natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Interprofessional organisation Indian Ocean Tuna Commission International Standard Statistical Classication of Fishing Gear Illegal, undeclared and unregulated s h ing Mediterranean Action Plan for the Barcelona Convention Multiannual guidance programmes European Union Member State Maximum sustainable yield Northwest Atlantic Fisheries Organisation North Atlantic Salmon Conservation Organisation North East Atlantic Fisheries Commission O cial Journal of the European Union Operational Programme
Nezakonit, neprijavljen in zakonsko neurejen ribolov Uradni list Evropske unije Skupna ureditev trga Medpanožna organizacija Mednarodna pomorska organizacija Organizacija proizvajalcev Organizacija za ribištvo severozahodnega Atlantika Organizacija za ribištvo jugovzhodnega Atlantika Regionalne organizacije za upravljanje ribištva Organizacija za ohranjanje severnoatlantskega lososa Konvencija o varstvu morskega okolja severovzhodnega Atlantika Akcijski načrt za Sredozemlje za barcelonsko konvencijo Evropski parlament Skupna ribiška politika Mednarodni program za ohranjanje del nov Največji trajnostni donos Celostna pomorska politika Operativni program Večletni usmerjevalni programi Upravljanje ribištva na podlagi pravic Največji trajnostni donos Globalni sistem za opazovanje oceanov Satelitsko spremljanje plovil Celotni dovoljeni ulov Pogodba o delovanju Evropske unije Evropska unija Sistem spremljanja plovil
Convention for the Protection of the Marine Environment of the North-East Atlantic
Komisija za ohranjanje in upravljanje izrazito selivskih staležev rib v zahodnem in osrednjem delu Tihega oceana
United Nations Convention on the Law of the Sea (Montego Bay Convention)
Izključna ekonomska cona Zaščitna ekološka cona
ORGANISATION CHART OF THE DIRECTORATE GENERAL
ORGANIZACIJSKA SESTAVA GENERALNEGA
ANNEX: ORGANISATION CHART OF THE DIRECTORATE GENERAL FOR MARITIME AFFAIRS AND FISHERIES (DG MARE) at 08.05.2009
PRILOGA ORGANIZACIJSKA SESTAVA GENERALNEGA DIREKTORATA ZA POMORSKE ZADEVE IN RIBIŠTVO (GD MARE) 08.05.2009
DIRECTORATE A: POLICY DEVELOPMENT AND COORDINATIONCesar DEBÉN ALFONSO
DIREKTORAT A: OBLIKOVANJE POLITIKE IN USKLAJEVANJECésar DEBÉN ALFONSO
Adviser sSc i en t i c matters: Social matters and simplication: A/1 - Maritime policy A/2 - Common fisheries policy and aquaculture A/3 - Structural policy and economic analysis A/4 - Fisheries control policy
Svetovalci Znanstvene zadeve: Socialne zadeve in poenostavitev: A/1 – Pomorska politika A/2 – Skupna politika za ribištvo in ribogojstvo A/3 – Strukturna politika in ekonomske analize A/4 – Politika za nadzor ribištva
DIRECTORATE B: INTERNATIONAL AFFAIRS AND MARKETSPierre AMILHAT
DIREKTORAT B: MEDNARODNE ZADEVE IN TRGIPierre AMILHAT
B/1 - International Aairs, Law of the Sea and Regional Fisheries Organisations
B/1 – Mednarodne zadeve, pomorsko pravo in regionalne ribiške organizacije
B/2 - Fisheries control in international waters B/3 - Bilateral agreements B/4 - Trade and markets
B/2 – Nadzor ribištva v mednarodnih vodah B/3 – Dvostranski sporazumi B/4 – Trgovina in trgi
DIRECTORATE C: ATLANTIC, OUTERMOST REGIONS AND ARCTICReinhard PRIEBE
DIREKTORAT C: ATLANTIK, NAJBOLJ ODDALJENE REGIJE IN ARKTIKAReinhard PRIEBE
Advisers Norway and NEAFC: Conservation and environment: C/1 - Maritime policy: Atlantic, outermost regions and Arctic
C/1 – Pomorska politika za Atlantik, najbolj oddaljene regije in Arktiko
C/2 - Fisheries conservation and controlAtlantic and outermost regions
C/2 – Ohranjanje in nadzor ribištva v Atlantiku in najbolj oddaljenih regijah
C/3 - Structural actions: Ireland, Spain, France, Portugal and United Kingdom; Horizontal management of data collection
C/3 – Strukturni ukrepi: Irska, Španija, Francija, Portugalska in Združenokraljestvo;Horizontalnovodenjezbranihpodatkov
DIRECTORATE D: MEDITERRANEAN AND BLACK SEACarla MONTESI
DIREKTORAT D: SREDOZEMSKO MORZE IN ČRNO MORJECarla MONTESI
D/1 - Maritime policy: Mediterranean and Black Sea
D/1 – Pomorska politika za Sredozemsko morje in Črno morje
D/2 - Fisheries conservation and control: Mediterranean and Black Sea, and horizontal management of fisheries data
D/2 – Ohranjanje in nadzor ribištva v Sredozemskem morju in Črnem morju ter horizontalno vodenje zbranih podatkov
D/3 - Structural actions: Bulgaria, Greece, Italy, Cyprus, Malta, Romania, Slovenia
D/3 – Strukturni ukrepi: Bolgarija, Grčija, Italija, Ciper, Malta, Romunija, Slovenija
DIRECTORATE E: BALTIC SEA, NORTH SEA AND LANDLOCKED MEMBER STATESActing: Ernesto PENAS LADO
DIREKTORAT E: BALTSKO MORJE, SEVERNO MORJE IN NEOBALNE DRŽAVE ČLANICEnamestnik Ernesto PENAS LADO
Adviser Conservation and environment: E/1 - Maritime policy: Baltic and North Sea E/2 - Fisheries conservation and controlBaltic and North Sea
Svetovalec Ohranjanje in okolje: E/1 – Pomorska politika za Baltsko morje in Severno morje
E/3 - Structural actions: Belgium, Denmark, Germany, Estonia, Latvia, Lithuania, the Netherlands, Poland, Finland, Sweden and landlocked Member States
E/3 – Strukturni ukrepi: Belgija, Danska, Nemčija, Estonija, Latvija, Litva, Nizozemska, Poljska, Finska, Švedstva in neobalne države članice
Adviser F/1 - Budget, public procurement and control
Svetovalca F/1 – Proračun, javna razpisi in nadzor
F/2 - Information, communication, interinstitutional relations, evaluation and programming
F/2 – Informacije, sporočila, medinstitucionalni odnosi, ocenjevanje in načrtovanje
F/3 - Human resources, IT and document management F/4 - Legal matters
F/3 – Človeški viri, informatika in upravljanje dokumentov F/4 – Pravne zadeve
TERMINOLOGICAL ANNEX
TERMINOLOŠKA PRILOGA
SPECIES LANDED
IZTOVORJENE VRSTE
FAO Code* % 2006
Koda FAO* % 2006
FAO Code* % 2006 her (P)13,5 spr (P)9,3 whb (P)7,6
Koda FAO* % 2006 her (P)13,5 spr (P)9,3 whb (P)7,6
* () Species subject to TACs and quotas. (D) Demersal species (P) Pelagic species (H) Deep-sea species
* (D) Pridnene vrste, ki morajo zadostiti sistemu TAC in kvotam (P) Pelagične vrste, ki morajo zadostiti sistemu TAC in kvotam (H) Globokomorske vrste, ki morajo zadostiti sistemu TAC in kvotam
FAO Code* % 2006 coc 0,3 fpe 0,3 dps 0,3
Koda FAO* % 2006 coc 0,3 fpe 0,3 dps 0,3
FAO Code* % 2006 fpi 0,2 rng (H)0,2 dab (D)0,2
Koda FAO* % 2006 fpi 0,2 rng (H)0,2 dab (D)0,2
* () Species subject to TACs and quotas.
* (D) Pridnene vrste, ki morajo zadostiti sistemu TAC in kvotam (P) Pelagične vrste, ki morajo zadostiti sistemu TAC in kvotam (H) Globokomorske vrste, ki morajo zadostiti sistemu TAC in kvotam
(D) Demersal species (P) Pelagic species (H) Deep-sea species
VRSTE, PROIZVEDENE V RIBOGOJNICAH
FAO Code % 2006
Koda FAO % 2006
FAO Code % 2006 clz 0,5 svc 0,3 stur 0,5
Koda FAO % 2006 clz 0,5 svc 0,3 stur 0,5
FAO Code % 2006 oyf 0,3 bic 0,1 stu 0,1
Koda FAO % 2006 oyf 0,3 bic 0,1 stu 0,1
FAO Code cts 0,0
Koda FAO cts 0,0
CARTOGRAPHICAL ANNEX
TERMINOLOŠKA PRILOGA
European Parliament
Europe Direct je služba za pomoč pri iskanju odgovorov na vprašanja v zvezi z Evropsko unijo
A practical guide — Fisheries
Brezplačna telefonska številka (*):
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities
Kataloški podatki so navedeni na koncu te publikacije.
2009 — p. 100 — 21 x 21 cm
Luxembourg: Urad za uradne publikacije Evropskih skupnosti, 2009
You can obtain their contact details on the Internet (http://bookshop.europa.eu) or by sending a fax to +352 2929-42758.
© Evropske skupnosti, 2009Reprodukcija je dovoljena z navedbo vira.
You can obtain their contact details on the Internet (http://ec.europa.eu) or by sending a fax to +352 2929-42758.
Tiskano na belem papirju, ki ne vsebuje klora
Regional Development
EVROPSKI PARLAMENT
PRACTICAL GUIDE
PRAKTIČNI VODIČ
STRUCTURAL AND COHESION POLICIESB
STRUKTURNA IN KOHEZIJSKA POLITIKA
AUTHORMs Ivana KATSAROVA, Policy Department B: Structural and Cohesion Policies, European Parliament
AVTORIvana KATSAROVA, Tematski sektor B: strukturna in kohezijska politika, Evropski parlament
Manuscript completed in March 2009.Brussels, © European Parliament, 2009.
Rokopis je bil dokončan marca 2009.Bruselj, © Evropski parlament, 2009.
DISCLAIMERThe opinions expressed in this document are the sole responsibility of the author and do not necessarily represent the official position of the European Parliament.
IZJAVA O OMEJITVI ODGOVORNOSTIZa mnenja, izražena v tem dokumentu, so odgovorni izključno avtorji in ne predstavljajo nujno uradnega stališča Evropskega parlamenta.Dovoljeno je razmnoževanje in prevajanje za nekomercialne namene pod pogojem, da se navede vir ter da je izdajatelj predhodno obveščen in prejme izvod.
PARLIAMENTARY ACTIVITIES .....................................................................................................15
PARLAMENTARNE DEJAVNOSTI ...............................................................................................15
THE WAY AHEAD ..............................................................................................................................23
POT NAPREJ ........................................................................................................................................23
FURTHER READING .........................................................................................................................33
DODATNI VIRI .....................................................................................................................................33
ADDITIONAL SOURCES OF INFORMATION ........................................................................35
DODATNI VIRI INFORMACIJ ........................................................................................................35
A dynamic Europe that leads the world in science and technology?
Kakšno Evropo želimo zase in za prihodnje generacije?
A just Europe where there is no discrimination and everyone has equal access to jobs and education?
Želimo dinamično Evropo, ki vodi na področju znanstvenega in tehnološkega razvoja.
A clean, green Europe that cares for its own environment and helps meet the global challenges too? A Europe of values that we share and care for?
Želimo produktivno Evropo, v kateri bodo vsi imeli delo, solidarno Evropo, ki bo skrbela za bolne, starejše in invalide, pravično Evropo, v kateri ni razlikovanja, v kateri imajo vsi enako pravico do zaposlitve in izobrazbe, Evropo brez onesnaženja, Evropo, ki skrbi za okolje in dejavno sodeluje pri reševanju svetovnih vprašanj, Evropo, ki se zavzema za skupne vrednote in jih tudi brani.
I want all of those things and, moreover, I believe they are within our grasp.
To je torej Evropa mojih želja in vem, da si tako Evropo lahko zgradimo.
I would like to take this opportunity to welcome you to the European Parliament and provide you with information on in-house resources in terms of expert advice.
Spoštovani, to priložnost bi rad izkoristil, da vam zaželim dobrodošlico v Evropskem parlamentu in vam posredujem podatke o notranjih virih za strokovno svetovanje.
Effective parliamentary work relies on specialised, objective, high-quality and up-to-date information.
Učinkovito parlamentarno delo se opira na strokovne, objektivne, visoko kakovostne in aktualne informacije.
To this end, five units responsible for research, known as ‘Policy Departments’ were created.
V ta namen je bilo ustanovljenih pet oddelkov, ki so odgovorni za raziskave ter jih poznamo pod imenom tematski sektorji.
They produce high quality independent research, which is either carried out in-house or by external experts.
Pripravljajo kakovostne, neodvisne raziskave, ki jih izvajajo sami ali pa zunanji strokovnjaki.
It delivers a wide variety of tools, ranging from in-depth analyses of complex legislative issues to short background notes and even to workshops, where experts are invited to make live presentations. These tools aim to support the work of parliamentary bodies, for instance by contributing directly to the legislative work of a specific committee or serving as background information for delegation visits by Members.
Zagotavlja zelo različna orodja, od poglobljenih analiz zapletenih zakonodajnih vprašanj do kratkih osnovnih informacij in celo delavnic, na katerih nastopijo strokovnjaki v živo.Ta orodja služijo za podporo delu parlamentarnih teles, bodisi kot neposredni prispevek k zakonodajnemu delu posameznega odbora bodisi kot splošne informacije za člane parlamenta na obiskih delegacij.
Apart from a few confidential documents, all texts produced by Policy Department B: Structural and Cohesion Policies are published on Parliament’s website for the benefit of all Members and the wider public.
Razen nekaj zaupnih dokumentov so vsa besedila, ki jih izdela tematski sektor B: kohezijska in strukturna politika, na voljo vsem poslancem in širši javnosti na spletišču Parlamenta.
In this publication you will find brief information on major policy developments in the area of regional development during the last term.
V tej publikaciji so kratke informacije o glavnih smereh razvoja politike na področju regionalnega razvoja v zadnjem mandatu.
We also discuss the challenges that regional policy will face in the near future.
Prav tako obravnavamo izzive, s katerimi se bo regionalna politika soočila v bližnji prihodnosti.
BACKGROUND conomic and social cohesion, as defined by the European Communities Treaty (articles 158 to 162) is needed for the Community’s ‘overall harmonious development’ and requires a reduction of the‘disparities between the levels of development of the various
OZADJE konomska in socialna kohezija, kot jo opredeljuje Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti (členi od 158 do 162), je potrebna za vsesplošen skladen razvoj Skupnosti in zahteva zmanjšanje neskladij med stopnjami razvitosti različnih regij, to je zaostalosti regij z najbolj
E regions’, i.e. the‘backwardness of the least favoured regions’, which include rural areas.Today the European Union (EU) comprises 27 Member States which form a community and internal market of 493 million citizens.
E omejenimi možnostmi, kamor sodi podeželje.Danes sestavlja Evropsko unijo (EU) 27 držav članic, ki tvorijo skupnost in notranji trg s 493 milijoni državljanov.
At the same time, however, the economic and social disparities among these countries and their 271 regions remain great.
Vendar pa istočasno ekonomske in socialne razlike med temi državami in njihovimi 271 regijami ostajajo velike.
Although the origins of Community policies addressing regional imbalances can be traced back to the Treaty of Rome, it was not until 1975 that the European Regional Development Fund (ERDF) was created.
Čeprav segajo začetki politik Skupnosti, ki obravnavajo neenakosti med regijami, do Rimske pogodbe, pa je bil Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) ustanovljen šele leta 1975.
In its early years, operations remained purely national, financing predetermined projects in the Member States with little European or sub-national influence.
V zgodnjih letih je bilo njegovo delovanje zgolj nacionalno, saj so bili financirani vnaprej določeni projekti v državah članicah z malo evropskega ali poddržavnega vpliva.
An annual system of selecting and refinancing existing projects was applied in a similar way by other Community funds with territorial impact such as the European Social Fund (ESF) and the European Agriculture Guidance and Guarantee Fund (EAGGF).
Letni sistem izbiranja in refinanciranja obstoječih projektov so podobno uporabljali tudi drugi skladi Skupnosti z ozemeljskim vplivom, kot so Evropski socialni sklad (ESS) in Evropski kmetijski usmerjevalni in jamstveni sklad (EKUJS).
General Legislative Framework for Regional Policy
Splošni zakonodajni okvir za regionalno politiko
• Council Regulation (EC) No 1083/2006 of 11 July 2006 laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund and repealing Regulation (EC) No 1260/1999.
• Uredba Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1260/1999.
• Regulation (EC) No 1080/2006 of the European Parliament and of the Council of 5 July 2006 on the European Regional Development Fund and repealing Regulation (EC) No 1783/1999.
• Uredba (ES) št. 1080/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1783/1999.
• Regulation (EC) No 1081/2006 of the European Parliament and of the Council of 5 July 2006 on the European Social Fund and repealing Regulation (EC) No 1784/1999.
• Uredba (ES) št. 1081/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o Evropskem socialnem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1784/1999.
• Regulation (EC) No 1082/2006 of the European Parliament and of the Council of 5 July 2006 on a European grouping of territorial cooperation.
• Uredba (ES) št. 1082/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o ustanovitvi evropskega združenja za teritorialno sodelovanje.
Source: Author’s data processing
Vir: Avtorjeva obdelava podatkov.
STRUCTURAL FUNDS 2007-2013:
Zemljevid 1Strukturni skladi v obdobju 2007–2013
CONVERGENCE AND REGIONAL COMPETITIVENESS OBJECTIVES
Konvergenca Postopno opuščanje Postopno uvajanje
Competitiveness and Employment Regions
Regionalna konkurenčnostin zaposlovanje
Source: European Commission, Directorate General for Regional Policy
Vir: Evropska komisija, Generalni direktorat za regionalno politiko.
EU budget (in EUR billion at 2004 prices)
Proračun EU (v milijardah EUR po cenah iz leta 2004)
Structural Funds budget (in EUR billion at 2004 prices)
Proračun strukturnih skladov (v milijardah EUR po cenah iz leta 2004)
Structural Funds budget compared with the EU budget (%)
Proračun strukturnih skladov v primerjavi s prora- čunom EU (%)
Hence, at the beginning of the 1980s the efficiency of Community instruments became an issue and their integration was sought for in a number of pilot programmes.
Posledično je na začetku osemdesetih let prejšnjega stoletja postala učinkovitost instrumentov Skupnosti vprašljiva in v več pilotnih programih so poskušali najti pot za njihovo združitev.
In 1986 key events brought with them the impetus for a more genuine European Cohesion Policy, most notably the Single European Act, the accession of Greece, Spain and Portugal and the adoption of the single market programme.
Leta 1986 so ključni dogodki dali nov zagon za resnično evropsko kohezijsko politiko, najbolj med njimi Enotni evropski akt, priključitev Grčije, Španije in Portugalske ter sprejetje programa za enotni trg.
In March 1988, the European Council in Brussels decided to allocate ECU 64 billion to the Structural Funds which represented a doubling of annual resources over the period 1989-1993.
Marca 1988 je Evropski svet v Bruslju sklenil dodeliti 64 milijard ekujev strukturnim skladom, kar je pomenilo podvojitev letnih virov v obdobju od 1989 do 1993.
On 24 June 1988, the Council adopted the first regulation integrating the Structural Funds under the umbrella of Cohesion Policy.
Svet je 24. junija 1988 sprejel prvo uredbo o združitvi strukturnih skladov v okviru kohezijske politike.
This landmark reform introduced key principles such as focusing on the poorest and most backward regions, multi-annual programming, strategic orientation of investments and the involvement of regional and local partners.
Ta prelomna reforma je uvedla ključna načela, kot so osredotočenje na najrevnejše in najbolj zaostale regije, večletno načrtovanje, strateško usmerjanje naložb ter sodelovanje regionalnih in lokalnih partnerjev.
Agreed in Maastricht on 7 February 1992, the Treaty on the European Union and the revisedTreaty on the European Communities (TEC) entered into force on 1 November 1993.
V Maastrichtu sta bili 7. februarja 1992 sprejeti Pogodba o Evropski uniji in spremenjena Pogodba o Evropski skupnosti (PES), ki sta začeli veljati 1. novembra 1993.
In respect to Cohesion and Regional Policy, the TEC established a new instrument, the Cohesion Fund, and a new institution, the Committee of the Regions, as well as the introduction of the subsidiarity principle.
Glede kohezijske in regionalne politike je PES vzpostavila nov instrument, Kohezijski sklad, in novo institucijo, Odbor regij, kakor tudi predstavila novo načelo subsidiarnosti.
Some provisions were strengthened such as the involvement of other EU institutions, in particular the European Parliament (EP), and the rules on partnership, evaluation and publicity.
Okrepljene so bile nekatere določbe, kot na primer o sodelovanju drugih institucij, še posebno Evropskega parlamenta (EP), ter o pravilih o partnerstvu, ocenjevanju in obveščanju javnosti.
Upon accession of Austria, Finland and Sweden on 1 January 1995, an amending regulation defined a sixth Objective favouring the extremely low populated regions of Finland and Sweden and a financial allocation for the three new Member States.
Po pristopu Avstrije, Finske in Švedske 1. januarja 1995 je bil v uredbi o spremembi opredeljen šesti cilj, namenjen izredno redko poseljenim območjem Finske in Švedske, za te tri nove države članice pa so bila dodeljena fi -nančna sredstva.
In December 1992, the European Council decided on the new financial perspective for the period 1994-1999 and ECU 168 billion was set aside for the Structural and Cohesion Funds.
V obdobju 2000–2006 sta bili najpomembnejši temi korak k poenostavitvi zasnove in postopkov kohezijske politike vzporedno s pripravami na širitev.
New Cohesion Policy regulations were adopted by the Council on 20 July 1993, which now included the Financial Instrument of Fisheries Guidance and the Cohesion Fund.The new regulations confirmed the policy’s key principles
Vse od druge polovice devetdesetih let prejšnjega stoletja je bila v pripravi Agenda 2000, ki je tlakovala pot za največjo širitev Evropske unije, ko se ji je maja 2004 priključilo 10 novih članic.
A move towards simplification of Cohesion Policy’s design and procedures in parallel with preparation for enlargement, these were the two major themes of the period 2000-2006.
Svet je 20. julija 1993 sprejel nove uredbe kohezijske politike, ki so zajemale tudi finančni instrument za usmerjanje ribištva in Kohezijski sklad.
Agenda 2000 had been in preparation since the second half of 1990s and it paved the way for the biggest ever enlargement of the EU, with 10 new Member States joining in May 2004.
Nove uredbe so potrdile ključna načela politike – osredotočenje, načrtovanje, dodatnost in partnerstvo – ter ohranile obstoječih pet ciljev bolj ali manj
GDP Performance: Comparison with Key Competitors
BDP – primerjava z najpomembnejšimi konkurenti
Gross Domestic Product (GDP) per head in Purchasing Power Standard (PPS) terms in the United States (US) in 2004 was 60% higher than the EU-27 average, and 43% above the EU-15 average.
Leta 2004 je bil v Združenih državah (ZDA) bruto domači proizvod (BDP) na prebivalca po kupni moči (PPS) 60 % višji od povprečja v EU-27 in 43 % višji od povprečja v EU-15.
Only two Member States, Ireland and Luxembourg, had levels above that of the US.
Samo v dveh državah članicah, na Irskem in v Luksemburgu, je bil višji kot v ZDA.
In Japan, GDP per head in the same year exceeded the EU-27 average by 19%, though in this case, six Member States had a level above this and in five it was only slightly below.
Na Japonskem je BDP istega leta presegal povprečje v EU-27 za 19 %, vendar je v tem primeru šest držav članic imelo višji BDP, v petih pa je bil le malenkost nižji.
Between 1995 and 2005, GDP per head in the EU grew at virtually the same level as in the US (2% as against 2.1%) and twice as fast as in Japan.
Med letoma 1995 in 2005 je BDP v EU naraščal skoraj enako hitro kot v ZDA (2 % v primerjavi z 2,1 %) in dvakrat hitreje kot na Japonskem.
Regional disparities in GDP per head are far more extreme in the EU-27 than in the US or Japan, especially after the two recent enlargements.
Regionalne razlike v BDP na prebivalca so po zadnjih dveh širitvah veliko večje v EU-27 kot v ZDA ali na Japonskem.
In the EU, GDP per head in the region where this is highest is 8 times greater than in the region where it is lowest.
V EU je BDP na prebivalca v regiji, kjer je najvišji, kar 8-krat večji kot v regiji, kjer je najnižji.