natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Action on health inequalities in EU Member States ....................................... 13
Ukrepanje glede neenakosti na področju zdravja v državah članicah EU .................. 13
CASE STUDY 1 UK – Sure Start Local Programmes: Putting“proportionate universalism”into practice ................
ŠTUDIJA PRIMERA 1, Združeno kraljestvo – lokalni programi Sure Start: prenos„sorazmernega univerzalizma“ v prakso ...............................................
14CASE STUDY 2 Hungary – Opre Roma: Raising awareness for planning healthy and sustainable houses amongst a Roma community living in Debrecen . ...........................
14ŠTUDIJA PRIMERA 2, Madžarska – Opre Roma: ozaveščanje pri načrtovanju zdravih in trajnostnih hiš v romski skupnosti, ki živi v Debrecenu . .....................................
15CASE STUDY 3 Germany“Job Fit Regional”: Linking health and employment promotion ............................ 16
15ŠTUDIJA PRIMERA 3, Nemčija –„Job Fit Regional“: povezanost zdravja in napredovanja pri zaposlitvi ................ 16
EU-level action ......................................................................... 17
Ukrepanje na ravni Evropske unije ...................................................... 17
Commission Communication on Health Inequalities .........................................................
Sporočilo Komisije o neenakostih na področju zdravja .......................................................
17European Employment Strategy ............................................................................
17Evropska strategija zaposlovanja ............................................................................
18Cooperation with Member States ...........................................................................
18Sodelovanje z državami članicami ..........................................................................
19EU Health Strategy .........................................................................................
19Zdravstvena strategija Evropske unije .......................................................................
19EU funds ...................................................................................................
19Sredstva Evropske unije ....................................................................................
19Legislation .................................................................................................
19Zakonodaja . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
20Internal market ............................................................................................
20Notranji trg . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
21Education and youth ....................................................................................... 21
21Izobraževanje in mladina ................................................................................... 21
Useful links and references .......................................................................................
Uporabne povezave in viri ........................................................................................ 22Kratka bibliograja . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 22
Life expectancy at birth men 2002-2004, NUTS 2
Pričakovana življenjska doba ob rojstvu, moški, 2002–2004, NUTS 2
Health inequalities in the EU
Neenakosti na področju zdravja v Evropski uniji
European Union (EU) citizens live, on average, longer and healthier lives than previous generations and health levels in the EU have improved continuously in recent decades.
Državljani Evropske unije (EU) živijo v povprečju dlje in bolj zdravo kot prejšnje generacije, raven zdravja v EU pa se je v zadnjih desetletjih stalno izboljševala.
At the same time, there exist large and perhaps increasing inequalities in health both between and within EU Member States.
Sočasno so med državami članicami EU in v njih velike in morda čedalje večje neenakosti na področju zdravja.
The European Commission regards these inequalities as a challenge to the EU’s commitment to solidarity, social and economic cohesion, human rights and equal opportunities.
Evropska komisija obravnava te neenakosti kot izziv za zavezanost EU k solidarnosti, socialni in ekonomski koheziji, človekovim pravicam in enakim možnostim.
The Commission is thus determined to support Member States and stakeholders at various levels of society in their eorts to tackle them.
Komisija je tako odločena podpirati države članice in zainteresirane skupine na različnih družbenih ravneh v njihovih prizadevanjih za boj proti tem neenakostim.
Health inequalities between and within Member States
Neenakosti na področju zdravja med državami članicami in v njih
Life expectancy at birth can give some idea of health levels amongst the population as a whole and in this, there are substantial dierences between EU regions.
Pričakovana življenjska doba ob rojstvu je pokazatelj stopenj zdravja prebivalstva kot celote, pri tem pa so velike razlike med regijami EU.
In 2006, the dierence between the Member States with the highest and lowest life expectancies was eight years for females and 14 years for males.
Leta 2006 je bila razlika med državami članicami z najdaljšo in najkrajšo pričakovano življenjsko dobo osem let pri ženskah in štirinajst let pri moških.
There are also dierences of up to 20 years in the number of years lived in good health (Healthy Life Years), with people living in the Central and Eastern part of the EU, especially men, living on average fewer years in good health.
V številnih državah se je vrzel med nacionalno pričakovano življenjsko dobo in povprečjem EU v zadnjih dveh desetletjih povečala.
The impact on health of these variables starts at a young age and persists throughout life.
Vpliv teh spremenljivk na zdravje se začne v mladih letih in se nadaljuje vse življenje.
Dierences in life expectancy at birth between the lowest and highest socioeconomic groups (e.g. between manual and professional occupations, people with primary and post-secondary education and the lowest and highest income quintiles) range from 4-10 years for men and from 2-7 years for women. In some Member States, the gap has even grown over the last few decades.
Razlike v pričakovani življenjski dobi ob rojstvu med najnižjimi in najvišjimi družbenoekonomskimi skupinami (na primer med  fizičnimi in strokovnimi poklici, ljudmi z osnovnošolsko in višješolsko izobrazbo ter tistimi z najnižjimi in najvišjimi prihodki) so od 4 do 10 let za moške in od 2 do 7 let za ženske.Ta razlika se je v zadnjih nekaj desetletjih v nekaterih državah članicah celo povečala.
In addition, infant mortality is higher in the lowest socioeconomic groups and inequalities related to this factor have also increased in several countries.
Poleg tega je umrljivost dojenčkov večja v najnižjih družbenoekonomskih skupinah, neenakosti, povezane s tem dejavnikom, pa so se v več državah povečale.
Particularly poor health amongst vulnerable groups
Posebno slabo zdravje ranljivih skupin
Groups such as people in deprived areas and in poverty, the unemployed and informally employed, the homeless, the disabled, the mentally or chronically ill, the elderly on low pensions and single parents tend to experience higher levels of disease and premature death.
Precejšnje razlike med državami članicami so tudi pri umrljivosti dojenčkov, prezgodnji umrljivosti, preprečevanju smrtnosti in bolj subjektivnih zdravstvenih merilih, kot so splošno zdravje na podlagi lastne ocene in dolgotrajna bolezen ali omejitev aktivnosti v preteklih šestih mesecih.
Substantial dierences between Member States are also found in infant mortality, premature mortality, avoidable mortality and more subjective health measures such as self-perceived general health and long-standing illness or activity limitations experienced in the past six months.
Pri skupinah, kot so prebivalci na ogroženih območjih in revni, brezposelni in neuradno zaposleni, brezdomci, invalidi, duševni ali kronični bolniki, starejši z nižjimi pokojninami in starši samohranilci je obolevnost večja in prezgodnja smrt pogostejša.
High mortality and morbidity from cardiovascular disease, injuries and violence, cancer and alcohol-related diseases contribute to dierences in life expectancy.
K razlikam v pričakovani življenjski dobi prispevajo visoka umrljivost in obolevnost zaradi srčno-žilnih bolezni, poškodb in nasilja, raka in bolezni, povezanih z uživanjem alkohola.
Underlying risk factors for these conditions, such as poorer living and working conditions, smoking, diet and alcohol consumption, are more prominent in countries with shorter life expectancies.
Ključni dejavniki tveganja za ta stanja, kot so slabše življenjske in delovne razmere, kajenje, prehrana in uživanje alkohola, so izrazitejši v državah s krajšo pričakovano življenjsko dobo.
Inequalities between nationals and some migrant groups persist, both in terms of health status and access to health services.
Neenakosti so med državljani in nekaterimi migrantskimi skupinami, in to tako glede njihovega zdravstvenega stanja kot dostopa do zdravstvenih storitev.
Migrants may experience greater vulnerability to communicable diseases, such as tuberculosis, HIV/AIDS or hepatitis, thereby impacting on overall levels of health.
Migranti so lahko ranljivejši glede prenosljivih bolezni, kot so tuberkuloza, HIV/AIDS ali hepatitis, ki vplivajo na splošne ravni zdravja.
They may also face higher risks of non-communicable diseases (e.g. cardiovascular disease) and mental health problems.
Lahko so izpostavljeni tudi večjim tveganjem za neprenosljive bolezni (na primer srčno-žil-ne bolezni) in težave z duševnim zdravjem.
These can stem from a combination of socioeconomic and environmental conditions in their countries of origin, the process of moving country and having to adjust to a new environment in their host countries1.
Te lahko izhajajo iz kombinacije družbenoekonomskih in okoljskih razmer v državi njihovega izvora, selitve iz države in potrebe po prilagajanju novemu okolju v državah gostiteljicah. (1)
Inequalities between social groups
Neenakosti med družbenimi skupinami
In addition, there appears to be a link between health inequalities within a county and the overall health of the population, in that the higher the inequality, the poorer the health of the population as a whole.
Poleg tega se zdi, da obstaja povezava med neenakostmi na področju zdravja v državi in splošnim zdravstvenim stanjem prebivalstva, in sicer večja je neenakost, slabše je zdravje prebivalstva kot celote.
Reducing inequalities within Member States may well therefore help to reduce those between Member States.
Zmanjšanje neenakosti v državah članicah tako lahko pomaga zmanjšati tiste med državami članicami.
Aside from dierences between Member States, a social gradient in health status has been identied.
Poleg razlik med državami članicami so bile ugotovljene še zdravstvene razlike med družbenimi sloji prebivalstva.
People with lower education, a lower occupational class or lower income, as well as some ethnic minorities in many Member States tend to die younger and suer from a higher prevalence of most types of health problem.
Ljudje z nižjo stopnjo izobrazbe, v nižjem poklicnem razredu ali z nižjim dohodkom ter nekatere etnične manjšine v mnogih državah članicah umirajo mlajši, večina zdravstvenih težav pa je pri njih tudi bolj razširjena.
Causes of health inequalities
Vzroki za neenakosti na področju zdravja
General health determinants
Splošni dejavniki zdravja zdravje pozneje v življenju.
Several models attempt to demonstrate the relationship between dierent determinants and health.
Izpostavljenost dejavnikom, ki vplivajo na zdravje, se razlikuje glede na to, kje ljudje živijo, in njihove delovne razmere.
The Dahlgren and Whitehead model, used by the World Health Organization illustrates the “rainbow-layered” view of the causes of inequalities.
Kar se tiče bivalnih razmer, deli prebivalstva EU nimajo dostopa do tekoče vode, primernih prostorov za umivanje in toaletnih prostorov, cenovno ugodne energije, centralnega ogrevanja in izolacije ter živijo v vlažnih, prenaseljenih prostorih.
Health levels do not vary at random but are the result of systematic dierences in the distribution of factors aecting them.
Po drugi strani lahko na zdravje pozitivno vplivajo dobro upravljanje, dobre delovne razmere in močna socialna omrežja na delovnem mestu.
Exposure to factors which inuence health diers according to where people live and their job situation.
Več modelov skuša prikazati odnos med različnimi dejavniki in zdravjem.
Physically demanding work may impact negatively on health, as can low levels of job control, eort reward imbalance and exposure to physical and mental risks in the workplace.
Model Dahlgrena in Whiteheada, ki ga uporablja Svetovna zdravstvena organizacija, ponazarja pregled vzrokov za neenakosti v obliki mavrice.
On the other hand, sound management, good working conditions and the existence of strong social networks at work may have positive impacts on health.
Stopnje zdravja se ne razlikujejo naključno, temveč so rezultat sistematičnih razlik v razporeditvi dejavnikov, ki vplivajo nanje.
Dahlgren-Whitehead health determinants model omic,cultural and environm ec on ent al co n cio d so it i l
Dahlgren-Whiteheadov model dejavnikov zdravja družbenoekonomske, kulturne in okoljske Življenjske in delovne e ra z m š n lo razmere e p re
Unemployment e
Brezposelnost
Work environment o
Delovno okolje
Health-related behaviours such as diet, physical activity levels, tobacco and alcohol use and sexual behaviour are inuenced by socioeconomic and cultural factors.This can partially explain health dierences between social groups and between countries and areas.
Na z zdravjem povezane navade, kot so prehrana, telesna dejavnost, kajenje in uživanje alkohola ter spolne prakse, vplivajo družbenoekonomski in kulturni dejavniki. To lahko delno razloži razlike v zdravju med družbenimi skupinami ter med državami in področji.
Most studies estimate that individual behaviour can account for 25-35% of dierences in people’s health.
Večina študij ocenjuje, da je od 25 % do 35 % razlik v zdravju ljudi mogoče pripisati posameznikovemu vedenju.
There are large variations between European countries and socioeconomic groups in terms of healthy nutrition, prevalence of smoking, alcohol consumption and physical activity and outcomes from these factors such as obesity and poor health.
Med evropskimi državami in družbenoekonomskimi skupinami so velike razlike glede zdrave prehrane, razširjenosti kajenja, uživanja alkohola in telesne dejavnosti ter posledicami teh dejavnikov, kot sta debelost in slabo zdravje.
Education r k o s
S dualni] živ l
Health care services
Zdravstvene storitve m a s dejavniki oP
Psychosocial factors such as negative life events, feelings of exclusion and marginalisation, lack of control over events in one’s life and doing a demanding job for scant financial reward can all contribute to deteriorating health.
Psihosocialni dejavniki, kot so negativni življenjski dogodki, občutki izključenosti in marginalizacije, pomanjkanje nadzora nad življenjskimi dogodki in opravljanje zahtevnega dela za skromno denarno nadomestilo, lahko pripomorejo k poslabšanju zdravja.
Agriculture and food production
Starost, spol in prirojeni dejavniki
Living and working conditions aect health through direct and indirect physical and psychological mechanisms.
Življenjske in delovne razmere vplivajo na zdravje z neposrednimi in posrednimi zičnimi in psihološkimi mehanizmi.
The impact of some factors is felt
Slabe razmere v otroštvu lahko na primer vplivajo na
Past social positions may also inuence individuals’ health status.
Tudi pretekli socialni položaj lahko vpliva na posameznikovo zdravstveno stanje.
For example, family socioeconomic status (including income and interest in education) can play a large role in determining a child’s educational attainment, employment prospects, income and health.
Družinski družbenoekonomski položaj (vključno z dohodkom in zanimanjem za izobraževanje) ima na primer lahko pomembno vlogo pri tem, kakšno izobrazbo bo dosegel otrok, zaposlitvenih možnostih, dohodku in zdravju.
Some studies show that high parental socioeconomic status reduces the risk of strokes and stomach cancer in adulthood.
Nekatere študije kažejo, da visok družbenoekonomski položaj staršev zmanjša tveganje kapi in raka na želodcu v odrasli dobi.
Maternal socioeconomic deprivation is strongly associated with low birth weight which impacts on a person’s health throughout his or her life.
Materina družbenoekonomska prikrajšanost je tesno povezana z majhno porodno težo, ki vpliva na zdravje otroka še vse življenje.
Furthermore, as already seen, poor living conditions in childhood can have an impact at a later stage.
In še, kot je že znano, slabi življenjski pogoji v otroštvu lahko vplivajo na poznejše življenje.
Dierences in life-styles and living and working conditions by age, gender and socioeconomic status QA24 Could you please tell me if any of the following apply to you.
Razlike med življenjskimi stili ter življenjskimi in delovnimi razmerami glede na starost, spol in družbenoekonomski položaj QA24 Ali mi lahko poveste, če se kaj od navedenega nanaša na vas (možnih je več odgovorov)?
(S P ON T or y health o us u Y o us u Y inanoisy the ab o u liv Y v w o u sm ok Y end to u tY o
N in dela v m o v ed enega v vosebnih el o t ali pa z a up nem v hr
Self-employed Managers Other white collars Manual workers House persons Unemployed Retired Students
Samozaposleni Menedžerji Drugi višji položaji Fizični delavci Vzdrževalci Nezaposleni Upokojenci Študenti
Employment issues between countries and individuals.
Zaposlitev kaže, da je dohodkovna neenakost eden od številnih dejavnikov, ki vodijo do razlik pri zdravju med državami in posamezniki.
Such inequality is in large part due to the degree of social stratication produced by structural drivers such as the political context, societal norms and values, and economic, social, education, environmental and health policy.
Takšna neenakost je v veliki meri posledica družbene strati kacije, ki jo ustvarjajo strukturni gonilniki, kot so politični kontekst, družbene norme in vrednote ter gospodarska, socialna, izobrazbena, okoljska in zdravstvena politika.
Employment issues have a role to play in determining the state of peoples’ health and unemployment is associated with an increased risk of poor mental health, social exclusion and suicide.
Zaposlitveni položaj znatno vpliva na zdravstveno stanje ljudi, brezposelnost pa je povezana z večjim tveganjem za duševne težave, socialno izključenost in samomorilnost.
As mentioned above, job quality and working conditions also have a signicant eect on health.
Kot omenjeno zgoraj, imajo tudi kakovost delovnega mesta in delovne razmere precejšen vpliv na zdravje.
However, the overall relationship between economic growth and health is complex.
Vendar je splošni odnos med gospodarsko rastjo in zdravjem zapleten.
Evidence suggests that, on its own, economic growth may not deliver a reduction in health inequalities.
Vse kaže, da gospodarska rast sama po sebi ne more zmanjšati neenakosti na področju zdravja.
To limit health inequalities, economic growth needs to be accompanied by complimentary policy measures and greater attention to distribution of benets.
Za zmanjšanje neenakosti na področju zdravja morajo gospodarsko rast spremljati dopolnilni politični ukrepi, poleg tega pa je treba večjo pozornost nameniti razporejanju dobrin.
Moreover, translation of GDP per capita into healthy citizens and health equity depends, to a large extent, on the right policy mix for reducing disparities and improving general health by optimising the relationship between health gain and available resources.
Poleg tega sta prenos BDP na prebivalca na zdrave državljane in pravičnost na področju zdravja močno odvisna od pravilne kombinacije politik za zmanjšanje razlik in izboljšanje splošnega zdravja z optimizacijo odnosa med izboljševanjem zdravja in dostopnimi viri.
It should also be noted that, owing to factors such as diet, certain EU Member States and regions tend to have more favourable health indicators than some of their more economically successful counterparts.
Treba je še omeniti, da imajo zaradi dejavnikov, kot je prehrana, nekatere države članice EU in regije boljše kazalnike zdravja kot nekatere države, ki so gospodarsko uspešnejše od njih.
A good working environment such as one that limits exposure to physical risks or chemical and biological agents brings health benets.
Dobro delovno okolje, na primer tako, ki omejuje izpostavljenost fizičnim tveganjem ali kemičnim in biološkim dejavnikom, je dobrodejno za zdravje.
A number of studies suggest that job quality and working conditions aect health to a considerable extent.
Številne študije kažejo, da kakovost delovnega mesta in delovne razmere precej vplivajo na zdravje.
For instance, low physical pressure and stress, a high degree of control over one’s professional life, opportunities to develop new skills, a high salary and prospects for progress all contribute to good health.
Delo, ki ne zahteva velikega fizičnega napora in zaradi katerega delavec ni pod stresom, veliknadzor, ki ga ima delavec nad svojim poklicnim življenjem, priložnosti za usvajanje novih znanj, visoka plača in možnosti za napredek pripomorejo k temu, da je posameznik zdrav.
On the other hand, lack of support at work and a feeling of job insecurity increase the risk of ill health, including depression.
Po drugi strani pa pomanjkanje podpore na delovnem mestu in občutek negotovosti glede zaposlitve povečujeta tveganje za zdravstvene težave, vključno z depresijo.
Social protection and transfers: contributing to health status?
Socialna zaščita in transferji: prispevek k zdravstvenemu stanju?
Occupational health risks vary signicantly across sectors.
Poklicna zdravstvena tveganja se v posameznih sektorjih zelo razlikujejo.
Young workers are usually less informed about, and therefore more exposed to, occupational risks.
Mladi delavci so običajno manj seznanjeni s poklicnimi tveganji in so jim zato bolj izpostavljeni.
Workers with a fixed-duration or temporary employment relationship are at greater risk from accidents at work and occupational diseases.
Delavci z zaposlitvijo za določen čas ali začasno zaposlitvijo se srečujejo z večjim tveganjem nesreč pri delu in poklicnih bolezni.
Variations in the size and extent of social security systems can be observed across the EU, including in relation to health care budgets and protection of people outside the labour market.
V EU je mogoče opaziti razlike v velikosti in obsegu sistemov socialne varnosti, vključno pri proračunih za zdravstveno varstvo in zaščito ljudi zunaj trga dela.
Given that poverty is considered an important health determinant, the extent of redistribution and social protection may be linked to health inequality, as it has been estimated that income redistribution policies reduce the risk of poverty by 38%.
Glede na to, da revščina močno vpliva na zdravje, je lahko obseg prerazporeditve in socialnega varstva povezan z neenakostjo na področju zdravja, saj je bilo ocenjeno, da politike prerazporeditve dohodkov zmanjšajo tveganje revščine za 38 %.
Economic performance as measured by Gross Domestic Product (GDP) per capita, and poverty rates vary across the EU and substantial income inequality persists.
Gospodarska uspešnost, kot se meri z bruto domačim proizvodom (BDP) na prebivalca, in stopnja revščine se v EU razlikujeta, še vedno obstaja tudi precejšnja dohodkovna neenakost.
In 2006, the total income of the richest 20% of the population was 4.8 times higher than that of the poorest 20%.
Leta 2006 je bil celoten dohodek 20 % najbogatejših prebivalcev 4,8-krat večji od dohodka 20 % najrevnejših.
Focus: health care expenditure and budgets
V ospredju: izdatki za zdravstveno varstvo in proračuni