zadnjem delu 20.stoletja posledica
It is generally assumed that the growth in life expectancy in the last part of the 20th century was a result of changing lifestyles combined with improved living conditions and medical progress made accessible to a broad spectrum of the population through public health care.
priliv pa predstavljajo državljani, ki se vračajo, in državljani tretjih držav zunaj EU
8 All fertility rates show the number of children per woman, based on Eurostat data for 2002, except MT and CY, where 2001 data is the latest available.9 Immigration, integration and employment, COM/2003/0336 final.
8 Vse stopnje rodnosti kažejo število otrok na žensko na osnovi podatkov Eurostata za leto 2002, razen pri MT in CY, kjer so zadnji razpoložljivi podatki iz leta 2001.9 Immigration, integration and employment, COM(2003) 336 konč.
Enlargement will not change the Union’s ageing process. The potential for economic growth and social improvement will continue to be affected by a contracting active population and an expanding population in retirement.
Širitev ne bo spremenila procesa staranja v Uniji.Na možnost gospodarske rasti inizboljšanje socialnih razmer bo še naprej vplivalo upadanje števila aktivnega prebivalstvain vedno večje število upokojenega prebivalstva.
…and enlargement will not change these patterns, although some former immigration flows will become cross-border mobility within the Union.
Leta 2002 je bilo ocenjeno, da je nedržavljanov, ki živijo v državah članicah Unije, približno21,6 milijona, kar je okrog 4,8 % prebivalstva.Od tega je bilo državljanov tretjih držav okrog14,7 milijona (3,3 %), 6,9 milijona (1,5 %) pa je bilo državljanov EU, ki živijo v drugih državahčlanicah.Država članica z največjim številom nedržavljanov je Nemčija (7,3 milijona ali skoraj9 %), država članica z največjim odstotkom nedržavljanov pa je Luksemburg (37 %, večinomadržavljani drugih držav članic).Število nedržavljanov odraža tako trenutne kot pretekle vzorceselivnosti in različne sistemske ureditve in postopke pridobivanja državljanstva.
The next five years represent the last part of the demographic window of opportunity before a rapid process of ageing begins. To prepare for ageing efforts must be intensified to raise employment and the exit age from the labour market.
Naslednjih pet let predstavlja zadnjo priložnost prilagoditve pred pospešitvijo procesovstaranja.V pripravah na procese staranje se morajo okrepiti prizadevanja za povečanjezaposlenosti in dvigniti povprečno starost ob odhodu s trga dela.
The pull effect from a wealthy and ageing EU population will not change with enlargement. With its higher degree of diversity the EU of 25 countries could even become more attractive to economic immigrants.
… in s širitvijo se ti vzorci ne bodo spremenili,čeprav se bodo nekateri nekdanji tokoviodseljevanja spremenili v čezmejne migracije znotraj EU.
In the last ten years net migration has been the main driver of population growth in the Union.
V zadnjih desetih letih so bile selitve glavna gonilna sila rasti prebivalstva v Uniji.S postopnim spreminjanjem novih srednje- in vzhodnoevropskih držav članic iz državpošiljateljic v države prejemnice postaja politika spodbujanja gospodarske in socialneintegracije migrantov velika skupna skrb.
As the new Member States of central and eastern Europe progressively shift from sending to receiving countries policies promoting the economic and social integration of immigrants become a major common concern.
Učinek vpliva premožnega in starajočega se prebivalstva EU se s širitvijo ne bo spremenil.EU-25 bi lahko z večjo raznolikostjo postala še bolj privlačna za ekonomske migracije.Novesrednje- in vzhodnoevropske države članice bi lahko glede na zgodovinske in kulturne vezivedno pogosteje postale države gostiteljice izseljencev, ki v EU prihajajo iz nekdanje Sovjetske zveze.
Notwithstanding the interim restrictions on labour mobility, previous experience and recent estimates suggest that labour mobility from new to old Member States may be moderate to limited, with specific situations in the border regions.
S širitvijo se je povečalo število držav članic z izjemno nizko stopnjo rodnosti.Države EUz družinam prijazno politiko imajo višjo stopnjo rodnosti in večjo udeležbo žensk na trgudela.
With enlargement the number of Member States with very low fertility rates has increased. EU countries with family-friendly policies have higher rates of fertility and female participation in the labour market.
Nekatera selitvena gibanja (v preteklosti tokovi izseljevanja) so se ob pridružitvi desetih novihdržav članic leta 2004 spremenila v mobilnost znotraj meja.Ne glede na začasne omejitvemobilnosti delovne sile predhodne izkušnje in najnovejše ocene kažejo, da bi bila lahkomobilnost delovne sile iz novih v stare države članice zmerna do omejena, s posebnimirazmerami v obmejnih regijah.Z izboljševanjem gospodarskega položaja v novih državahčlanicah postaja verjetnost obsežnega preseljevanja proti zahodu še manjša.
10 Provisional data from Eurostat: First results of the demographic data collection for 2002 in Europe, Statistics in focus, Theme 3 – 20/2003.
10 Začasni podatki Eurostata:First results of the demographic data collection for 2002 in Europe, Statistics in focus, Theme 3 – 20/2003.Pozitivno neto preseljevanje je veliko bolj pomembno na Cipru (0,97 %) in na Malti (0,48 %), kjer so vzorcipriseljevanja podobni obstoječim vzorcem v sredozemskih državah v EU-15.
Socio-economic trends, living conditions and human capital development
Socialno-ekonomski trendi,življenjski pogoji in razvoj človeškegakapitala
With enlargement to 25 Member States income disparities across the Union have widened considerably.
V zadnjem desetletju je bilo v večini držav EU-15 moč opaziti stalno rast zaposlenosti,BDPna prebivalca in kohezije …
Of the new Member States, only Cyprus has a GDP per capita above 75% of the EU-25 average.
S širitvijo na 25 držav članic so se razlike v BDP v EU močno povečale.Med novimidržavami članicami je samo na Cipru BDP na prebivalca nad 75 % povprečja EU-25.Naregionalni ravni to pomeni, da je za 10 % prebivalcev, ki živijo v najbolj prosperitetnih regijah EU-25, BDP na prebivalca trenutno 4,5-krat višji kot BDP na prebivalca 10 % ljudi, ki živijov stagnantnih regijah.
At the regional level, this means that the GDP per capita for the 10% of the population living in the most prosperous regions of EU-25 is currently 4.5 times higher than the GDP per capita for the 10% living in the least prosperous regions.
Vprašanja socialne kohezije se bodo s širitvijo EU spremenila.Izzivi, povezani s spodbujanjemsocialne kohezije med državami članicami in znotraj njih bodo še večji in bolj zapleteni.
Over the last decade most of EU-15 countries have seen steady gains in employment, GDP per capita and cohesion …
Socialno-gospodarska izkušnja v državah EU-15 je bila od leta 1995 precej pozitivna,zaznamovale pa so jo stalne izboljšave zaposlenosti in realnega dohodka ter zmanjševanjeneenakosti.
GDP per capita in Purchasing Power Standards 2002 (EU15=100)
BDP na prebivalca na osnovi standarda kupne moči za leto 2002(EU-15 = 100)
As the Member States with a GDP per capita below the EU-15 average continued to improve their relative position, the Union experienced significant progress in reducing disparities among its members as well among regions within the countries. Ireland has been the most remarkable case, with income at around 125% of the EU average in 2002, compared to only 80% at the beginning of the 1990s.
Medtem ko so države članice, katerih BDP na prebivalca je pod povprečjem EU-15, še naprejizboljševale svoj relativni položaj, je EU dosegla velik napredek pri zmanjšanju razlik mednjenimi članicami in med regijami v državah.Irska je bila najbolj izrazit primer, saj je njen BDPna prebivalca v letu 2002 znašal okrog 125 % povprečja EU, v začetku 90.let prejšnjegastoletja pa samo 80 %.
…but in the majority of the new Member States many of the expected improvements from recent changes have yet to fully materialise.
… vendar pa številne izboljšave,ki izhajajo iz nedavnih sprememb,v večini novih državčlanic še čakajo na dokončno uveljavitev.
Source: Eurostat Structural Indicators, NewCronos Database.
Vir:Strukturni kazalniki Eurostata, zbirka podatkov NewCronos.
The great majority have recovered their losses in the early transition period, but a few still remain below the GDP level they had achieved when the old regimes came to an end. However, in 2001 and 2002 the new Member States reached far higher GDP growth rates than the EU-15 and many current forecasts indicate that they are well placed for pursuing faster economic growth after enlargement, thereby making progress in achieving real convergence.
Te države imajo kljub sorazmerno vzdržni gospodarski rasti od sredine 90.let prejšnjega stoletjanaprej pred sabo še dolgo pot, preden bodo dosegle povprečno stopnjo BDP držav EU-15.Velika večina je pokrila izgube v začetnem prehodnem obdobju, nekaj pa jih je še vedno podstopnjo BDP, ki so jo dosegle tik pred razpadom prejšnjih režimov.Vendar pa so nove državečlanice leta 2001 in 2002 dosegle veliko večjo rast BDP kot EU-15 in številne trenutne napovedikažejo, da so te države na dobri poti, da bodo dosegle hitrejšo gospodarsko rast po širitvi, s tempa tudi hitrejše dejansko zbliževanje (konvergenca).
In the enlarged Union disparities in income between regions and Member States will be larger…
V razširjeni EU bodo razlike v BDP med regijami in državami članicami večje …
Differences between the socio-economic situations of the EU-15 countries and the new
Nedavni uspeh pri zmanjševanju ločnice med severom in jugom v EU-15, ko so sredozemskedržave članice dohitele ostalo EU, bo zasenčil pojav novih razlik med vzhodom in zahodom,ki so nastale s širitvijo.
Member States are particularly pronounced in the area of social cohesion11
Razlike v socialno-gospodarskih razmerah med večino držav EU-15 in novimi državami
Employment is a major determinant for economic and social inclusion….
… absolutna revščina odraža razlike v BDP v razširjeni Uniji.
….and although relative levels of risk of poverty in the new Member States tend to be moderate…
… in čeprav kaže,da naj bi bile relativne stopnje praga revščine v novih državah članicahzmerne ...
Regional employment rates continue to present a north-south divide with important implications for the social situation. However, with enlargement the lower employment
Čeprav bo relativna revščina podobna v celotni razširjeni Uniji, še vedno obstajajo velikeabsolutne razlike.S povprečnim BDP na prebivalca, ki je v najbogatejši državi EU-15(Luksemburg) več kot petkrat višji kot v najrevnejši novi državi članici (Latvija), in s čistimizaslužki (običajno glavni vir dohodka gospodinjstev), ki odražajo podobno razliko, je jasno, dabo posledica praga revščine, kot je opredeljen zgoraj, tudi različen življenjski standard.
rates prevailing in many regions of southern Europe, will also be seen in the east
Zaposlenost je glavni dejavnik gospodarske in socialne vključenosti ...
Despite a trend over the last decade towards a higher risk of poverty, the new Member States, mainly thanks to historical circumstances, still tend to score comparatively well on this indicator12.
Regionalne stopnje zaposlenosti še naprej kažejo razkorak med severom in jugom z velikimiposledicami na socialnem področju.Vendar pa se bodo s širitvijo nižje stopnje zaposlenosti,
… the absolute levels reflect income disparities across the enlarged Union.
ki prevladujejo v številnih državah južne Evrope, pojavile tudi na vzhodu
However, although poverty in relative terms will be quite similar across the enlarged Union there are substantial differences in absolute terms.
Trenutno ima v EU najnižji delež relativne revščine Češka (8 %), najvišjega pa Irska, Slovaška,Grčija in Portugalska, v katerih približno 20 % prebivalstva živi pod pragom revščine.Kljubrasti stopnje tveganja revščine v novih državah članicah iz SVE v zadnjem desetletju so
With average GDP per capita more than five times higher in the richest EU-15 country (Luxembourg) than in the poorest of the new Member States (Latvia), and net earnings showing a similar disparity, it is clear that the poverty threshold as defined above will result in very different overall living standards.
12, še stopnje relativne revščine v teh državah, predvsem zaradi spleta zgodovinskih okoliščinvedno razmeroma nizke.
Population of the EU-25 Member States (2001) at risk of poverty rate before and after social transfers
Prebivalstvo v državah članicah EU-25 (2001) na stopnji tveganja revščine predsocialnimi transferji in po njih
Source: Eurostat Structural Indicators, NewCronos Database
Stopnjabrezposelnosti(%)
Whereas employment has tended to rise since the mid-1990s in the EU-15 countries, in the CEE new Member States it has fallen as a result of restructuring and job losses in agriculture and industry.
Stopnja tveganja revščine po socialnih transferjih (mejna vrednost:60 % mediane ekvivalentnega razpoložljivega dohodka)Stopnja tveganja revščine pred socialnimi transferji (pokojnine so vključene v socialne transferje)
At risk of poverty rate before social transfers (pensions included in social transfers)At risk of poverty rate (cut-off point: 60% of median equivalised income after social transfers)
Vir:Strukturni kazalniki Eurostata, zbirka podatkov NewCronos.
12 European Commission: Joint Memoranda on Social Inclusion (synthesis report) 2004.13 European Commission: Employment in Europe 2002 and 2003.14 European Commission: Employment in Europe 2002 and 2003.
11 Evropska komisija:Third Cohesion Report 2004, COM(2004) 107.Glej tudi primerjalne raziskovalne projekte, ki se financirajo v okviru raziskovalnih programov – http://www.cordis.lu/citizens/home.html.12 Evropska komisija:Joint Memoranda on Social Inclusion (synthesis report) 2004.13 Evropska komisija:Employment in Europe 2002 and 2003.
…which again depends on human capital investment through education…
… in kaže odvisnost življenjskih pogojev od rasti zaposlovanja v EU-25 …
Employment opportunities are closely related to educational attainment which is a core constituent of “human capital” and has two important aspects:
Iz grafa je razvidno, da so nove države članice, zlasti države SVE, na področju srednješolskega(ISCED 2 in 3) izobraževanja močno prekosile večino držav EU-15:v desetih novih državahčlanicah je približno 81 % prebivalstva, starega 25–64 let, s srednješolsko izobrazbo, v državah EU-15 pa 65 %.Na drugi strani pa je regija EU-15 na področju visokošolskega izobraževanjarelativno uspešnejša, saj ima 22 % populacije s tako stopnjo dosežene izobrazbe, nove državečlanice pa le 13 %.
Disparities across age groups in the EU also exist when looking at data on lifelong learning and familiarity with ICT.
… ki je odvisna od vlaganj v človeški kapital prek izobraževanja …
at the individual level it is closely related to socio-economic status and is one of the prime variables determining our living standards - i.e. a higher propensity for gainful employment, social inclusion, healthy life, etc.
Zaposlitvene možnosti so tesno povezane s šolsko izobrazbo, ki je bistvena sestavina„človeškega kapitala“ in ima dva pomembna vidika:
Percentage in each age group without upper secondary education, 2002
Odstotek populacije brez srednješolske izobrazbe,po starostnih skupinah,2002
It is well established that investment in human capital contributes significantly to productivity growth and plays a key role in fostering technological change. Thus an extra year of schooling may, according to recent studies, add another 6.2% to aggregate productivity15.
Na ravni posameznika je tesno povezana s socialno-gospodarskim položajem in je enaod osnovnih spremenljivk, ki določajo naš življenjski standard – na primer večjanaklonjenost k pridobitnemu delu, socialni vključenosti, zdravemu življenju itd.
16 is undertaken in areas that produce the greatest return
Na družbeni ravni (gospodarstvo in institucije) je povezana s produktivnostjo, inovacijamiin socialno kohezijo.
… raising the issue of disparities in education and lifelong learning.
25–34 35–44 kažejo najnovejše raziskave, doprineslo dodatnih 6,2 % k celotni produktivnosti15.Pomembno pa je tudi, da vlaganje v izobraževanje in usposabljanje poteka na področjih, na katerih so
In Europe there is a relatively short supply of “newly-skilled” entrants to the labour market but a relatively large stock of workers with lower skills and employability.
… zaradi česar se zastavlja vprašanje o razlikah v izobraževanju in vseživljenjskemučenju.
Graph 6 shows how the percentage of those with low educational levels diminishes with succeeding age cohorts. Yet, at the same time, it also illustrates the need for training and skills-upgrading among middle-aged and older workers, particularly in the light of demographic ageing17.
V Evropi je sorazmerno majhna ponudba „novo“ usposobljenih oseb, ki vstopajo na trg dela, zatopa sorazmerno veliko število delavcev, ki so manj usposobljeni in težje zaposljivi.To je posledicapomanjkanja visoko kvalificiranih delavcev in strokovnjakov na eni in presežka nekvalificiranih alinizko kvalificiranih delavcev na drugi, kar izpostavlja vse večjo potrebo po vseživljenjskemučenju, če naj bi odpravili nezadostno in neustrezno poklicno usposobljenost.