natgillin/translations-raw huggingface dataset:
“Flexicurity” has moved away from thedescription of specific national contexts to become a tool to classify different labour markets.
Države članice EU se lahko razvrstijo v več režimov „prožne varnosti“ na podlagi kombinacije ene dimenzije prožnosti (zunanja prožnost) in ene dimenzije
Executive summary can be grouped into several flexicurity regimes based on the mix of one dimensionof flexibility (external flexibility) and one dimension of security (income/employability security).
Povzetek varnosti (varnost dohodka/zaposljivosti).
However, further work will be needed to include other dimensions, in particular internal and functional flexibility.
Vendar pa bo potrebnega še več dela zavključitev drugih dimenzij, zlasti notranje in funkcionalne prožnosti.
Stringent EPL tends to reduce thedynamism of the labour market, worsening the prospects of the groups “atthe margin”…
Stroga zakonodaja o zaščiti delavcevobičajno zmanjšuje dinamičnost trgadela, pri čemer omejuje možnostiskupin „na robu“…
External flexibility refers to the ease of hiring and firing workers, and the use offlexible forms of labour contracts.
Zunanja prožnost se nanaša na preprosto zaposlovanje in odpuščanje delavcev teruporabo prožnih oblik delovnih pogodb.
This has been measured by the OECD's indicator on the strictness of employment protection legislation (EPL).
Ta ocena temelji na kazalniku OECD ostrogosti zakonodaje o zaščiti delavcev.
Both theoreticaland empirical findings suggest that stringent EPL, while having an ambiguous orlimited impact on total unemployment and employment, worsens the employmentprospects of women, youths and older workers.
Teoretične in empirične ugotovitvenakazujejo, da stroga zakonodaja o zaščiti delavcev, ki ima dvoumen ali omejenvpliv na skupno brezposelnost in zaposlenost, omejuje zaposlitvene možnostižensk, mladih in starejših delavcev.
It can also slow down the flow oflabour between different jobs making the labour market less dynamic and increasing the average duration of unemployment spells.
Prav tako lahko upočasni prehod delovne silemed različnimi delovnimi mesti, zaradi česar je trg dela manj dinamičen,povprečno trajanje obdobij brezposelnosti pa je vse daljše.
…but deregulation “at the margin”only tends to favour the creation of segmented labour markets.
… toda deregulacija „na robu“ običajno samo prispeva k razčlenjenostitrgov dela.
In recent years, certain Member States have increased external flexibility “at themargin”, chiefly by easing EPL for temporary contracts only, while keeping stringent rules for regular contracts largely intact.
Vzadnjem času so nekatere države članice povečale zunanjo prožnost „na robu“,predvsem z omilitvijo zakonodaje o zaščiti delavcev samo za pogodbe za določenčas, medtem ko strogih pravil za običajne pogodbe v veliki večini niso spreminjale.
This has favoured the developmentof two-tier labour markets in which the brunt of adjustment to shocks falls onemployees under atypical contractual forms (e.g. fixed-term contracts).
To je prispevalo k razvoju dvotirnih trgov dela, pri čemer se morajo predvsemzaposleni z atipičnimi pogodbami (npr. pogodbe za določen čas) znati prilagajatipretresom.
This hasled to precarious employment and a lack of adequate provision of training forworkers under atypical contracts, with negative impact on productivity.
Posledice so bile negotove zaposlitve in pomanjkanje ustreznega zagotavljanja usposabljanj za delavce z atipičnimi pogodbami, kar je negativno vplivalo na produktivnost.
“Flexicurity” would rather call for a simultaneous easing of rules on both regular and atypical contracts as a way to provide for improved flexibility in the labour market.
„Prožna varnost“ naj bi omogočila sočasno omilitev pravil zaobičajne in atipične pogodbe, kar bi izboljšalo prožnost na trgu dela.
Well-designed unemployment benefitsystems seem to perform better as aninsurance against labour market risks.
Videti je, da dobro zasnovani sistemi zanadomestila za brezposelnost učinkujejo bolje kot zavarovanje pred tveganjitrga dela.
EPL and unemployment benefit (UB) can be seen as two different ways of protecting workers against labour market risks.
Zakonodajo o zaščiti delavcev in nadomestila za brezposelnost lahko razumemokot dva različna načina za zaščito delavcev pred tveganji trga dela.
Empirical studies suggest that workersfeel better protected by UB than by EPL.
Empiričneštudije kažejo, da se delavci čutijo bolje zaščiteni z nadomestili za brezposelnostkot z zakonodajo o zaščiti delavcev.
Relatively high UB tends to be associated with longer spells in unemployment, inter alia, because of the decline in theintensity of job search.
Relativno visoka nadomestila za brezposelnost se običajno povezujejo z daljšimi obdobji brezposelnosti, med drugim tudizaradi upada intenzivnosti iskanja delovnega mesta.
However, this can be largely offset by setting efficient activation strategies that coordinate UB administration with active labour market policies (ALMPs).
Vendar pa je to v veliki merimožno odpraviti z vzpostavitvijo učinkovitih strategij aktivacije, ki omogočajokoordinacijo upravljanja nadomestil za brezposelnost z aktivnimi politikami trgadela.
A possible reform strategy could be to “trade” more flexible EPLfor higher transfers to the unemployed both in the form of income compensation(i.e. passive labour market policies) and active measures (ALMPs).
Možna reformna strategija bi lahko bila „menjava“ bolj prožne zakonodajeo zaščiti delavcev za višje transferje za brezposelne, in sicer tako v obliki nadomestila dohodka (tj. pasivna politika trga dela) kot v obliki aktivnih ukrepov.
EU Member States can be grouped indifferent “flexicurity” models…
Države članice EU se lahko razvrstijo vrazlične modele „prožne varnosti“…
The “flexicurity” debate emphasises the importance of interactions between labourmarket policies and institutions.
Razprava o „prožni varnosti“ poudarja pomembnost medsebojnega delovanjapolitik trga dela in institucij.
In line with well-established theoretical results andstatistical procedures, EU Member States are clustered on the basis of a limited number of dimensions (or axes) to characterise national labour markets.
Vskladu z uveljavljenimi teoretičnimi rezultati instatističnimi postopki so države članice EU razvrščene na podlagi omejenegaštevila dimenzij (ali osi) z namenom opredeliti nacionalne trge dela.
This classification suggests the presence of three major axes, which can be broadly interpreted asrepresenting: a) (external numerical) flexibility/employability; b) security; and c) taxand social security contributions burden.
Ta razvrstitevkaže na prisotnost treh glavnih osi, ki jih je možno interpretirati kot prikazenaslednjih dejavnikov: a) (zunanja numerična) prožnost/zaposljivost; b) varnost;in c) obremenitev davkov in prispevkov za socialno varnost.
A key finding of this analysis is that thereare significant synergies between the flexibility/employability and security axes interms of labour market outcomes.
Ključna ugotovitevte analize je, da obstajajo pomembne sinergije med osjo prožnosti/zaposljivosti inosjo varnosti v smislu učinkov trga dela.
A high country score on both the flexibility andsecurity axes is positively correlated with favourable outcomes for socio-economicvariables, such as higher employment rates and a more equal distribution of income.
Visok državni rezultat tako na osiprožnosti kot na osi varnosti je na pozitiven način povezan z ugodnimi rezultati zasocialno-ekonomske spremenljivke, kot so višje stopnje zaposlenosti inenakomerna porazdelitev dohodka.
… but political economy constraintscan make regime change problematic…
… toda pritiski politične ekonomijelahko spremembo režima otežijo …
The political feasibility of reform packages improving the combinations of flexibility and security can be enhanced by negotiations in the framework of (tripartite)social dialogue. However, the largely compensatory nature of “flexicurity”reforms (i.e. loosening EPL in exchange for both higher and better spending on LMPs) may make their implementation problematic, because of the impliedincrease or shift in government expenditure, together with the necessary gainsrequired in the efficiency of public administrations.
Politična izvedljivost svežnjev reform za izboljšanje kombinacij prožnosti invarnosti se lahko podkrepi s pogajanji v okviru (tristranskega) socialnega dialoga.Toda kompenzacijski značaj reform „prožna varnost“ (tj. omilitev zakonodaje ozaščiti delavcev v zameno za višje in bolj ciljno usmerjene izdatke za politike trgadela) lahko oteži njeno izvajanje zaradi povečanja ali preusmeritve državnihodhodkov, skupaj s potrebnim izboljšanjem učinkovitosti javne uprave.
Employment in Europe 2006
Zaposlovanje v Evropi 2006
A number of policies consistent with “flexicurity” have also been proposed orimplemented that may not involve significant increases in government expenditure.
Predlagane ali izvedene so bile tudi številne politike, skladne s „prožno varnostjo“, ki morda ne vključujejo večjih povečanj državnih odhodkov.
Such policies included: a) setting up individual and portable unemploymentaccounts; and b) replacing all types of labour contracts by a single one, loweringfiring costs and creating a layoff tax to fund UB and public employment services(PES).
Takšne politikeso vključevale: a) vzpostavitev individualnih in prenosljivih računov za brezposelnost; in b) nadomestitev vseh oblik delovnih pogodb z eno samo, znižanjemstroškov odpuščanja delavcev in uvedbo davka na odpuščanje delavcev za financiranje nadomestil za brezposelnost in javnih zavodov za zaposlovanje.
These measures/proposals illustrate that there can be different pathways toimproving the combination of flexibility and security – as concrete solutionsdepend on particular national circumstances and policy choices that can eventually yield equivalent socio-economic outcomes.
Tiukrepi/predlogi ponazarjajo, da obstajajo različni načini za izboljšanje kombinacije prožnosti in varnosti, saj so konkretne rešitve odvisne od posameznih nacionalnih okoliščin in političnih odločitev, ki sčasoma lahko prinesejo enakovredne socialno-ekonomske rezultate.
Effective European Active Labour Market Policies
Učinkovite evropske aktivne politike trga dela
Effective active labour market policiesare a key element for successful implementation of “flexicurity” principles.
Učinkovite aktivne politike trga dela soključni element za uspešno izvajanjenačel „prožne varnosti“.
In the context of the current “flexicurity” debate and according to the conclusions ofthe Spring 2006 Council, effective active labour market policies (ALMPs) – supporting transitions between jobs as well as from unemployment and inactivity to jobs– is one of the ingredients essential to achieve a good balance between flexibility andemployment security while reducing the risk of labour market segmentation.
Vokviru trenutne razprave o „prožni varnosti“ in v skladu s sklepi spomladanskega zasedanja Sveta 2006 so učinkovite aktivne politike trga dela – kilajšajo prehode med delovnimi mesti ter od brezposelnosti in neaktivnosti kzaposlenosti – ena bistvenih sestavin za doseganje dobrega ravnovesja medprožnostjo in varnostjo zaposlitve, pri čemer se zmanjšuje tveganje razčlenitvetrga dela.
The EES emphasises both the need tostrengthen spending on active policiesand make them more effective.
Evropska strategija zaposlovanjapoudarja potrebo po večjih izdatkih zaaktivne politike in po njihovi večjiučinkovitosti.
Both the European employment strategy (EES) and the OECD Jobs Strategy haverecommended the following actions.
Evropska strategija zaposlovanja in strategija OECD za delovna mesta predlagatanaslednje ukrepe.
Firstly, to shift resources from passive LMPs(i.e. those concentrating in providing income support) to active LMPs (i.e. thoseattempting to improve the labour market prospects of participants); and secondly,to take better account of the interactions between ALMPs and tax and benefit systems, preferably in the framework of activation strategies, in order to increase theeffectiveness of ALMPs.
Prvič, preusmeritev sredstev od pasivnih politik trga dela (tj. tistih, ki zagotavljajo socialno podporo) k aktivnim politikam trga dela (tj. tistim, kiskušajo izboljšati možnosti na trgu dela za udeležence); in drugič, boljše upoštevanje medsebojnega delovanja aktivnih politik trga dela ter davčnih sistemov insistemov prejemkov, po možnosti v okviru strategij aktivacije, z namenomizboljšati učinkovitost aktivnih politik trga dela.
Expenditure on active measuresaccounts for about one-third of totalspending on LMPs.
Odhodki za aktivne ukrepe znašajo enotretjino skupnih izdatkov za politiketrga dela.
Average spending on LMPs in EU Member States totalled just over 2% of GDPduring the period 1985–2004, with a small downward drift emerging after the mid1990s.
Povprečni izdatki za politike trga dela v državah članicah EU so v obdobju1985–2004 znašali nekaj več kot 2 % BDP, pri čemer je po sredini devetdesetihlet prišlo do rahlega upada.
There is a wide variation in spending across countries, ranging from a lowof under 0.5% in the Czech Republic, Estonia, Latvia, Lithuania, Slovakia and the UK, to a high of 4.4% in Denmark in 2004.
Med državami obstajajo velike razlike v izdatkih, insicer se gibljejo od manj kot 0,5 % na Češkem, v Estoniji, Latviji, Litvi, na Slovaškem in v Združenem kraljestvu do 4,4 % na Danskem leta 2004.
In the EU, the share of expenditureson active measures accounts, on average, for approximately one-third of total LMPspending.
Delež odhodkov za aktivne ukrepe v EU v povprečju znaša približno eno tretjino skupnihizdatkov za politike trga dela.
This indicates that EU Member States have not made any significantprogress on shifting resources from passive to active measures, despite thedeclared intentions of many governments.
To nakazuje, da države članice EU niso dosegle vidnejšega napredka glede preusmeritve sredstev od pasivnih k aktivnim ukrepom,kljub zastavljenim namenom mnogih vlad.
The effectiveness of ALMPs is assessedusing either micro- or macroeconometric techniques.
Učinkovitost aktivnih politik trga delaje ocenjena z uporabo mikro- alimakro-ekonometričnih tehnik.
The effectiveness of ALMPs is usually evaluated using either micro- or macroeconometric techniques.
Učinkovitost aktivnih politik trga dela se običajno vrednoti z uporabo mikro- alimakro-ekonometričnih tehnik.
The large majority of programme evaluations use microeconometric techniques to measure the impact of participation in the programmeon subsequent employment and/or earning prospects.
Velika večina vrednotenj programov uporablja mikro-ekonometrične tehnike za merjenje vpliva udeležbe v programu na kasnejše možnosti zaposlitve in/ali dohodka.
However, assuming adequate data availability, use of a general equilibrium/macro framework is preferableto a partial equilibrium/micro approach, as the former is capable also of measuring indirect and long-run effects, which might lead to a reversal of the policy conclusions drawn from the microeconometric evaluation.
Vendar pa je – ob domnevi, da so na voljoustrezni podatki – uporaba makro okvira s splošnim ravnovesjem bolj zaželenakot mikro pristop z delnim ravnovesjem.
Microeconometric evaluations suggestthat spending on training is relativelyineffective, while employment incentives and PES are associated with themost favourable post-programmeemployment outcomes.
S prvim je namreč možno meriti tudiposredne in dolgoročne učinke, kar lahko vodi do spodbijanja akcijskih sklepovna podlagi mikro-ekonometričnega vrednotenja.
Overviews of programme evaluations, including a recent meta-analysis of morethan 100 studies conducted in Europe, find the following: training has a modestlikelihood of making a positive impact on post-programme employment rates.
Po pregledih vrednotenj programa, vključno z najnovejšo meta-analizo, ki vključuje več kot sto v Evropi izvedenih študij, je le malo verjetno, da imajo usposabljanja pozitiven vpliv na stopnje zaposlenosti po končanem programu.
Incontrast, spending on employment incentives and PES is associated with significantly better outcomes.
Vnasprotju padajejo spodbude za zaposlovanje in javni zavodi za zaposlovanje bistveno boljšerezultate.
The evidence suggests that job search assistance programmes in general, and activation policies in particular, rank highly among themore cost-effective ALMP measures in terms of helping the unemployed find ajob and keep it.
Podatki nakazujejo, da so programi za pomoč pri iskanju zaposlitve nasplošno, zlasti pa politike aktivacije, ene stroškovno najbolj učinkovitih aktivnihpolitik trga dela v smislu pomoči brezposelnim, da najdejo delovno mesto in ga
Programmes involving direct job creation in the public sector are
Glede na mikro-ekonometrična vrednotenja so usposabljanja relativnoneučinkovita, medtem ko spodbude zazaposlovanje in javni zavodi zazaposlovanje dajejo najugodnejšerezultate zaposlovanja po končanemprogramu.
Executive summary even less likely to show a positive impact on post-programme employment outcomes than training programmes.
Povzetek obdržijo. Za programe, ki vključujejo neposredno ustvarjanje delovnih mest vjavnem sektorju, je celo manj verjetno kot za programe usposabljanja, da bodoimeli pozitiven vpliv na rezultate zaposlovanja po končanem programu.
In contrast, macroeconometric studiesusually find training as the most effective category of ALMP.
Vnasprotju pa so po makroekonometričnih študijah usposabljanja najučinkovitejša kategorija aktivnihpolitik trga dela.
This paradoxcould be solved by extending the observation period to include the medium- tolong-term effects of training.
Ta paradoks je možnorešiti s podaljšanjem obdobja opazovanja z namenom vključiti srednje- indolgoročne učinke usposabljanja.
The results of microeconometric evaluations and of the few macro-econometricstudies available are somewhat contradictory.
Rezultati mikro-ekonometričnih vrednotenj in razpoložljivih makroekonometričnih študij so na nek način protislovni.
Macroeconometric studies usuallyfind that training is the only category of ALMP that seems to have a significantpositive impact on aggregate labour market outcomes.
Običajno so po makroekonometričnih študijah usposabljanja edina kategorija aktivnih politik trga dela,ki imajo velik pozitiven vpliv na združene učinke trga dela.
This paradox could besolved by extending the observation period to include the post-participation effectsof training.
Ta paradoks je možnorešiti s podaljšanjem obdobja opazovanja z namenom vključiti učinke usposabljanja po končanem programu.
In practice, evaluations of training programmes often find a negative,or only a slight positive, effect on participants’outcomes during the first year or twoafter participation.
Vpraksi vrednotenja usposabljanj pogosto razkrijejo negativen ali le malenkost pozitiven učinek na rezultate udeležencev v prvemali v prvih dveh letih po končanem programu.
However, after that initial period, a growing number of followup studies have found evidence of a positive impact attributable to training.
Toda po začetnem obdobju jenaraščajoče število nadaljnjih študij dokazalo pozitiven vpliv usposabljanj.
Interactions between LMPs can have asignificant impact on the effectivenessof active measures and affect laboursupply.
Medsebojno delovanje politik trga delalahko ima velik vpliv na učinkovitostaktivnih ukrepov in ponudbo delovnesile.
In order to explore synergies and make active policies more effective, it is important to consider the interactions between active and passive LMPs.
Za raziskovanje sinergij in povečanje učinkovitosti aktivnih politik je treba upoštevati medsebojno delovanje aktivnih in pasivnih politik trga dela.
The disincentive effects of relatively high and long-lasting unemployment benefits on laboursupply can be, at least partially, counteracted by adopting well-designed ALMPs.In recent years EU Member States have preferred to counterbalance some of thedisincentive effects of UB/welfare systems by introducing comprehensive activation strategies that coordinate public UB administration with expenditure on ALMPs.
Nespodbudniučinki relativno visokih in dolgotrajnih nadomestil za brezposelne na ponudbodelovne sile se lahko vsaj delno izenačijo z uvedbo dobro zasnovanih aktivnih politik trga dela. Vzadnjem času so države članice EU nekatere nespodbudne učinkenadomestil za brezposelne/sistemov socialnega varstva raje uravnotežile z uvedbocelovitih strategij aktivacije, ki omogočajo koordinacijo javnega upravljanja nadomestil za brezposelnost z odhodki za aktivne politike trga dela.
Despite recent progress, an evaluationculture for labour market policiesneeds to be further developed to makeactive policies more effective.
Kljub nedavnemu napredku je za večjoučinkovitost aktivnih politik treba šenaprej razvijati kulturo ocenjevanja zapolitike trga dela.
Although the situation in Europe is rapidly improving as the practice of conducting evaluations becomes more widespread, development of an evaluation culturefor labour market policies is still in its infancy in many EU Member States.
Čeprav se razmere ob vedno bolj razširjeni praksi vrednotenja v Evropi hitroizboljšujejo, je razvoj kulture ocenjevanja za politike trga dela v mnogih državahčlanicah EU še vedno v povojih.
Evaluating the effects and monitoring the implementation of ALMPs are importantsteps in the process of improving policy design in order to secure better results.
Vrednotenje učinkov in spremljanje izvajanjaaktivnih politik trga dela so pomembni koraki v procesu izboljševanja oblikovanja politik z namenom zagotoviti boljše rezultate.
Human capital, technology and growth in the EU Member States
Človeški kapital, tehnologija in rastvdržavah članicah EU
Human capital is at the heart of the Lisbon Strategy but investment in ahigh-skilled workforce has been ratherdisappointing.
Človeški kapital je ključnega pomenaza lizbonsko strategijo, toda vlaganja vvisoko usposobljeno delovno silo nisoravno spodbudna.
This underinvestment in a highskilled workforce has been seen as one of the main reasons behindthe relatively slow growth in Europe in the past years.
Pomanjkanje vlaganj v visokousposobljeno delovno silo je eden glavnih razlogov za relativno počasno rast v Evropi v zadnjih letih.
The 2005 revised Lisbon Strategy and the subsequent Integrated Guidelines for Growth and Jobs(2005–2008)have thus placed an even stronger emphasis on the need to investmore in human capital through better education and skills.
Prenovljena lizbonska strategija 2005 in kasnejše integrirane smernice za rast in delovna mesta (2005–2008) zato še bolj poudarjajo potrebo po večjem vlaganju v človeški kapital z boljšim izobraževanjem in pridobivanjem znanj.
Some growth models treat human capital as an additional input in the production function, alongside physical capital and labour …
Nekateri modeli rasti človeški kapitalobravnavajo kot dodaten prispevek vproizvodni funkciji, poleg stvarnegakapitala in dela, …
Several models in the existing economic literature link human capital to economic growth and they broadly follow two main approaches.
Več modelov v obstoječi ekonomski literaturi človeški kapital povezuje z gospodarsko rastjo, na splošno pa sledi dvema glavnima pristopoma.
A standard approachtreats human capital as an additional input in the production function, alongsidephysical capital and labour.
Standardni pristopobravnava človeški kapital kot dodaten prispevek v proizvodni funkciji, polegstvarnega kapitala in delovne sile.
In this approach, growth is driven by the accumulationof human capital.
Pri tem pristopu rast poganja kopičenječloveškega kapitala.
Consequently, differences in growth rates across countries canbe explained by differences in the rates at which these countries accumulatehuman capital.
Zaradi tega je možno razlike v stopnjah rasti med državamirazlagati z razlikami v stopnjah kopičenja človeškega kapitala v teh državah.
This implicitly considers education as affecting the workers' productivity in the same way, regardless of the type of job they perform.
Pritem se implicitno predvideva, da izobraževanje vedno na enak način vpliva naproduktivnost delavcev, ne glede na vrsto dela, ki ga opravljajo.