natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Surname: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .First name: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Priimek: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .Ime: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Organisation/Title: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Podjetje/funkcija: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Street: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .Number: . . . . . . . . . . . . . . . .Postbox: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Ulica: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .Hišna številka: . . . . . . . . . . . . . . . . . . .Poštni predal: . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Postcode: . . . . . . . . . . . . . . . .Town: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .Country: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Poštna številka: . . . . . . . . .Mesto: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .Država: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
No 34 May 2007
Št. 34 maj 2007
Reducing bycatches and eliminating discards
Manj prilova in odprava izvržkov
Aquaculture: cod in the Shetland Islands
Ribogojstvo: trska s Shetlandskih otokov
Bluefin tuna:recovery plan
Navadni tun:načrt obnovitve
•Annual session of the IOTC, Grand Baie (Mauritius),
•Letno zasedanje Komisije za tune v Indijskem oceanu (IOTC),
Reducing bycatches and eliminating discards
V središču Manj prilova in odprava izvržkov
13-18 May 2007The annual meeting of the members of the regional Indian Ocean Tuna Commission will focus on management measures affectingdifferent tropical stocks from this part of the world. > For more information:Tel: +248 225494E-mail: iotc.secretary@iotc.org Website: www.iotc.org Reducing bycatches and discards: a priority for European fisheries
Grand Baie (Mauritius), 13.–18. maj 2007Ta letni sestanek držav članic regionalne organizacije zaupravljanje tunov v Indijskem oceanu je namenjen upravljavskimukrepom, ki zadevajo različne tropske staleže v tem delu sveta. > Za podrobnejše informacije:Tel.: +248 225494E-pošta: iotc.secretary@iotc.org Spletna stran: www.iotc.org Manj prilova in odprava izvržkov: prednostna naloga za evropsko ribištvo
•The Tuna Conference, Lake Arrowhead,
Bolje je razvrščati na dnu kakor pa na palubi
In the news Saving bluefin tuna
Aktualno Rešiti navadnega tuna
Out and about Cod farming in the Shetland Islands
Na kraju samem Trska s Shetlandskih otokov
In brief and Aquaculture, Athens (Greece), 8-10 June 2007 The exhibition presents the latest technological and commercialdevelopments in the Mediterranean fisheries and aquaculturesector. > For more information:Tel: +30 210 92 21 254 E-mail: info@europartners.gr Website: http://www.europartners.gr •Annual meeting of the IATTC and the AIDCP,
(Združene države Amerike), 21.–24. maj 2007Ta sestanek je zamišljen kot mednarodno srečanje ljudi zznanstvenimi ali poslovnimi interesi na področju izkoriščanjavirov tuna in drugih večjih pelagičnih vrst. > Za podrobnejše informacije:Tel.: +1 858 546 71 20E-pošta: info@tunaconference.org Spletna stran: www.tunaconference.org 12
Cancun (Mexico), 18-19 June 2007Stock management measures for eastern Pacific tuna are decided at this yearly meeting. > For more information:Tel: +1 858 546 7100E-mail: webmaster@iattc.org Website: http://www.iattc.org
•International Exhibition & Conference on Fisheries and Aquaculture, Atene (Grčija), 8.–10. junij 2007 Namen te prireditve je potegniti črto pod zadnja dogajanja natehnološkem in poslovnem področju v ribiškem in ribogojskemsektorju v Sredozemlju. > Za podrobnejše informacije:Tel.: +30 210 92 21 254 E-pošta: info@europartners.gr Spletna stran: http://www.europartners.gr •Letno zasedanje Medameriške komisije za tropske tune
For further information on fisheries and maritime affairs, please consult the following sites: http://ec.europa.eu/commission_barroso/borg/index_en.htm http://ec.europa.eu/fisheries http://ec.europa.eu/maritimeaffairs
Sporočilo bralcem Svoje komentarje ali predloge nam pošljite na naslednji naslov: European Commission – Directorate-General for Fisheries and Maritime Affairs – Communication and Information Unit – Rue de la Loi/Wetstraat 200– B-1049 Brussels, ali po faksu na številko (+ 32) 2 299 30 40, s pripisom Ribištvo in ribogojstvo v Evropi E-pošta: fisheries-magazine@ec.europa.eu in Sporazuma o mednarodnem programu za ohranjanjedelfinov (AIDCP), Cancun (Mehika), 18.–19. junij 2007Med tem letnim zasedanjem se bo odločalo o ukrepih zaupravljanje staležev tunov v predelu vzhodnega Pacifika. > Za podrobnejše informacije:Tel.: +1 858 546 7100E-pošta: webmaster@iattc.org Spletna stran: http://www.iattc.org Podrobnejše informacije o ribištvu in pomorskih zadevah boste našli na naslednjih spletnih straneh: http://ec.europa.eu/commission_barroso/borg/index_en.htm http://ec.europa.eu/fisheries http://ec.europa.eu/maritimeaffairs
Fisheries and aquaculture in Europeis published five times a year and it is also available on the Fisheries and Maritime Affairs DGweb site: http://ec.europa.eu/fisheries/publications/magazine_en.htm Editor: European Commission, Directorate-General for Fisheries and Maritime Affairs, Director-General.Disclaimer: Whilst the Fisheries and Maritime Affairs DG is responsible for the overall production of this magazine, it is not responsible for the accuracy, content or viewsexpressed within particular articles.
Ribištvo in ribogojstvo v Evropiizide petkrat letno, prav tako pa je na voljo na spletni strani Generalnega direktorata za ribištvo in pomorske zadeve (http://ec.europa.eu/fisheries/publications/magazine_en.htm).
Reducing discards: vital for an effective CFP
Boj proti izvržkom je bistven za učinkovitost Skupne ribiške politike (SRP)
The catching and discarding at sea of occasionally large volumes (up to 60 % in certain fisheries) of non-target fish, or i a l E d it especially juveniles, is a glaring example of the waste and damage caused by overfishing.
Ulov in izvržek v morje večjih količin neciljnih rib in še zlasti nedoraslih vrst (do 60 % v nekaterih loviščih) so kričečiprimeri razsipanja in škode, ki ju povzroča prelov.
The experts concur thatexcess fishing effort is the leading cause of high bycatch rates.
Kajti strokovnjaki se strinjajo: prevelik ribolovni napor je glavni razlog od ni k v U za visoko stopnjo prilova.
Indeed, while limited bycatches are sometimesunavoidable, excessive levels are due to the weakening of stocks and a larger proportion of juveniles compared to adultfish.
Če se nekemu omejenemu prilovu včasih ne da izogniti, pa njegova visoka stopnja povzročaosiromašenje staležev in večjo navzočnost nedoraslih rib v primerjavi z doraslimi ribami.
Many juveniles in turn are decimated by these unwanted catches, a vicious circle that is particularly dangerous forresources and the marine environment.
Število nedoraslih rib je ponepotrebnem zdesetkano z nezaželenim ulovom. Ta začarani krog je še zlasti nevaren za vire in morsko okolje.
Another pernicious effect of discards is that they lessen the effectiveness of other resource conservation measurestaken under the Common Fisheries Policy (CFP).
Izvržki poleg tega zmanjšujejo učinkovitost drugih ukrepov za ohranjanje virov, sprejetih v okviru Skupne ribiške politike(SRP).
For example, when bycatches are made up of species covered by TACsand quotas or fishing bans, discards represent a form of exploitation as harmful to stocks as actual landings.
Če so v prilovu vrste, za katere veljajo celotni dovoljeni ulov (TAC) in kvote ali ukrepi prepovedi ribolova, je njihovizvržek enako škodljiv odvzem od staleža, kot če bi bile te ribe iztovorjene.
Even worse,since discards are often not measured or accounted for, they keep the authorities from judging the real impact offisheries on the species concerned.
In ker se izvržki pogosto ne merijo niti se neknjižijo, ni mogoče ugotoviti dejanskega učinka ribolova na take vrste.
Taking decisive action to curb this phenomenon is consequently essential for an effective CFP, which aims to ensurethe exploitation of living aquatic resources under sustainable economic, environmental and social conditions. This mustbe done in keeping with the main thrusts of conservation policy: reducing fishing effort, limiting catches (TACs andquotas), technical measures and a longer-term approach that involves the implementation of multiannual recoveryplans for stocks that have slipped below safe biological limits and multiannual management plans for other stocks.
Odločno ukrepanje proti temu pojavu je torej nujno za učinkovitost SRP, katere cilj je zagotoviti izkoriščanje virovvodnega življa v trajnostnih gospodarskih, okoljskih in socialnih razmerah v skladu s smernicami, sprejetimi v okvirupolitike ohranjanja: zmanjšanje ribolovnega napora, omejitev ulovov (celotnega dovoljenega ulova in kvot), tehničniukrepi, a hkrati dolgoročnejši pristop, ki vključuje izvajanje načrtov večletne obnove staležev, ki so pod dopustnimibiološkimi mejami, in večletnih načrtov upravljanja drugih staležev.
Through their interaction, these different management approaches can gradually transform today's vicious circle intoa virtuous circle.
Te različne osi upravljanja bodo z medsebojnim učinkovanjem sedanji začarani krog postopoma spremenile vodrešitvenega.
The European Commission's communication ondiscards calls on fishermen and fisheries management officials throughout the European Union to take up this vitalchallenge for the future.
Sporočilo Komisije o izvržkih poziva poklicne ribiče in odgovorne osebe zaupravljanje ribištva v celotni Evropski skupnosti, da sprejmejo ta bistveni izziv za prihodnost ribištva.
Reducing bycatches and discards: a priority for European fisheries
Manj prilova in odprava izvržkov:prednostna naloga za evropskoribištvo
Every year, from 10 to 60 % of fish and other live organisms caught in European netsare purely and simply thrown back into the sea.
Vsako leto od 10 do 60 % rib ali drugih živih organizmov, ki se ujamejo v evropskeribiške mreže, ribiči preprosto odvržejo nazaj v morje.
Most of these fish, which are oftenjuveniles, do not survive.
Večina teh rib, pogosto somed njimi nedorasle, ne preživi.
This tremendous waste can hamper the stock's subsequentreproduction, and the European Union cannot stand by and let this happen.
Gre za ogromno razsipanje, ki lahko ovira nadaljnjoreprodukcijo staležev.
A Commission communication lays out proposals to solve this problem, faced bymost fisheries to varying degrees.
Stanje, pri katerem Evropska unija ne more stati križem rok.Sporočilo Komisije predlaga načine reševanja te težave, ki se v različnem obsegupojavlja v večini ribjih lovišč.
In many cases, the "unwanted"animals are then thrown back into the sea and succumb to theinjuries and trauma of being caught.
Koladja dvigne mreže, lahko te vsebujejo nezaželen prilov, torejtak, ki ga ribiška oprema zajame nehote. Po navadi gre za osebke
In Community Atlantic waters further south, discards by trammelnets and gill nets are said to be below 20 %, while discards bybottom trawls stand at some 30 to 60 %.
20 %, medtem ko so izvržki pri pridnenih vlečnih mrežah med 30 in 60 %.
By definition, though,this phenomenon is hard to evaluate accurately: since the fish arenot landed it cannot be known with certainty what volumes areactually thrown back into the sea.
Vendar pa je ta pojav zaradi njegove narave težkonatančno oceniti: ker rib ne iztovorijo, ne moremo zagotovovedeti, kaj z ladij dejansko izvržejo v morje.
Environmental and economic impacts o per u
Mnogokrat sicer te„nezaželene“ živali odvržejo nazajv morje, a kaj ko ne preživijo poškodb in šoka ob ulovu.
There are two main reasons why these bycatches havetraditionally been thrown back into the sea.
Prilov in njegovi izvržki povzročajo negativne okoljske ingospodarske posledice. Mnogo izvrženih rib je nedoraslih, kar zmanjšuje produktivnost ribolova v prihodnosti inreprodukcijsko zmožnost staleža.
The first is economic:their market value is too low or there are not enough marketoutlets.
Izvržki doraslih osebkov (na primer zaradi preseganja kvot) prav tako zmanjšujejoreprodukcijsko zmožnost.
Even if certain low-value fish caught unintentionally canbe sold, fishermen prefer to use the vessel's available hold spacefor catches with higher market value.
Tudi ulov in izvržek neciljnih rib, rakov,morskih ptic in sesalcev imata poznejše učinke na morskeekosisteme in biološko raznovrstnost.
It is easy to understand that theexistence of discards undermines the effectiveness ofconservation measures, since even if these fish are not landed,their mortality is a fact and reduces the existing stock and itsreproduction capacity.
To je tratenje časa in dela, gre pa tudi za prakso, ki pustoši vire, od katerih živijo, brez vsakršne gospodarske koristi.
A large proportion ofdiscards are juveniles, which reduces the future productivity ofthe fisheries as well as the stock's reproductive capacity.
Glavna razloga pojasnjujeta, zakaj prilov navadno zavržejo.
Discardsof adults (due to quota overruns, for example) also cut intoreproduction capacity.
Prvi razlog je ekonomski: njegova tržna vrednost je premajhna alipa zanj ni kupcev.
The discard of non-target fish, shellfish, or marine birds and mammals has repercussions on the marineecosystem and biodiversity.
Čeprav je mogoče nekatere nehote ulovljenemanjvredne ribe prodati, ribiči razpoložljiva skladišča rajenapolnijo z ribami večje tržne vrednosti.
For species that are alreadyvulnerable, unwanted catches, even in limited numbers, canendanger their very survival.
Drugi razlog je pravni: gre za vrste, ki jih je prepovedano loviti (na primer delfini) ali zakatere veljajo kvote ali omejitve ribolova, na primer v okviru načrtaobnovitve (kot za trsko), ali za ribe, ki so premajhne, da bi jihiztovorili (nedorasle ribe), zaradi predpisov Skupnosti alinacionalnih predpisov, katerih namen je ohraniti vir.
And lastly, for fishermen discards arenot only a non-productive burden and a waste of time andmanpower, but also a practice that adds to the depletion ofresources − their livelihood − without any economic benefit.
Takoj nam jejasno, zakaj ti izvržki zmanjšujejo učinkovitost ukrepov ohranjanja,saj je pogin teh rib, čeprav niso iztovorjene, popolnoma stvaren, s tem pa se zmanjšujeta obstoječi stalež in njegova reproduktivnazmogljivost.
(1) in a Commission communication published in 2002
Kot je že poudarila Komisija leta 2002 v sporočilu(1), je zmanjšanjeprilovov in izvržkov zelo pomemben cilj Skupne ribiške politike(SRP).
A main cause of discards is commercial value.Species that have no market outlets are thrown back into the sea.
Eden od glavnih razlogov za izvržke je prodajni:ribiči zavržejo vrste, ki nimajo kupca.
Pictured are discards of horse mackerels and blue whiting on a deep-sea trawler.
Na sliki izvrženi šuri insinji moli na ribiški ladji za plovbo na odprtem morju.
Another approach involves the adaptation of fishing gear.Research and technological progress are indeed bringingconsiderable improvements to gear to help reduce by-catches.This would have to be implemented separately for each fishery,because the situation varies from one to the next.
Prilagoditev ribiške opreme je torej dolgoročni ukrep, ki zajematudi daljša obdobja raziskovanj, dokler niso tehnike uvedene vprakso.
The examplesgiven in the reports of this issue of Fisheries and aquaculture in Europe are clear: in one case, the size and especially the shape ofthe mesh is changed to prevent catches of small fish; in another, a grate is used to push back into the sea the biggest fish, cod,since this species is protected by a recovery plan.
Gre tudi za začetno naložbo, ki ni zanemarljiva za ribiče,čeprav zmanjšanje prilovov in obnova staležev v boljše stanjedolgoročno prinašata pomembne koristi.
The Commission's text notes that, to control the phenomenon, it is vital to understand the reasons why such large quantities ofby-catches end up in fishermen's nets.
Čeprav je namen te politike ukrepati v zgornjem delu verige, takoda se zmanjšuje delež nehote ulovljenih nedoraslih rib, sama nemore rešiti vseh težav prilova in izvržkov.
The experts say thenumber one reason is the strong fishing pressure on a largenumber of stocks.
Sprejeti je treba še drugeukrepe, saj so vzroki tega pojava ter odzivi nanj zahtevni inštevilni.
This excessive fishing effort reduces the stock'sbiomass and increases the proportion of unmarketable juvenilesand/or non-target species taken.
Med predvidenimi ukrepi Komisija zlasti predlaga „takojšnje“začasno zaprtje območij, na katerih je opaziti velik deležnedoraslih rib.
That is why the communicationstresses that, first and foremost, fishing effort on these stocks hasto be cut and appropriate measures put in place to build up thebiomass of reproductive stock.
Če se ugotovi, da je na kakem območju prevečprilova, je treba nemudoma obvestiti ribiče in jih pozvati, dazapustijo območje, ki bi bilo tako lahko zaprto za ribolov za bolj alimanj dolgo obdobje.
That, moreover, is the aim ofnumerous measures taken under the CFP, and in particular theproposal for the maximum sustainable yield approach (MSY)(2),which is meant to introduce greater long-term stability ofresources(3).
Poleg„takojšnjega“ začasnega zaprtja jedrug možen ukrep obvezna preusmeritev vsake ladje, če njen ulovpresega največji sprejemljivi prilov, na drugo ribolovno območje.
The adaptation of fishing gear is a long-term action, however,which includes lengthy periods of research before techniques canbe used on the ground.
Sporočilo navaja, da bi moral te ukrepe podpirati pristop, ki ne biveč predpisoval samo tehnike in ribolovnih območij, ampak binalagal tudi obveznost doseganja rezultatov.
This approach also demands a sizeableinitial investment for fishermen, even if the reduction of bycatches and the rebuilding of stronger stocks will in time prove to be major benefits.
Ti standardi bi najprej temeljili na zmanjševanjuglede na trenutno stanje in bi se potem postopoma zmanjševali,zato da bi spodbudili tehnološki razvoj in prilagajanje ribiškihtehnik za preprečevanje prilova.
is he ri es and a q u a cu lt u r F
Spremljevalni ukrepi o in rib o g o js tv ib iš tv R
According to the communication, these measures should bebacked up by an approach consisting of regulating not anymoreonly through technical measures and fishing zones, but also byimposing the obligation to achieve a given result.
Drug pristop: prilagoditev ribiške opreme. Tehnično raziskovanjein napredek omogočata precejšnje izboljšanje opreme zazmanjšanje prilova.
It consequentlyproposes a gradual outlawing of discards and the definition, for each fishery, of a maximum acceptable rate of bycatches ofnon-marketable or juvenile organisms and those in excess ofquotas.
Ta pristop bi bilo treba izvajati posebej odlovišča do lovišča, ker so v njih razmere zelo različne.
The measures being considered by the Commission include thetemporary closure "in real time" of zones where a high proportionof juveniles are observed. Fishermen would be notifiedimmediately when it is established that a zone is producingexcessive quantities of bycatches and asked to leave the area,which would then be closed to fishing for a certain time.
Na to kažejoprimeri, o katerih govorijo reportaže v tej številki: v enem primerusta spremenjeni velikost in predvsem oblika mrežnega očesa za preprečevanje ulova majhnih rib, v drugem primeru jenameščena rešetka, ki odganja nazaj v morje trsko kot največjoribo, da bi preprečili ulov te vrste, za katero velja načrt obnove –za vsako okolje drugačna rešitev.
Anotherpossible measure, in addition to temporary closing "in real time",would be the obligation for vessels to move to another fishingzone when their catches exceed a maximum acceptable limit ofby-catches.
Regionalne svetovalne svete,katerih članice natančno vedo, v kakšnem stanju so njihova ribjalovišča, bi morali zato priključiti k iskanju in izvajanjunajprimernejših rešitev.
Other communications addressing discards from the environmental standpoint: COM(2002) 186 final and COM(2004) 438 final.
Druga sporočila o vprašanju izvržkov v morje z okoljskega vidika: COM(2002) 186 končno int COM(2004) 438 končno.
(2) COM(2006) 360 – Implementing sustainability in EU fisheries through maximum sustainable yield.(3) See Fisheries and aquaculture in Europe No 32.
(2) COM(2006) 360 – Zagotovitev trajnosti v ribištvu EU z največjim trajnostnim donosom.(3) Glej Ribištvo in ribogojstvo v Evropi,št. 32.
Indeed, while this policy is likely to improve stocksand consequently the performance of fisheries, a ban on discardscould entail additional short-term expenditures in certain fisheries,due for instance to the cost of handling and conserving bycatches or of investing in more selective gear, or even to anincrease in fuel costs and time spent at sea as a result of closedfishing zones and the obligation to leave them for other waters.
Sporočilo napoveduje, da bi Evropski sklad za ribištvo utegnilpodpreti potrebne spremembe na področju tehnologij in praks,zlasti prilagoditev ribiške opreme ali informacijskih sistemov, ki najbi ribiškemu ladjevju omogočili, da bi bili redno obveščeni oobmočjih, kjer je tveganje neželenega ulova veliko.
Such a ban on discards would mean that fishermen would haveto bear the costs (transport, handling, etc.) of any by-catches,which would further encourage their reduction.
Prav tako prepoved izvržkov pomeni, da bi bilo treba najtiustrezne rešitve za prilove, ki bi bili vseeno zajeti in bi jih torej bilotreba iztovoriti.
In this approach,regulations would determine a given result to be achieved (themaximum acceptable level of by-catches) and fishermen wouldbe free to use the solutions most compatible with the practicesand economic reality of their fishery to achieve that result.
Prav tako je treba določiti, ali naj se ti priloviknjižijo ločeno od ribolovnih kvot, ali pa bi bilo treba prilagoditisistem kvot tako, da bi vključeval tudi prilov.
The communication suggests that the European Fisheries Fund(EFF) could support the development of the changes needed interms of technology and practices, in particular the adaptation offishing gear or information systems used to keep fleets informedabout the zones with a high risk of unwanted catches.
Prav tako bi bilo trebapaziti, da sprejetje teh morebitnih iztovorov ne bi postalo prikritnačin, s katerim bi se dopustilo preseganje kvot ali dovolilo, da sekako drugače obidejo pravila skupne ribiške politike.
Aid could also be granted for the introduction of alternative usesfor the catches that used to be discarded, in particular theunavoidable bycatches of species with very limited or even nocommercial value.
Prav tako bi bila lahko odobrena pomoč za vzpostavitev alternativza uporabo do zdaj zavrženih ulovov, zlasti neizogibnega prilovavrst, ki so brez tržne vrednosti ali je njihova tržna vrednost majhna.
A long-term process
Dolgoročni proces
A particular question is whether such bycatches shouldbe accounted for separately from fishing quotas or whether thequota system should be changed to include by-catches.
V kakšni meri bi lahko del iztržka od te prodajepodelili ribičem, da bi pokrili stroške vzdrževanja?
Likewise,steps would have to be taken to ensure that landings of bycatches do not become an indirect way to allow quota overrunsor circumventing of CFP rules.
Kako naj bi seizognili nevarnosti, da bi ta prodaja povzročila deregulacijo trga?