natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The increase in the Committee’s membership to 317 is not only a quantitative but also a qualitative jump, imposing a need for greater self-discipline.
Povečanje članstva Odbora na 317 ne pomeni le količinskega povečanja, temveč tudi povečanje kakovosti, kar zahteva večjo samodisciplino.
Another area where the Committee could add value to the legislative processes of the EU is in the assessment of the impact of Commission proposals and the monitoring of the implementation of legal acts.
Še eno področje, kjer bi Odbor lahko prispeval dodano vrednost k zakonodajnemu procesu EU: ocena vpliva predlogov Komisije in spremljanje izvajanja pravnih aktov.
The Committee’s members are particularly well placed to do this, as they have hands-on experience with the concrete implementation of EU law in their daily work.
Položaj članov Odbora za to je dober, saj imajo konkretne izkušnje z dejanskim izvajanjem zakonodaje EU pri svojem vsakdanjem delu.
The new EESC building at the heart of the European quarter in Brussels.
Nova zgradba EESO sredi evropske četrti v Bruslju.
The Committee has set up rules to improve working methods and laid down specific criteria for own-initiative opinions.
Odbor je določil pravila za izboljšanje načinov dela in posebna merila za mnenja na lastno pobudo.
These rules have to be rigorously applied; for example, concerning the maximum length of opinions.
Teh pravil (na primer v zvezi z omejitvijo dolžine mnenj) se je treba strogo držati.
Enlarging the Union also posed a challenge to the Committee’s working structures.
Širitev Unije pomeni izziv tudi za delovne strukture Odbora.
Greater selectivity in the Committee’s work is crucial.
Večja selektivnost pri delu Odbora je ključnega pomena.
The EESC should focus more on its priority areas.
EESO bi se moral bolj osredotočiti na prednostna področja.
A narrower range of subjects will not, however, mean less work, as this will make it possible to work more intensively on the remaining priority areas.
Toda ožji izbor zadev ne bo pomenil manj dela, saj bo tako mogoče intenzivneje delovati na drugih prednostnih področjih.
Assembling the building blocks that make up Europe’s future mittee to use our building for, for example, thematic evenings organised by individual Member States, as well as concerts, exhibitions and the like.
Temelji za prihodnost Evrope na primer za tematske večere, ki bi jih organizirale posamezne države članice, pa tudi koncerte, razstave in podobno.
All these points, our priorities, outside relations and internal working methods, are interrelated: the EESC will achieve a higher profile and more influence if it is both efficient and representative and, above all, if it deals with topics which directly concern and preoccupy organised civil society in Europe.
Vse te točke, zunanje prednostne naloge, zunanji stiki in notranji načini dela so med seboj povezani: EESO bo dosegel izrazitejši profil in več vpliva, če bo uspešen in reprezentativen, predvsem pa, če se bo posvečal vprašanjem, ki neposredno zadevajo evropsko civilno družbo in s katerimi se leta ukvarja.
The priorities listed are capable of achieving this aim, for they focus on the future.
Naštete prednostne naloge lahko omogočijo dosego tega cilja, saj so usmerjene v prihodnost.
As the Austrian author and unwilling citizen of the world Joseph Roth once said: ‘There is still — even today — a longing, a homesickness for European solidarity, for solidarity with European culture.’
Avstrijski pisatelj Joseph Roth, sam nerad državljan sveta, je dejal: „Še zmeraj obstajata – celo danes – stremljenje in nostalgija za evropsko solidarnostjo, za solidarnostjo v evropski kulturi.”
All of the Committee’s priorities, whether they have been fixed externally or by the Committee itself, have one thing in common: they focus on the future and will shape the life of Europe’s citizens.
Vse prednostne naloge Odbora, ne glede na to, ali so bile določene zunaj ali v Odboru samem, imajo en skupni cilj: osredotočene so v prihodnost in oblikovale bodo življenje evropskih državljanov.
The vast debate on this future is only just beginning.
Široka razprava o prihodnosti se šele začenja.
All of these topics are to be seen in relation to the shared values which are the building blocks creating a European identity.
Vsa ta vprašanja je treba obravnavati glede na skupne vrednote, ki so temelj evropske identitete.
This quotation from 1934 had a — at the time fully justified — pessimistic undertone.
Ta citat iz leta 1934 je imel v tistem času popolnoma upravičeno pesimističen prizvok.
Seventy years later the remark is still valid but, looking at the achievements thus far in unifying Europe, it can confidently be endowed with an optimistic undertone, for this longing for European solidarity has brought us a long way.
Sedemdeset let kasneje ta pripomba še zmeraj velja, toda glede na dosedanje dosežke pri združevanju Evrope je brez zadržkov mogoče pridati optimističen prizvok, kajti v tem stremljenju k evropski solidarnosti smo prehodili dolgo pot.
And with its work the EESC can and will make a decisive contribution to the next steps to be taken.
EESO lahko in tudi bo s svojim delom odločilno prispeval k prihodnjim korakom.
The EESC biennial conference, which is traditionally held to discuss a topic with implications for the future, will therefore be given the overarching title ‘European values — European society — European identity’.
Konferenca EESO, ki poteka vsaki dve leti in je tradicionalno posvečena temi, ki bo vplivala na prihodnost, bo zato dobila krovni naslov „Evropske vrednote – evropska družba – evropska identiteta“.
The aim is to take full stock of the debate on Europe’s future.
S tem se želi zajeti vse vidike razprave o prihodnosti Evrope.
In preparation for this conference the EESC will organise a colloquium on each of the aforementioned priorities — in conjunction with outside partners from, inter alia, the academic world.
V pripravah na to konferenco bo EESO organiziral posebno diskusijo o zgoraj navedenih prednostnih nalogah skupaj z zunanjimi partnerji, med drugim tudi iz akademskega sveta.
The conclusions will be set out in a series of documents, which will serve as reference material for the final conference and the debate on Europe’s future.
Sklepi bodo podrobno navedeni v seriji dokumentov, ki bodo služili kot referenčni material za končno konferenco in razpravo o evropski prihodnosti.
The Committee will also award a ‘civil society prize’ for special achievements in aid of civil society.
Odbor bo podeljeval tudi „nagrado civilne družbe“ za posebne dosežke za civilno družbo.
Last but not least, the new EESC building provides the ideal setting to act as a European cultural forum.
Navsezadnje je nova stavba EESO idealna za evropski kulturni forum.
More initiatives should be taken within the Com-
V okviru Odbora bi moralo biti več pobud za uporabo stavbe v druge namene,
A new President: Anne-Marie Sigmund at the moment of her election (October 2004).
Nova predsednica: Anne-Marie Sigmund v trenutku, ko je izvedela za rezultat volitev.
Anne-Marie Sigmund, a biographical note
Anne-Marie Sigmund, življenjepis
Appointed Secretary-General of the Austrian Federal Committee of Liberal Professions in 1979, she served in this function until 2001 and was then appointed to her current position, in charge of European Affairs. airs.
Leta 1979 je bila imenovana za generalno sekretarko avstrijskega zveznega odbora za svobodne poklice in imela to funkcijo vse do leta 2001, ko je bila imenovana na sedanji položaj pristojne za evropske zadeve.
After a legal training internship in court she practised law in several law firms from 1964 to 1970, specialising in civil law cases.
Po pripravništvu na sodišču je od leta 1964 do 1970 delala v pravnih pisarnah in se specializirala za civilno pravo.
Legal and sociological monographs published during this time included ‘Women in the Austrian judicial system’ (1965).
V tem času je izdala več pravnih in socioloških monografij, med drugim tudi „Ženske v avstrijskem pravnem sistemu“ (1965).
During the preparatory phase of the Austrian accession to the European Union, she was a consultant to the Austrian government in the framework of the Interministerial Working Group for European Integration.
Med pripravljalno fazo pristopa Avstrije k Evropski uniji je bila svetovalka avstrijske vlade v okviru medresorske delovne skupine za evropsko integracijo.
Following publication of her monograph ‘The role and responsibility of the Austrian liberal professions in the EU enlargement process’ (1992), she was also particularly active in the official information campaigns preparing the public referendum on accession.
Po izdaji monografije „Vloga in odgovornost avstrijskih svobodnih poklicev v procesu širitve EU“ (1992) je bila dejavna zlasti v uradnih informacijskih kampanjah, ki so pripravljale referendum o pristopu.
Anne-Marie Sigmund was one of the first Austrian members appointed to the European Economic and Social Committee after the Austrian EU accession in 1995.
Anne-Marie Sigmund je bila v Evropski ekonom-sko-socialni odbor imenovana med prvimi avstrijskimi člani po pristopu Avstrije k EU leta 1995.
Changing from the legal profession to the business world, she was appointed as director of an advertising and public relations firm in 1970.
Pravniški poklic je zamenjala s podjetniškim, ko je bila leta 1970 imenovana za direktorico podjetja za svetovanje in stike z javnostjo.
In 1974, she set up her own public relations and communications agency, which she directed until 1991.
Leta 1974 je ustanovila lastno agencijo za stike z javnostjo in komunikacijo, ki jo je vodila do leta 1991.
During that period, she was responsible for a highly acclaimed and long-running series of TV publicity spots for a shoe company.
V tem obdobju je bila odgovorna za priznano serijo reklamnih spotov za tovarno čevljev, ki so jo dolgo predvajali na televiziji.
This series, featuring renowned modern artists, was awarded the Austrian Federal Prize for Best Publicity in 1975.
Za spote, pri katerih so sodelovali najbolj znani sodobni umetniki, je leta 1975 prejela avstrijsko zvezno nagrado za najboljšo reklamo.
She held the office of President of Group III (Various Interests) of the EESC from 1998 to 2004.
Od leta 1998 do 2004 je delovala kot predsednica skupine III.
She was elected President of the European Economic and Social Committee on 27 October 2004.
Za predsednico Evropskega ekonomskosocialnega odbora je bila izvoljena 27. oktobra 2004.
This period of her professional life was also marked by several PR-related publications, notably ‘Art in publicity’ (1971) and ‘Ethics in publicity’ (1979).
To obdobje njenega poklicnega življenja je zaznamovalo kar nekaj objav na temo stikov z javnostjo, zlasti „Umetnost oglaševanja“ (1971) in „Etika oglaševanja“ (1979).
From 1970 to 1982, she served as a member of the board of the Austrian Council for Ethics in Publicity.
Od leta 1970 do 1982 je delovala kot članica avstrijskega sveta za etiko oglaševanja.
She is married to a (retired) Austrian TV journalist specialised in cultural affairs. airs.
Poročena je z (upokojenim) avstrijskim TV-novinar-jem za kulturne zadeve.
At the same time, she became increasingly involved in activities for representative bodies of the liberal professions, raising her interest in questions of general policy regarding this sector.
Hkrati se je vedno bolj vključevala v dejavnosti organov, ki zastopajo svobodne poklice, kar je v njej zbudilo zanimanje za vprašanja splošne politike glede tega sektorja.
This resulted in a series of publications such as ‘Privatisation and liberal professions’ (1980), ‘What liberty for liberal professions?’ (1983) and ‘Liberal professions in the area of tension between citizen and State’ (1985).
Rezultat tega je bila serija publikacij, kot so „Privatizacija in svobodni poklici“ (1980), „Koliko svobode za svobodne poklice?“ (1983) in „Svobodni poklici kot področje napetosti med državljani in državo“ (1985).
Her hobbies are music and nature.
Prosti čas preživlja ob glasbi in v naravi.
From her apartment in an outer district of Vienna, she has a direct view over the vineyards where she goes for long walks with her dog.
Iz svojega stanovanja na obrobju Dunaja ima razgled na vinograde, kamor se rada odpravi na dolge sprehode s svojim psom.
POLITICAL PRIORITIES. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 7
POLITIČNE PREDNOSTNE NALOGE. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 7
The renewed Lisbon Agenda and Competitiveness . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Prenovljena lizbonska strategija in konkurenčnost . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
7Sustainable Development . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
7Trajnostni razvoj . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
8Climate change, Energy policy and Environmental protection . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 9European social model . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 9
8Podnebne spremembe, energetska politika in varstvo okolja . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
External Relations. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 10
Zunanji odnosi. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 10
IAESCSI (International Association of Economic and Social Councilsand Similar Institutions) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 10
IAESCSI (Mednarodno združenje ekonomsko-socialnih svetov in podobnih institucij) . . . . . . . . . . . .
Euromed countries . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 10Enlargement . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
10Države Euromed . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
11• Western Balkans and Croatia . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
11• Zahodni Balkan in Hrvaška . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
11• Turkey . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
11• Turčija . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 11Dvostranski odnosi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 11• EU-Indija . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
11• EU-China . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 11
11• EU-Kitajska . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 11
THE ROLE OF THE EESC IN THE EUROPEAN UNION. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 13
VLOGA EESO V EVROPSKI UNIJI . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 13
The Constitutional Treaty, Institutional reform and the Celebration of the 50th
Ustavna pogodba, institucionalna reforma in praznovanje 50. obletnice EU . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 13
Upgrading the profile of the EESC among the EU institutions. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 13
Povečanje prepoznavnosti EESO v institucijah EU . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 13
European Parliament . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Evropski parlament. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 14Svet in predsedstva Sveta . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 14Evropska komisija . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 14
Relations with the national Economic and Social Councils (ESCs). . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 15
Odnosi z nacionalnimi ekonomsko-socialnimi sveti . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 15
Dialogue with Civil Society in Europe. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 15
Dialog s civilno družbo v Evropi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 15
THE COMMITTEE’S OWN AFFAIRS. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 17
NOTRANJE ZADEVE ODBORA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 17
Renegotiating the Cooperation Agreement with the Committee of the Regions (CoR) . . . . . . . . . . . . . 17
Ponovna pogajanja o sporazumu o sodelovanju z Odborom regij (OR) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 17
Functioning of the Committee: Fewer and better opinions, better follow-up. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 17
Delovanje Odbora: manj mnenj, vendar boljših – boljše spremljanje . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 17
Streamlining plenary sessions and politicising Bureau meetings. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 18
Racionalizacija plenarnih zasedanj in večji poudarek na političnih vprašanjih na sejah predsedstva. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 18
Communication policy. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 18
Politika obveščanja. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 18
Modernising further the administration (Secretariat). . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 19
Nadaljnje posodabljanje uprave (sekretariata). . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 19
My programme will not be in contradiction with the programme of my predecessor [Anne-Marie Sigmund].My priorities are different, but as the primus inter pares of our Assembly, it is my honour and duty torepresent the interests of the socio-professional organisations and of its members.
Moj program ni v nasprotju s programom moje predhodnice Anne-Marie Sigmund. Moje prednostne nalogeso drugačne, toda kot prvi med enakimi v naši skupščini imam čast in nalogo, da zastopam interese socialnopoklicnih organizacij in njihovih članov.
The leitmotiv of my programme is the same one as in my Inaugural Speech: “Entrepreneurship with a humanface”.
Vodilni motiv mojega programa je enak kot v mojem nastopnem govoru: Podjetništvo s človeškim obrazom.
Our Europe needs to encourage entrepreneurship (“Unternehmergeist”)at all levels of society and in all itsforms in order to face the challenges that lie more than ever ahead of us.
VEvropi moramo spodbujati podjetnost (Unternehmergeist) na vseh ravneh družbe in v vseh oblikah, da se bomolahko spoprijeli s prihodnjimi izzivi, ki bodo večji kot kadar koli prej.
Entrepreneurship is the key to facingthe challenges of globalisation, creating new jobs and innovation having always in mind the social andenvironmental issues.
Podjetnost je ključ za soočanje z izziviglobalizacije, ustvarjanje delovnih mest in inovacije ob upoštevanju socialnih in okoljskih vprašanj.
It is not an objective in itself, but it is rather a mental state we must adopt not only forbusiness but also in our daily life.
Podjetnost nisama sebi namen, ampak je miselnost, ki jo moramo prevzeti ne le v gospodarstvu ampak tudi v vsakdanjemživljenju.
The ultimate purpose is to preserve our European social model – which is anexample to other parts of the world – and to tailor it accordingly in order to be able to face the threats resultingfrom global competition, and important demographic changes.
Končni cilj je ohraniti evropski socialni model, ki je vzor ostalemu svetu, in ga ustrezno prirediti, da sebomo lahko soočili z grožnjami, ki jih prinaša svetovna konkurenca, in s pomembnimi demografskimispremembami.
Being myself an entrepreneur,I know very well that time is precious and that is the reason why I have focused myprogramme on essential priorities and tried to be concrete, practical and measurable.
Ker sem tudi sam podjetnik, zelo dobro vem, da je čas dragocen, zato sem svoj program osredotočil na glavneprednostne naloge in ga skušal oblikovati konkretno, praktično in merljivo.
− My political, thematic priorities;
Program je razdeljen na tri dele:− moje politične, tematske prednostne naloge,
− The role of the EESC in the context of the European Union;
− vloga EESO v okviru Evropske unije,
− The Committee’s own affairs.
− notranje zadeve Odbora.
First of all,I am particularly grateful to all the members who responded to my request for personal contributions.They are all valuable and well targeted, I have particularly taken into consideration the suggestions reflecting abroad consensus.
Zlasti sem hvaležen vsem članom, ki so se odzvali mojemu pozivu k osebnim prispevkom. Vsi so dragoceni indobro usmerjeni, zlasti pa sem proučil predloge, ki odražajo široko soglasje.
If you find no trace of your suggestions in this programme, it does not mean that I havedisregarded them: they are in a file and I will continue to refer to them during the implementation of myprogramme.
Če svojih predlogov v tem programune boste zasledili, to ne pomeni, da jih nisem upošteval: shranjeni so v dosjeju in med izvajanjem svojegaprograma se bom vračal k njim.
Likewise, new ideas are always welcome.
Prav tako so vedno dobrodošle nove ideje.
Globalisation imposes three kinds of challenge to the EU:an economic one,an intellectual one (concerning education, innovation and research) andthe one of governance.The Greek philosopher Demosthenes wrote already2400 years ago:one has to prefer words that save above words that please.We cannot stop the evolution which makes some economic sectors sufferfrom globalisation.
Globalizacija prinaša tri vrste izzivov za EU: gospodarski izziv, intelektualniizziv (na področjih izobraževanja, inovacij in raziskav) in izziv upravljanja.Grški filozof Demosten je že pred 2400 leti zapisal, da moramo imeti rajšibesede, ki rešujejo, kot besede, ki so všečne. Razvoja, ki povzroča, da sonekateri gospodarski sektorji prizadeti zaradi globalizacije, ne moremoustaviti.
Our task is to coach and to correctly canalise it, to findthe adequate solutions, in order to keep up with global competition in anever faster changing world.
Naša naloga je dajati navodila in jo ustrezno usmerjati, najtiustrezne rešitve, da bomo lahko v svetu, ki se vedno hitreje spreminja,držali korak s svetovno konkurenco.