natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The 15 countries which weremembers of the EU at the time wentfurther and committed collectively toan 8%reduction in their emissions.The protocol also created flexiblemarket-based mechanisms, includingemission trading, to help industrialised countries achieve these reductions at least cost and to encourageinvestment in clean energy projects indeveloping countries and economiesin transition.
Predpisi o recikliranjuin omejevanju uporabe odlagališč zaodpadke prav tako prispevajo kzmanjševanju emisij ogljika v EU,imenovanih „ogljikova stopinja“. Sedmi okvirni program za raziskave intehnološki razvoj je zadnji v nizu raziskovalnih programov EU, ki bo moč -neje poudaril teme okolja, čiste energije z manjšo vsebnostjo ogljika inpodnebnih sprememb.
Above all, the EU is already well intoa programme designed to reduceemissions by 8%by 2012.
Predvsem pa je EU že temeljito zasnovala program za zmanjšanje emisijza 8 % do leta 2012.
The EU hascommitted to this target under the socalled Kyoto Protocol to the United Nations Framework Convention on Climate Change.
EU se je k izpolnitvi tega cilja zavezala v okvirutako imenovanega Kjotskega protokola k Okvirni konvenciji Združenihnarodov o spremembi podnebja.
Even though the United States hasnot ratified the protocol and is therefore not formally contributing to theobjective, the EU has gone aheadwith concrete measures to achieve itsemission targets, which take eachmember state’s levelof economicand industrial development intoaccount.
Čeprav Združene države protokola niso ratificirale in zato formalno ne prispevajo k temu cilju, je EU začela izvajati konkretne ukrepe, da bi dosegla svoje cilje v zvezi z emisijami, kiupoštevajo raven gospodarskega inindustrijskega razvoja vsake državečlanice posebej.
Most countries that havejoined the EU since 2004 have individual targets negotiated under the Kyoto Protocol when they were stilloutside the EU.
Večina držav, ki so seleta 2004 pridružile EU, ima svoje lastne cilje, o katerih so se pogajale vokviru Kjotskega protokola še predpridružitvijo Evropski uniji.
The EU has succeeded in breakingthe link between economic growthand greenhouse gas emissions.
EU je uspela prekiniti povezavo medgospodarsko rastjo in emisijami toplogrednih plinov.
Whilethe EU economy grew between baseyear 1990 and 2006, the overallemissions of its 27 members fell by10.8%.
Medtem ko je EUmed referenčnim letom 1990 in letom 2006 doživela gospodarsko rast,so se skupne emisije njenih 27 članiczmanjšale za 10,8 %.
For the 15 ‘older’ memberstates (EU-15), the drop in emissionswas 2.7%.
V 15 „starejših“državah članicah (EU-15) je zmanjšanje emisij znašalo 2,7 %.
This is encouraging, butmuch more needs to be done to reachthe EU-15’s 8% reduction target by2012.
To je spodbudno, vendar je za izpolnitev cilja EU-15, in sicer 8-odstotnega zmanjšanja emisij do leta 2012, treba storitiše veliko več.
The most recent projections offuture emissions show that this targetcan be met provided that EU countries actually carry out all the actionsthat are planned.
Najnovejše napovedi oprihodnjih emisijah kažejo, da je tacilj mogoče izpolniti, če države EU dejansko izvedejo vse načrtovaneukrepe.
The programme to help the EU and itsmember states meet their emissiontargets under the Kyoto Protocoliscalled the European climate changeprogramme (ECCP).
Program, ki naj bi EU in njenim državam članicam pomagal, da izpolnijosvoje cilje v zvezi z emisijami v okviru Kjotskega protokola, se imenuje Evropski program za podnebne spremembe (ECCP).
Managed by the European Commission, the ECCP hasled so far to the development ofsome 40 European-level policiesandmeasures to reduce greenhouse gasemissions.
ECCP, ki ga upravlja Evropska komisija, je do zdaj pomagal pri razvoju približno 40 politik inukrepov na evropski ravni, ki sousmerjeni v zmanjševanje emisij toplogrednih plinov.
These complement theactions being taken by individual EU countries at home.
Ti dopolnjujejoukrepe, ki se izvajajo v posameznihdržavah članicah EU.
The EU-levelmeasures include energy standardsfor buildings and laws to restrict theuse of certain industrial gases witha very high global warming effect.By far the most important policydeveloped under the ECCP is the EUtrading scheme for greenhouse gasemissions (see box on page 12).
Ukrepi na ravni EU vključujejo energetske standardeza zgradbe in zakone o omejevanjuuporabe nekaterih industrijskih plinov, ki bistveno prispevajo h globalnemu segrevanju. Daleč najpomembnejša politika, oblikovana v okviru ECCP, je sistem EU za trgovanje z emisijami toplogrednih plinov (glej okvirna strani 12).
Wind turbines beinginstalled will become anincreasingly commonsight in the future.
Postavitev vetrnih turbinbo v prihodnosti čedaljepogostejši prizor.
An innovative mechanism
Inovativni mehanizem
The cornerstone of the EU’s strategy for fighting climate change is the EU emission trading scheme (EU ETS), launched in January 2005.
Temeljni kamen strategije EU za boj proti podnebnim spremembam je sistem EU za trgovanjez emisijami (EU ETS), ki je bil uveden januarja 2005.
It was the first international trading system for CO2emissions and has become the main driver behind the rapid expansion in carbon trading around the world.
To je prvi mednarodni sistem za trgova- nje z emisijami CO2, ki je postal tudi glavni dejavnik hitrega širjenja trgovanja z ogljikom povsem svetu. Trgovanje z emisijami pomaga zagotoviti, da se zmanjšanje emisij doseže s čim niž- jimi stroški.
The EU ETS currently covers around 11 600 installations in the energy and industrial sectors which are collectively responsible for close to half the EU’s emissions of CO2.
EU ETS trenutno vključuje približno 11 600 naprav v energetskem in industrijskem sektorju, ki so skupaj odgovorne za skoraj polovico emisij CO2v EU.
By putting a coston the carbon emissions of these installations, the scheme creates a permanent incentive for participating companies to minimise emissions as far as possible.
Sistem z določitvijo stroškov emisij ogljika iz teh naprav oblikuje trajno spodbudo za sodelovanje podjetij pri čim večjem zmanjšanju emisij.
Under this scheme, the national authorities in each EU country allocate a certain number ofemission allowances to each installation.
V okviru tega sistema nacionalni organi v vsaki državi EU dodelijo določeno število pravic doemisije za vsako napravo.
The ‘cap’, or limit, on the total number of allowancescreates the scarcity needed for the market to function.
Zgornja meja skupnega števila pravic ustvarja pomanjkanje, potrebnoza delovanje trga.
Companies that keep their emissionsbelow the level of their allowances can sell the allowances they do not need.
Podjetja, ki svoje emisije zadržijo pod ravnjo svojih pravic, lahko prodajo pravice, ki jih ne potrebujejo.
Those facing difficulty in keeping to their allowances must either take measures to reduce their own emissions(for example, by investing in more efficient technology or using less carbon-intensive energysources), or buy the extra allowances needed on the market — effectively paying another company for reducing emissions on their behalf.
Tista, ki imajo težave z usklajevanjem svojih pravic, morajo sprejetiukrepe za zmanjšanje lastnih emisij (na primer vlagati v učinkovitejšo tehnologijo ali uporabljatimanj energetskih virov z visoko vsebnostjo ogljika) ali kupiti dodatne potrebne pravice na tržišču, pri čemer dejansko plačajo drugemu podjetju, da zmanjša emisije v njihovem imenu.
Companies covered by the EU ETS are also allowed to use emission credits generated by emis-sion-saving projects in non-EU countries.
Podjetjem, vključenim v EU ETS, je dovoljeno uporabljati tudi emisijske kredite iz projektov zavarčevanje z emisijami v državah, ki niso članice EU.
Demand for thesecredits is a strong driver for investment in ideas that reduce emissions in other countries.
Povpraševanje poteh kreditih je močna spodbuda za vlaganja v zamisli, ki zmanjšujejo emisije v drugih državah.
Installations in the energy and industrial sectors are not the sole culprits adding to the level of
Naprave v energetskem in industrijskem sektorju niso edine, ki zvišujejo raven CO2v ozračju.
CO2 in the atmosphere. Consequently, the European Commission has proposed extending the EU ETS from 2011 to include the rapidly growing emissions from aviation.
Evropska komisija je zato predlagala širitev EU ETS od leta 2011 na hitro naraščajoče emisije iz letalskega prometa.
In addition, a review of the scheme currently under way may lead to more sectors and gases being covered.
Poleg tega pregled sistema, ki se trenutno izvaja, lahko pripelje do vključitve večjega števila sektorjev in plinov.
Greenhouse gas emissions comelargelyfrom energy use and production.
Emisije toplogrednih plinov v velikimeri nastajajo pri uporabi in proizvodnji energije.
Energy policy is therefore crucialto meeting climate change targets.Acting jointly on energy is not new.The EU has had a single policy framework for energy for many years.
Energetska politika jezato ključnega pomena za izpolnjevanje ciljev na področju podnebnihsprememb. Skupno ukrepanje na področju energije ni nič novega.
A joint EU response to an energy crisis is notnew either.
EU imaže več let enoten politični okvir na področju energije.
The EU has, for example, acoordinated policy on strategicreserves of oil and petroleum productsas the result of a supply crisis in theearly 1970s.
EU na primer vodiusklajeno politiko v zvezi s strateškimirezervami nafte in naftnih derivatovzaradi kriznih razmer na področjuoskrbe v zgodnjih 70. letih 20. sto -letja.
The choices we make as consumershave a real impact on greenhousegas emissions from energy use andproduction.
Odločitve, ki jih sprejemamo kot potrošniki, resnično vplivajo na emisijetoplogrednih plinov zaradi uporabein proizvodnje energije.
Virtually all EU consumers are now free to buy their gasor power from any supplier, includingsome which specialise in renewableenergy.
Danes imajodejansko vsi potrošniki v EU možnost,da sami izberejo svojega dobaviteljaplina ali električne energije, med katerimi so tudi takšni, ki so speciali -zirani za obnovljivo energijo.
Efficient markets are makingenergy more affordable and helpingremove barriers to achieving lowergreenhouse gas emissions.
Učinkoviti trgi prispevajo k večji cenovni dostopnosti energije ter pomagajo odstranjevati ovire na poti k zmanjševanju emisij toplogrednih plinov.
At thesame time they help EU industryretain its competitive edge.
Hkratipomagajo industriji EU ohraniti konkurenčnost.
However,there is still room for improvement toensure that everyone gets a fair deal,that new companies in the field arenot placed at a disadvantage, andthat power and gas flow freely across EU borders.
Vendar pa je še dovoljprostora za izboljšave, da se zagotovipravična kupčija za vsakega, da novapodjetja na tem področju niso v slabšem položaju in da imata električnaenergija in plin prosto pot tudi prekmeja EU.
Cross-border trade isvital in making markets as competitive as possible.
Čezmejna trgovina je ključnega pomena pri oblikovanju čimbolj konkurenčnih trgov.
As the warnings from scientists aboutthe impact of climate change havegrown more and more serious, the EUhas recognised the urgent need topull together a number of strands ina single integrated climate andenergy policy for Europe.
Opozorila znanstvenikov o učinkupodnebnih sprememb so čedalje boljresna, zato je EU prepoznala nujnopotrebo po združitvi številnih ukrepovv eno samo celovito podnebno inenergetsko politiko za Evropo.
This policywill provide energy supplies that arecompetitive, sustainable and secure,and integrated with good environmental practice which will reduce and other green- emissions of CO2house gases.
Ta politika bo zagotovila oskrbo z energijo,ki je konkurenčna, trajnostna in varnater vključena v dobro okoljsko prakso, in drugih ki bo zmanjšala emisije CO2toplogrednih plinov.
Emission credits areavailable for investing inthis climate-friendlyalternative technology forbrick production in India.
Emisijski krediti so na voljo za vlaganje v topodnebju prijazno alternativno tehnologijoza proizvodnjo opek v Indiji.
The key elements of the EU’s energypolicy in delivering these targets areas follows: more efficient power and gas markets;diversification;an ambitious renewable energypolicy;saving energy;international cooperation.
učinkovitejši trgi elektrike in plina;diverzifikacija;ambiciozna politika na področjuobnovljive energije;varčevanje z energijo;mednarodno sodelovanje.
Greater security of supply is about notrelying on one form of energy or on ahandful of supplier countries outsidethe EU.
Diverzifikacija do leta 2030 zviša na 95 %, odvisnost od uvoženega plina pa na 84 %,če se ne omeji poraba energije in nezamenja mešanica goriv.
It is about producing moreenergy within the EU, and where necessary ensuring supply from otherstable regions of the world.
Trenutno EU približno 50 % plina, ki ga porabi, prejema iz samo treh virov, in sicer Rusije, Norveške in Alžirije, dve tretjini nafte, ki jo potrebuje, pa uvozi iz Organizacije držav izvoznic nafte(OPEC) in Rusije.
It is alsoabout agreeing to share supplies intimes of crisis since the level of importdependence of different EU countriesvaries considerably.
Celotna raven odvisnosti EU od uvožene energije je bila leta 2006 53,8-odstotna.
Some 80%of the energy the EU consumes is from fossil fuels — oil, natural gas and coal — all of them major is becoming increasingly dependenton imports, and therefore increasingly vulnerable to supply and priceshocks.
Večja varnost oskrbe pomeni, da sene zanašamo na eno samo oblikoenergije ali na peščico držav dobaviteljic zunaj EU.
Dependence on imported oilcould rise to 95% and on importedgas to 84% by 2030, if energy consumption is not checked and the fuelmix changed.
Pomeni proizvodnjovečje količine energije znotraj EU inpo potrebi zagotovitev oskrbe iz drugih stabilnih regij sveta.
At present, the EU getsabout 50% of the gas it consumesfrom just three sources — Russia,Norway and Algeria — and importsabout two-thirds of its oil needs fromthe Organisation of Petroleum Exporting Countries (OPEC) and Russia.The overall level of the EU’s relianceon imported energy was 53.8% in2006.
Pomeni tudidogovor o delitvi zalog v času kriznihrazmer, saj je raven odvisnosti posameznih držav EU od uvoza precej raz -lična.
sources of CO2emissions.
Približno 80 % energije, ki jo porabi EU, se pridobiva iz fosilnih goriv, tj.nafte, zemeljskega plina in premoga, vsa pa so glavni vir emisij CO2.
Technologyis helping reduce those emissions, and ‘clean’ coal technology should beoperational within the next decade orso.
Tehnologija pomaga pri zmanjševanju teh emisij, tehnologija „čiste uporabe“ premoga pa bi morala začeti delovati v naslednjem desetletju.
Nevertheless, fossil fuel is a finiteresource, which will have been significantly depleted by the middle of thiscentury.
Kljubtemu so fosilna goriva omejen vir, kibo do sredine tega stoletja v velikimeri izčrpan.
Reducing the use of fossilfuels thus contributes to improvingthe EU’s energy security as well ashelping to limit climate change.
Zmanjšanje uporabe fosilnih goriv tako prispeva k izboljšanju varnosti oskrbe EU z energijo terpomaga omejevati podnebne spremembe.
Moreover, the EU’s own fossil fuelresources are being depleted fasterthan those of the world as a whole. It
Za diverzifikacijo z večjo uporabo domače energije bo potrebna večja uporaba tehnologij, ki povzročajo maloali nič emisij ogljika, na podlagi obnovljivih virov energije, kot so veter,sončna energija, vodna energija inbiomasa, saj ima EU premalo lastnihvirov fosilnih goriv. Na koncu bo imelv energetski mešanici vlogo verjetnotudi vodik.
Diversification into more homegrown energy will need a greater useof low or zero carbon technologiesbased on renewable energy sources,such as wind, solar, hydro power andbiomass, since the EU is short of fossil fuel resources of its own.Ultimately we are likely to havehydrogen in the mix as well.
Nekatere države EU bodokot del svoje energetske mešaniceuporabljale tudi jedrsko energijo. Vpredvidljivi prihodnosti bo to rezultatjedrske fisije, saj tehnologija jedrskefuzije verjetno ne bo na voljo preddrugo polovico tega stoletja.
Some EUcountries will also use nuclear poweras part of their energy mix.
Poleg tega se viri fosilnih goriv EU izčrpavajo hitreje kot viri v svetu nasplošno.
For theforeseeable future this will comefrom nuclear fission since nuclearfusion technology is not likely tobecome available before the secondhalf of this century.
EU postaja čedalje bolj odvisna od uvoza in zato čedalje bolj občutljiva za šoke pri oskrbi in cenah.Odvisnost od uvožene nafte se lahko
Berlin is just one ofseveral EU cities runninghydrogen-poweredbuses with the help of EU funds.
Berlin je samo eno izmed mest EU, kjer s finančnimi sredstvi EUavtobuse poganja vodik.
Energy consumption by fuel type, 2006
Poraba energije glede na vrsto goriva, 2006
If we do not use energymore wisely, the glacierswill continue to melt.
Če ne bomo pametnejeuporabljali energije, sebodo ledeniki še naprejtopili.
An ambitious renewableenergy policy gets for renewable electricity andbiofuels in transport to boost thelevel of renewable energy in the EUcountries.
Ambiciozna politika na področju obnovljive energije se povišala raven obnovljive energijev državah EU.
In addition, the privatesector was encouraged to make thenecessary investments.
Poleg tega se je k potrebnim vlaganjem spodbujal tudi zasebni sektor.
Since the 1990s, the EU has beendeveloping and promoting the useand production of renewable energy.Promoting renewable energy displaces fossil fuel consumption.
Od 90. let 20 stoletja EU razvija inspodbuja uporabo obnovljivih virovenergije in proizvodnjo obnovljiveenergije ter z njo nadomešča porabofosilnih goriv.
Itdiversifies the use of energy sourcesand contributes to securing theenergysupply.
Diverzificira uporaboenergetskih virov in prispeva k varstvu oskrbe z energijo.
It also develops newindustries and technologies.
Prav tako razvija nove industrijske panoge intehnologijo.
EU countries first agreed on anindicative target for supplying 12%of energy from renewable sources by2010.
Leta 2007 so voditelji EU zavzeli šebolj odločno držo z določitvijo cilja zapridobitev 20 % energije iz obnovljivih virov do leta 2020.
To achieve this, new laws wereadopted establishing national tar-
Ta 20odstotni cilj za obnovljive vire energije vključuje nov zavezujoči cilj, da sedo leta 2020 10 % goriva za prometzamenja z obnovljivim gorivom, vklju-
In 2007, EU leaders took an eventougher stance by establishing thetarget of achieving 20% of ourenergy from renewable sources by2020.
Države EU so se najprej dogovorile oizpolnitvi okvirnega cilja, da do leta2010 12 % energije pridobijo iz obnovljivih virov.
This 20% targetfor renewables includes a newbinding target of taking 10% of ourtransport fuel from renewable fuels,
Za dosego tega so bilisprejeti novi zakoni, ki določajo nacionalne cilje za obnovljivo električnoenergijo in biogoriva v prometu, da bi
Drawing heatfrom the ground (geothermal sources)is also expected to increase, as well asthe use of solar energy.
Rezultat teh ciljevbo izrazito povečanje uporabe obnovljive energije.
The biggestgrowth in electricity production willmost likely come from wind generation through more and increasinglyefficient wind turbines.
proizvodnje električne energije je povsej verjetnosti mogoče pričakovatipri uporabi vetrne energije zaradi vseštevilnejših in vedno učinkovitejšihvetrnih turbin.
With theexpected growth in renewable fuelsfor transport, this fast-growing sector
Pričakovana rast uporabe obnovljivih goriv v prometu bo vtem hitro rastočem sektorju omogoči- la zmanjšanje emisij CO
The use of biomass (wood), biogasand biowaste in, for example, powerplants will grow.
Uporaba biomase (lesa), bioplina inbioloških odpadkov, na primer v elektrarnah, bo naraščala.
So will co-generation,where steam generated in electricityproduction is not wasted but used, forinstance, in district heating systems.Greater use will also be made ofbiomass boilers in buildings, particu- will have a means of reducing its CO2emissions.
Enako bo tudis soproizvodnjo električne energije intoplote, pri čemer paro, ki nastaja priproizvodnji električne energije, uporabijo, na primer v sistemih daljinskega ogrevanja. Večja bo tudi uporaba ogrevalnih kotlov na biomaso vzgradbah, zlasti pri zamenjavi sistemov za ogrevanje vode, ki delujejo nanafto ali elektriko.
A new role for agriculture and forestry
Nova vloga za kmetijstvo in gozdarstvo
Bioenergy from agriculture and forestry plays a key role in combating climate change andincreasing the security of energy supply.
Bioenergija iz kmetijstva in gozdarstva ima pomembno vlogo v boju proti podnebnim spremembam in pri izboljšanju varnosti oskrbe z energijo.
It is a renewable energy source amongst others thatinclude wind, solar, hydraulic and geothermal power.
Gre za vir obnovljive energije, ki vključuje tudi vetrno, sončno, hidravlično in geotermalno energijo.
Bioenergy is produced from solid biomass, biogas or liquid biofuels that are available throughout Europe.
Bioenergija se proizvaja iz trdne biomase, bioplina ali tekočih biogoriv, ki so na voljo po vsej Evropi.
Biomass is provided by forestry, agriculture and organic waste and residues, whileliquid biofuels currently mainly come from crops.
Biomasa se pridobiva v gozdarstvu, kmetijstvu ter z organskimi odpadki in ostanki, medtem ko se tekoča biogoriva proizvajajo predvsem iz pridelkov.
Biomass, biogas and biofuels in general canbe stored easily, which means that bioenergy can be produced from them when needed.
Na splošno je biomaso, bioplin inbiogoriva enostavno shranjevati, kar pomeni, da se bioenergija lahko iz njih proizvaja, kadar jeto potrebno.
Theygenerate electricity, deliver direct heat and are used as fuel for transport.
Iz njih se proizvajata električna energija in neposredna toplota, uporabljajo pa setudi kot gorivo v prometu.
Bioenergy accountsfor about half of the renewable energy consumed in the EU.
Bioenergija predstavlja približno polovico obnovljive energije, porabljene v EU.
Biofuels are currently the only available large-scale substitute for petrol and diesel fuel in transport.
Biogoriva so trenutno edino nadomestilo za bencin in dizel v prometu, razpoložljivo v velikih količinah.
Encouraging the use of biofuels helps to cut emissions and means a wider choice of fuelsupplies.
Spodbujanje uporabe biogoriv pomaga zmanjševati emisije in pomeni širšo izbiro prioskrbi z gorivom.
The EU has significant agricultural potential for the production of biofuels.
EU ima velike možnosti za proizvodnjo biogoriv v kmetijstvu.
In the near future,biofuels will be produced from a much wider range of agricultural and forest products andorganic wastes, rather than purely from crops that are also used for producing food and feed.Whether produced in the EU or not, we must ensure that the production of biofuels is sustainable, i.e. it does not lead to deforestation or loss of biodiversity, or undermine food production.
V bližnji prihodnosti bodo biogoriva proizvajali iz veliko širšega niza kmetijskih in gozdnih proizvodov ter organskih odpadkov,namesto zgolj iz pridelkov, ki se uporabljajo tudi za pridelavo živil in krme.
Saving energy sense: the EU’s target of using 20%less energy by 2020 than we wouldotherwise be doing will reduce spending on energy by 100 billion a year.
Ne glede na to, alibodo biogoriva proizvedena v EU ali ne, moramo zagotoviti njihovo trajnostno proizvodnjo, karpomeni, da ne smemo dovoliti, da ta povzroči krčenje gozdov ali izgubo biotske raznovrstnostiali da ogrozi proizvodnjo živil.
The easiest way to increase the security of supply and help the climate isto reduce demand for energy.
Varčevanje z energijo možnosti za veliko bolj učinkovitouporabo energije, za kar je včasih potrebno le malo truda.
Thismeans using energy more efficientlyso that less is wasted.
Na primer, energetske oznake, minimalni standardiučinkovitosti in prostovoljni dogovoriproizvajalcev gospodinjskih aparatovso od leta 1990 že zmanjšali poraboenergije povprečnega hladilnika alizamrzovalnika za skoraj 50 %.
This can bedone through energy-saving technol-ogyor by changing our behaviour, ora combination of both.
V primeru nekaterih drugih aparatov, kotso pralni ali pomivalni stroji, je bil dosežen za več kot četrtino višji prihranek.