natgillin/translations-raw huggingface dataset:
United Kingdom (ENG/WLS/NIR): The data shows how citizenship is specified in the national curricula, but it is for schools to decide which method of organisation to use for this subject.
Poglavje jasno pokaže, da ima izraz državljanstvo v različnih primerih različne konotacije.
In the reorganised curriculum in Northern Ireland, ‘local and global citizenship’ becomes a statutory requirement for secondary schools from September 2006.
Zato ni lahko sestaviti denicije, ki bi bila uporabna za vse države in bi z njo lahko opredelili koncept državljanske vzgoje v Evropi kot celoti.
Explanatory note The Figure is based on information available in national curriculum frameworks and official guidelines.
Drugo poglavje raziskuje različne pristope v uradnih šolskih kurikulih, ki so v uporabi pri državljanski vzgoji.
Separate subject: A subject in its own right which may be compulsory, a core curriculum option or optional. Integrated: The topic forms part of one or more other subjects, such as history and social studies for example.
Državljanska vzgoja je lahko samostojen šolski predmet (ki je lahko v različnih državah različno poimenovan), tema, vključena v druge predmete (npr. v zgodovino, zemljepis ipd.) ali medpredmetna tema (cross-curricular).
Crosscurricular educational theme: Citizenship education is present throughout the whole curriculum.
Poglavje obravnava tudi pomembne cilje in vsebine državljanske vzgoje ter različne oblike kompetenc, ki naj bi jih učenci pridobili pri pouku državljanske vzgoje.
For more details on the year(s) in which a particular approach is chosen, please refer to Annexe 2.
Tretje poglavje obravnava, kako vsakodnevno življenje šole s šolsko kulturo spodbuja odgovorno državljansko ravnanje učencev.
In most countries, citizenship education is referred to as a principle governing the aims of the specific curricula for compulsory and upper secondary education.
Poglavje se loteva vprašanja vključenosti učencev (in njihovih staršev) v delovanje šole in njihovih možnosti za dejavno uporabo državljanskih spretnosti.
It is part of the curriculum in all countries and at all three levels of general education considered here. However, the way it is included may vary widely from one country to the next (Figure 2.1).
Poudarjen je pomen vključevanja in sodelovanja učencev v formalnih telesih, kot je svet šole oziroma svet učencev, poglavje pa navaja tudi primere, kako lahko šola pomaga učencem, da se pomembno vključujejo v družbo.
At primary level, citizenship education is a separate subject only in Belgium (the Germanspeaking Community) and Romania.
Žarišče četrtega poglavja je evalvacija državljanske vzgoje na šolah.
In Estonia, Greece, Portugal and Sweden it is also integrated within other subjects, or present as a crosscurricular theme. In all other countries, it is either a crosscurricular theme or integrated within other subjects.
Obravnavana sta glavna vidika: prvič, ali in kako se preverja učence pri izobraževanju o državljanstvu; drugič, kako je mogoče evalvirati kurikule šol oziroma druge oblike dela na obravnavanem področju.
In secondary education, citizenship education is more frequently offered as a separate subject.
Peto poglavje obravnava vprašanje, ali in kako podrobno je organizirano izobraževanje učiteljev državljanske vzgoje in kakšne pomoči so učitelji deležni pri svojem vsakodnevnem delu na tem področju.
This applies to Estonia, Greece, Cyprus, Luxembourg, Poland, Slovenia, Sweden and the United Kingdom (England) at both lower and upper secondary levels.
Pomoč lahko nudi več dejavnikov, med drugim šolska oblast, javni in zasebni centri za nadaljnji strokovni razvoj, inštituti za kurikularni razvoj, drugi centri za vzgojno-izobraževalne raziskave in nevladne organizacije.
In the Czech Republic, Ireland, Latvia, Lithuania, Portugal, Slovakia and Romania, it is a separate subject solely in lower secondary education.
Zadnje, šesto poglavje je namenjeno analizi evropske razsežnosti državljanske vzgoje.
In France, Austria, Norway and Bulgaria, it is a separate subject in upper secondary education.
Namen poglavja je raziskati, ali ima državljanska vzgoja po šolah evropsko dimenzijo, in če jo ima, kako se uresničuje.
However, in most countries citizenship education as a separate subject coexists with its provision in integrated form within other subjects or as a crosscurricular theme.
Zadnji del publikacije zato prek analize šolskih kurikulov in širšega konteksta šole išče navezovanje na evropske teme.
In the remaining countries, the integrated approach is the one most widely adopted in secondary education.
Obravnavani so tudi izobraževanje učiteljev in ukrepi, povezani z vpeljevanjem evropske razsežnosti.
Citizenship Education at Schoolin Europe
DRŽAVLJANSTVO IN IZOBRAŽEVALNA POLITIKA
When offered as a separate subject, citizenship is often compulsory.
To pa najprej zahteva soglasje o tem, kaj pomeni delovati kot odgovoren državljan.
However, when it is integrated within other subjects or offered as a crosscurricular theme, the inclusion of issues relating to it is most often strongly recommended.
Zato morajo vse države opredeliti svoj koncept odgovornega državljanstva. Težave pa povzroča že sama opredelitev državljanstva.
In some countries, various kinds of competence in citizenship are included in attainment targets (see section 2.3) and all pupils are meant to acquire them.
Pomen izraza in pogledi nanj se razlikujejo od države do države, nekateri nacionalni jeziki pa zanj sploh nimajo posebnega izraza.
At primary level, citizenship education is not compulsory in Luxembourg and the United Kingdom (England).
Izobraževanje ima pri spodbujanju dejavnega in odgovornega državljanstva pomembno vlogo.
At secondary level, it is a curricular option in Germany (lower and upper secondary education), Ireland (upper secondary education) and Luxembourg (lower secondary education).
Poleg staršev, širše družine, prijateljev in lokalne skupnosti je šola poglaviten prostor socializacije. Eden od ciljev šole je že od nekdaj pripraviti mladino za življenje v svetu odraslih.
Figure 2.2: Age at which pupils are taught citizenship education as a separate compulsory subject and duration of this provision in primary and general secondary education, 2004/05
Poglavje poskuša odgovoriti na naslednji vprašanji:
The number of years during which education for citizenship is part of the compulsory curriculum cannot always be clearly identified in countries in which the theme is integrated within other subjects or in which a crosscurricular approach is adopted.
Skoraj vse države se sklicujejo bodisi na svojo ustavo bodisi na posebne dokumente o vzgoji in izobraževanju (denimo kurikule, zakone o vzgoji in izobraževanju oziroma druge uradne dokumente) kot na vire, ki najbolje izražajo koncept odgovornega državljana.
The time devoted to citizenship education can only be indicated in countries in which the curriculum identifies it as a separate subject.
V Češki republiki je odgovornost državljanov do drugih ljudi in skupnosti kot celote poudarjena v ustavi.
In half of the European countries under consideration, therefore, no indication can be given regarding time allocations of this kind.
Ustava opozarja predvsem na vrednote, kot so človeško dostojanstvo, svoboda, enakost, spoštovanje človekovih pravic, skrb za naravno, kulturno, materialno in duhovno dediščino, spoštovanje zakonov in obveznosti do oblasti.
In primary education, citizenship education exists as a compulsory separate subject in Belgium (the Germanspeaking Community), Estonia, Greece, Portugal (second stage), Sweden and Romania.
V Združenem kraljestvu (Škotska) je koncept državljana kot »osebe, ki sobiva v družbi«, izražen v diskusijskem in svetovalnem članku Izobraževanje za državljanstvo na Škotskem (Education for Citizenship in Scotland), ki ga je objavil Learning and Teaching Scotland: »Državljanstvo pomeni uživati pravice in udejanjati odgovornosti v različnih skupnostih.
Among these countries, it is in Belgium (the Germanspeaking Community, until 2005/06) that citizenship education is introduced earliest.
Tovrstni pogled na državljanstvo vključuje specično idejo politične dejavne udeležbe članov demokratične države.
In Sweden, schools are free to decide when to introduce a subject and how to distribute the number of hours over the nine years of the grundskola (primary and lower secondary levels).
Zajema tudi bolj splošno pojmovanje, da državljanstvo obsega niz dejavnosti – niso vse odkrito politične –, ki vplivajo na blagostanje skupnosti. /…/ Državljanstvo je v sprejemanju dobro premišljenih in argumentiranih izbir in odločitev ter v delovanju bodisi posamezno bodisi kot del kolektivnega procesa.«
02468101214161820Citizenship education not a separate compulsory subject
Večina vzhodnoevropskih držav je opozarjala na pomen historične razsežnosti izraza civilna družba.
Citizenship education is introduced as a compulsory separate subject in lower secondary education in most countries, except in Luxembourg, Italy, Austria, Norway and Bulgaria where it exists as a separate compulsory subject at upper secondary level only.
V mnogih državah, zlasti tistih s številčnimi manjšinami, je koncept odgovornega državljanstva tesno povezan z integracijsko politiko za nedržavljane, torej za ljudi, ki so dolgo bivali v neki državi ali so bili v njej celo rojeni, niso pa dobili državljanstva.
Belgium (BE de): With effect from 2006/07, citizenship education will become a crosscurricular theme in primary education.
Estonija je začela s posebnim državnim integracijskim programom, ki naj bi potekal od leta 2000 do 2007.
Chapter 2 – Citizenship Education andthe Curriculum
Prvo poglavje − Državljanstvoinizobraževalna politika
This period is especially long in Italy, Poland, Portugal and the United Kingdom (England) in all of which it is five years.
Ker je šola ena od glavnih institucij socializacije, je pomembno preučiti, kako vzgojno-izobraževalna politika države prek šolskega sistema spodbuja odgovorno državljanstvo.
It is four years in Belgium (the Germanspeaking Community), the Czech Republic, Greece, Austria (allgemein bildende höhere Schule), Slovakia and Romania.
Vse države so zapisale, da koncept spodbujajo, včasih celo kot prednostno nalogo, z izobraževalno zakonodajo, belimi knjigami, načrti delovanja, odloki itd.
In all other countries in which citizenship education is a compulsory separate subject it is taught as such for one year, except in Estonia, France and Ireland (three years) and in Lithuania and Slovenia (two years).
Večina jih je pojasnila, da so učenci oziroma dijaki usmerjani po šolskem sistemu do treh prej opisanih ciljev državljanske vzgoje, torej do razvoja politične pismenosti, kritičnega mišljenja in nekaterih stališč in vrednot ter dejavne udeležbe v družbi.
Figure 2.3: Recommended average annual minimum number of hours for citizenship education as a separate compulsory subject in primary, general lower and upper secondary education, 2004/05
V nemški zvezni deželi Severno Porenje - Vestfalija prvi člen Prvega zakon o ureditvi šolskega sistema (Erstes Gesetz zur Ordnung des Schulwesens) pravi: »Mladi morajo biti vzgajani v duhu humanosti, demokracije in svobode, s ciljem biti strpen in spoštovati prepričanja drugih ter biti odgovoren za ohranitev naravnega življenjskega okolja. /…/ Mladi bi morali biti sposobni in pripravljeni uspešno služiti skupnosti, svoji družini in poklicu, ljudem in državi.«
SISKSENOBGUpper secondary education
DRŽAVLJANSKA VZGOJA IN KURIKUL
95.0 95.0 90 e
Dodatne opombe
No separate compulsory subject
Dodatno pojasnilo
Latvia: According to the new curriculum for basic education, which has to be in use by 1 September 2005, the time allocation for citizenship education as a separate subject will increase significantly.
V večini držav govorijo o državljanski vzgoji kot o načelu, ki usmerja cilje posebnih kurikulov za obvezno in višje sekundarno izobraževanje.
Finland: According to the new curriculum for lower secondary education (years 7-9), which has to be in use by 1 August 2006, citizenship education will be a separate subject and the time allocation will be increased.
Predmet je v kurikule vključen v vseh državah in na vseh treh ravneh izobraževanja, ki jih tu obravnavamo.
The situation is similar in the case of general upper secondary education (August 2005) in which there will be two compulsory courses instead of only one.
Način vključenosti pa se lahko od države do države zelo razlikuje (Slika 2.1).
Figure 2.3 shows the minimum number of hours devoted to the compulsory teaching of citizenship as a compulsory subject in primary, lower and upper secondary education.
To na ravni tako nižjega kot višjega sekundarnega izobraževanja velja za Estonijo, Grčijo, Ciper, Luksemburg, Poljsko, Slovenijo, Švedsko in Združeno kraljestvo (Anglijo).
In order to enable ready comparison between countries, the number of hours is based on a notional year of primary, lower or upper secondary education.
Na Češkem, Irskem, Portugalskem, v Latviji, Litvi, Sloveniji in Romuniji je samostojen predmet le v nižjem sekundarnem izobraževanju.
The compulsory time allocation in hours is related to the number of years corresponding to ISCED 1, 2 and 3 respectively.
V Franciji, Avstriji, Bolgariji in na Norveškem je samostojen predmet v višjem sekundarnem izobraževanju.
The calculation thus takes account of the following: –the number of class periods for teaching citizenship, which are recommended in the curriculum or official guidelines; –the length of a period (in minutes); –the number of school days in a week or year (depending on whether the number of periods relates to the amount of teaching in a week or a year); –the number of years that primary, lower and upper secondary education last.
V nekaterih državah je državljanska vzgoja vključena v predmete, kot so Uvod v svet znanosti (francosko govoreča skupnost Belgije), Okoljska vzgoja (Češka, Grčija, Ciper, Nizozemska, Madžarska in Slovenija), Regionalni zemljepis in Temeljni znanstveni in tehnični pouk (Nemčija in Ciper), Antična književnost (Grčija in Ciper), Psihologija (Grčija in Bolgarija), Latinščina (Španija), Ekonomija (Španija, Latvija, Litva, Madžarska in Bolgarija), Zdravstvena vzgoja (Nizozemska in Latvija), Naša domovina (Slovaška) in Življenjske spretnosti (Islandija).
Number of years in which citizenship is taught as a compulsory separate subject and the number of years corresponding to the duration of: primary education
Na sekundarni ravni je izbirna v Nemčiji (nižje in višje sekundarno izobraževanje), na Irskem (višje sekundarno izobraževanje) in v Luksemburgu (nižje sekundarno izobraževanje).
Only in a few countries are there recommendations applicable to primary education, on the teaching time allocation for citizenship education as a separate compulsory subject.
Pri organiziranosti državljanske vzgoje kot samostojnega predmeta se število let, ko je ta predmet obvezen, od države do države razlikuje.
The average annual allocation is greatest in Sweden (95 hours).
To obdobje je posebno dolgo v Italiji, na Poljskem, Portugalskem in v Združenem kraljestvu (Angliji), kjer povsod traja pet let.
More than 800 hours over 9 years of compulsory schooling are foreseen in this country for citizenship education.
Belgija (BE de): Od šolskega leta 2006/2007 bo državljanska vzgoja medpredmetna tema v primarnem izobraževanju.
Their distribution over this whole period is however at the discretion of the school.
Drugo poglavje − Državljanska vzgojainkurikul
Wherever a calculation is possible in secondary education, the average annual time allocation varies enormously.
V Belgiji (nemško govoreča skupnost), Grčiji, Avstriji (allgemein bildende höhere Schule), Romuniji, na Češkem in Slovaškem je državljanska vzgoja obvezna štiri leta.
At lower secondary level, it is again greatest in Sweden (95 hours).
V vseh drugih državah, kjer je državljanska vzgoja samostojen obvezni predmet, je obvezna eno leto, razen v Estoniji, Franciji, na Irskem (tri leta) ter v Litvi in Sloveniji (dve leti).
Figure 2.4: Aims of citizenship education as specified in official documents relating to primary, general lower and upper secondary education, 2004/05
RO primarno izobraževanje nižje sekundarno izobraževanje višje sekundarno izobraževanje
Upper secondary
Δ število ur ni predpisano
Source: Eurydice. Additional notes
Vir: Eurydice Dodatne opombe
Czech Republic: Curricular reform undertaken since 2004 attaches importance to the development of skills associated with critical thinking, decisionmaking and participation as well as social and communication skills. Estonia: Syllabuses for basic education and upper secondary education will be approved in 2007 and 2008 respectively, and come into effect in 2008/09 and 2009/10.
Latvija: Po novem kurikulu za primarno izobraževanje, ki je začel veljati 1. septembra 2005, se je predpisano število ur državljanske vzgoje znatno povečalo.Finska: Po novem kurikulu za nižje sekundarno izobraževanje (od 7. do 9. leta izobraževanja), ki bo začel veljati 1. avgusta 2006, bo državljanska vzgoja poseben predmet, število ur zanjo se bo povečalo.
As regards the organisation and curricula of upper secondary education, a draft decree for implementation of the law on reform was published in January 2005.
Podobno velja za splošno višje sekundarno izobraževanje (avgust 2005), kjer bosta namesto enega dva obvezna tečaja.
Lithuania: A new curriculum for citizenship education comes into effect in the 2004/05 school year (see section 2.3). Netherlands: The aims are identified solely in terms of skills that should be achieved (see section 2.3).
Slika 2.3 prikazuje najmanjše število ur obveznega pouka državljanske vzgoje kot obveznega predmeta v primarnem, nižjem in višjem sekundarnem izobraževanju.
United Kingdom (NIR): The curriculum and position of education in citizenship are undergoing review.
Za lažje primerjave med državami temelji število ur na teoretičnem letu primarnega, nižjega oziroma višjega sekundarnega izobraževanja.
The new curriculum for primary and secondary education proposes an approach to citizenship that includes active participation. Norway: The strategy for citizenship education is found in the core curriculum and the Education Act.
Obvezno število ur je povezano s številom let, ki ustrezajo ISCED 1, 2 oziroma 3.Izračun tako upošteva:– število šolskih ur za pouk državljanske vzgoje, ki je priporočeno v kurikulu oziroma uradnih smernicah;– dolžino šolske ure (v minutah);– število šolskih dni v tednu oziroma letu (glede na to, ali je število šolskih ur odvisno od števila ur v tednu ali letu);– trajanje primarnega, nižjega in višjega sekundarnega izobraževanja (v letih).
Explicit reference: Aims are clearly stated in relation to the category concerned, in the curriculum or other official documents.
Število let pouka državljanske vzgoje kot obveznega predmeta in leta trajanja:primarno izobraževanje
No reference: The official curriculum contains no reference to this kind of aim in relation to citizenship education.
BE de 4/6 nižje sekundarno izobraževanje
Chapter 2 – Citizenship Education andthe Curriculum
UK-ENG 3/3 višje sekundarno izobraževanje
Overall, it may be concluded that these three major categories of objectives are referred to explicitly in official documents in most countries.
Priporočila o številu ur državljanske vzgoje kot samostojnega obveznega predmeta v primarnem izobraževanju imajo le nekatere države.
A few countries are exceptions to this, namely Germany, Finland, Sweden, the United Kingdom (England) and Iceland at primary level and Bulgaria at all levels of school education.
Kjer je izračun mogoče opraviti tudi za sekundarno izobraževanje, velja omeniti, da se povprečno letno število ur zelo razlikuje.
Curricula make no reference to aims associated with political culture.
V nižjem sekundarnem izobraževanju je državljanski vzgoji ponovno največ ur namenjenih na Švedskem (95 ur).
In just two countries, namely Germany (lower and upper secondary education) and the Netherlands (upper secondary education), the development of attitudes and values relevant to citizenship have not been referred to in official documents in 2004/05.
V Estoniji, Grčiji, Latviji, Litvi, Romuniji in na Cipru je povprečno priporočeno število ur na leto manj kot 20.
In the Czech Republic, Luxembourg, Hungary and Iceland, the active participation of pupils in community life is not referred to in curricula at any level of education.
V teh državah se predmet poučuje samostojno samo leto ali dve v nižjem sekundarnem izobraževanju.
In Germany, Slovakia and the United Kingdom (England), these aims are apparent in secondary education but not in primary education.
Podobne razlike so značilne tudi za višje sekundarno izobraževanje.
In Italy and the Netherlands, the active involvement of pupils is not specified as an educational objective in upper secondary education.
Na Švedskem se državljanska vzgoja poučuje približno 90 ur.
In Liechtenstein on the other hand, this category of objective is to be found solely in upper secondary education.
V drugih državah povprečno priporočeno število ur na leto ne preseže 40 ur, razen v Italiji in Avstriji, kjer je državljanska vzgoja samostojen predmet in se poučuje pet let oziroma štiri leta.
Some countries attach greater importance to one or other ‘category’ of objectives, or particular aims within a given category.
V večini držav so državljanski vzgoji kot samostojnemu predmetu znotraj fleksibilnega dela kurikula, ki ga šole oblikujejo po svojih željah, namenjene dodatne ure, ki presegajo minimalno število obveznih ur s Slike 2.3.
In Germany, those aims corresponding to the ‘political literacy’ category are more in evidence in curricula than those concerned with active participation and development of the values and attitudes needed for good practical citizenship.
Učenje o državljanstvu je kompleksen in stalen proces, ki se začne v zgodnji mladosti in poteka vse življenje.
However in Finland, the reverse is the case with far more weight given to participation, attitudes and values than to the development of political literacy.
Na primarni stopnji otrokom zagotovi začetno zavest o državljanskih vrednotah in jih pripravi za poznejše stopnje izobraževanja.
In Ireland, the focus at lower secondary level is on active participatory citizenship while adopting a concept-based approach.
Kot taka je pomembna prva stopnja razvoja odgovornega državljana, ki bo zmožen prevzeti dejavno vlogo v demokratični družbi.
In Iceland and Norway, the main focus of citizenship education is the personal growth of pupils and the development among them of the attitudes, skills and values needed to become ‘independent’ and ‘strong’ individuals, well-equipped to take their future place in society.
Zato kurikul za osnovno izobraževanje v vseh državah, razen v Luksemburgu, eksplicitno omenja državljansko vzgojo.
Certain specific fields, such as ecology, are sometimes specified.
Cilji državljanske vzgoje so v posameznih državah oblikovani različno, v skladu z nacionalnim kontekstom, tradicijo in kulturo.
For example, Germany, Hungary, Finland and the United Kingdom (Wales) are concerned to emphasise the protection of the natural environment and sustainable development.
Opredeljeni so lahko splošno ali podrobneje, kar je delno odvisno od tega, ali je vodenje šol decentralizirano in prepuščeno avtonomnim lokalnim oblastem.
In four countries of central Europe (the Czech Republic, Poland, Slovakia and Romania), patriotism appears alongside other aims as a value to be adopted by responsible citizens.
Natančni cilji se razlikujejo tudi po posameznih ravneh izobraževanja.
In most education systems in Europe, the official crosscurricular and subject-based aims of education in citizenship make reference to the development of competencies that pupils should have acquired on completing their year, stage or level of education.
V primarnem izobraževanju so v večini držav cilji, povezani z razvojem odgovornega državljanstva, razumljivi zelo majhnim otrokom, kar je drugačen pristop kot v sekundarnem izobraževanju.
In most cases, these skills are an integral part of educational objectives.
V primarnem izobraževanju denimo je večji poudarek na učenju načel, ki uravnavajo življenje v družbi, kakor na pridobivanju teoretične vednosti.