natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Q3 How can workorganisation bestbe adapted to anew distribution between the generations, withfewer young people and older workers?
V3 Kako prilagoditi organizacijo dela novemurazmerju med generacijami, ko je vpodjetjih manjmladih in več„starejših delavcev“?
Q4How can the variousstakeholdersin the Unioncontribute, in particular bywayofsocialdialogueand civilsociety?
V4Kaj lahko zlasti preksocialnega dialoga in civilnedružbe prispevajo različni akterji Unije?
In order to promote the transition to a knowledgesociety, EU policiespromote the modernisation ofworkorganisation, the definition oflifelong learningstrategies, the qualityofthe working environmente agarticular raising the averageretirementage.
Da bi zagotovile prehod na družbo znanja, politike Skupnosti spodbujajo posodabljanje organizacijedela, določanje strategij vseživljenjskega učenja,kakovostdelovnega okolja in „aktivno staranje“,zlasti dvig povprečne upokojitvene starosti na trgudela.
Demographicchangesreinforce theimportance ofthese policies, whilstraising newquestions.
Demografske spremembe večajo pomen tehpolitikter postavljajo nova vprašanja:
Q2 How can young coupleegration in workinglife be facilitated and how can we help them to find abalance between flexibilityand securityto bring uptheir children, to train and update their skillsto meetthe demandsofthe labour market?
V2 Kako olajšati vključevanje mladih parovvaktivnoživljenje ter jim zagotoviti ravnovesje medprilagodljivostjo in varnostjo, da bi lahko vzgojiliotroke, se usposobili in pridobili nova znanja,potrebna na trgu dela? Kako starejšim omogočiti,dabi delali dlje?
A new place for elderly
Novo mesto „starejših“ vdružbi
The European coordination ofretirementschemereformsispromoting more flexible bridgesbetweenworkand retirement.
Evropsko usklajevanje reform shem upokojevanjaomogoča prožen prehod med aktivnim življenjeminupokojitvijo.
Q2How can elderlypeople participate in economicand sociallife, for example, through a combinationofwagesand pensions, new formsofemployment(part-time, temporary) or other formsoffinancialincentive?
V2Kako „starejšim“ omogočiti sodelovanjevgospodarskem in socialnem življenju, zlasti zaradikombiniranja plače in starostne pokojnine, vnovihoblikah zaposlovanja (polovični delovni časinzačasno delo) ali drugih oblikah finančnih pobud?
Q5How should we be investing in health promotionand prevention so thatthe people of Europe continueto benefitfrom longer healthylife expectancy?
V5Kako vlagati vohranjanje zdravja, da bi Evropejciše naprej uživali daljšo življenjsko dobo in bili hkratizdravi?
The coordination ofnationalsocialprotectionpoliciesisdue to be extended to longterm care forthe elderlyin 2006.
Usklajevanje nacionalnih politikza socialno zaščitobileta 2006 moralo zajemati tudi dolgotrajno oskrbostarejših oseb.
How can thishelp to managedemographicchange?
Kako lahko to pomaga pri upravljanjuzdemografskimi spremembami?
Q2Shouldfinancialinstruments—particularlythe Structural Funds — take betteraccountofthese changes? Ifso, how?
V3Kako bi lahko evropska koordinacija politikzaposlovanja in socialne zaščite bolje vključilarazsežnostdemografskih sprememb?
We thankyou foryourinterestand collaboration.
Zahvaljujemo se vam za vašinteresin sodelovanje.
Europeanshave a fertilityrate which isinsufficientto replace the population.
Rodnost v Evropi ne zagotavlja večobnavljanjaprebivalstva.
Surveyshave revealedthe gap which existsbetween the number ofchildren Europeanswould like (2.3) and the number thattheyactuallyhave (1.5) (9).
Raziskave kažejo razliko, ki obstajamed številom otrok, ki si jih Evropejci želijo, in številom otrok, ki jih dejansko imajo (9): 2,3 otrokavnasprotju z1,5.
Thismeansthat, ifappropriate mechanismsexisted to allowcouplesto have the number ofchildren theywant,the fertilityrate could rise overall, even thoughthedesired familysize variesconsiderablyfromone Member State to another.
To pomeni, da bi se sprimernimimehanizmi, ki bi parom omogočili število otrok,kisi jih želijo, stopnja rodnosti lahko zvišala kljubtemu, da je zaželena velikostdružine poposameznih državah članicah precej različna.
Immigration from outside the EU could help tomitigate the effectsofthe falling populationbetween now and 2025, although itisnotenoughon itsown to solve allthe problemsassociatedwith ageing and itisno substitute for economicreforms.
Izvenevropsko priseljevanje bi lahko do leta2025deloma nadomestilo upad številaprebivalstva, čepravsamo po sebi ne more rešitivseh težavstaranja ali nadomestiti gospodarskihreform.
Asstated in the recent Commission Green Paper (10), ever larger migrantflowsmaybe neededto meetthe need for labour and safeguardprosperity.
Kotje bilo navedeno vnedavni Zeleni knjigi Komisije (10), bi bilza zagotovitevpotrebne delovnesile in blaginje v Evropi potreben vedno večji dotokpriseljencev.
Given the demographicsituation in Europe and itsgeographicalenvironment, thisimmigration willalso beintended to reinforce the population in general,and notonlyto supplymanpower.
Zaradi demografskega stanja v Evropi in njenega geografskega okolja bodo teekonomske migracije vveliki meri tudi tiste,kibodo na splošno povečale število prebivalstva.Topomeni, da je treba zagotoviti učinkovite intransparentne mehanizme sprejema državljanoviztretjih državin vzpostaviti proaktivneintegracijske politike in enake možnosti,kiomogočijo ravnovesje med pravicami inodgovornostmi priseljencevin družb, kisprejemajo(11).
Thismeansthatthe admission mechanismsfor third-countrynationalsmustbe managed effectivelyand
Gre torej za odločitev, o kateri jetreba razpravljati tako na nacionalni in evropskiravni kottudi zdržavami porekla.
Reportof the High-level Group on the future of social policyinan enlarged European Union, May2004.
Poročilo skupine na visoki ravni o prihodnosti socialne politikevrazširjeni Evropski uniji, maj 2004.
The low fertilityrate isthe resultofobstaclestoprivate choices: late accessto employment, jobinstability, expensive housing and lackofincentives(familybenefits, parentalleave,childcare, equalpay).
Ovire pri osebnih odločitvah so: pozna ali nestalnazaposlitev, drago stanovanje, pomanjkanjespodbud (družinski dodatki, starševski dopust,ponudba varstva otrok, enakostdohodkov).Tespodbude imajo lahko pozitiven vplivna rodnostinhkrati višajo stopnjo zaposlenosti, zlati žensk,kotje opazno vnekaterih državah.
Incentivesofthiskind canhave a positive impacton the birth rate and
Vendar pa je84% moških vvprašalniku „Eurobarometra“ leta2004 odgovorilo, da niso vzeli starševskega zaposlovanju, COM(2003) 336 konč.
Totalfertilityrate, 2003 and change between 1960 (*) and 2003
Skupna stopnja rodnosti, 2003, in sprememba med letoma 1960* in 2003
Change 1960–2003
Sprememba 1960–2003
Source:Eurostat.(*) Except Estonia and Latvia, 1970.
Vir: Eurostat.* Razen Estonije in Latvije, 1970.
Fertilitytrendsin the EU between 1960 and 2003
Perspektive rodnosti v Evropi vobdobju med letoma 1960 in 2003
Totalfertilityrate — 1960–2003Eastern Europe
Skupna stopnja rodnosti – 1960–2003Zahodna Evropa
Totalfertilityrate — 1960–2003Southern Europe
Skupna stopnja rodnosti – 1960–2003Južna Evropa
•Moreover, children are also atriskofpoverty:thisisthe realityfor 19 % ofunder-15s. The riskiseven worse for those living in single-parentfamilies.
•Otroci so pravtako izpostavljeni možnostirevščine: to velja za 19 % ljudi, mlajših od 15 let.Ta možnostje še večja pri otrocih, ki živijovenostarševskih družinah.
One consequence ofthisisthatchildren are forced to drop outofschoolearly,which may, in the medium term, accentuate theriskofpovertyamongstyoung people.
Ena od posledicje,da ti otroci zgodaj prenehajo sšolanjem, karlahko srednjeročno še poveča možnostrevščineza mlade.
Demographicchangesare creating a new society,and these changesare setto speed up from 2010onwards: ever fewer young people and youngadults; ever older workers, pensionersand veryelderlypeople.
Demografske spremembe oblikujejo novo družboin se bodo po letu 2010 še okrepile: vedno manjbomladih in odraslih in vedno več„starajočih sedelavcev“, upokojencevin ostarelih.
Our societieswillhave to inventnew waysofliberating the potentialofyoungpeople and older citizens.
Naše družbebodo morale najti nove načine za izkoriščanjepotenciala rasti, ki ga predstavljajo mladegeneracije in starejši državljani.
Dealing with thesechangeswillrequire the contribution ofallthoseinvolved: new formsofsolidaritymustbedeveloped between the generations, based onmutualsupportand the transfer ofskillsandexperience.
Za obvladovanjeteh sprememb bo potreben prispevekvsehudeležencev: razviti se morajo nove oblikesolidarnosti med generacijami zmedsebojnopodporo in prenosom znanja in izkušenj.
The European initiative for youth,proposed bythe Commission in the communicationon the mid-term review ofthe Lisbon strategy,should contribute to this.
Ktemubo pripomogla evropska pobuda za mlade, ki jojepredlagala Komisija vsvojem poročiluovmesnem pregledu lizbonske strategije.
The education system willhave to meetasignificantchallenge: itneedsboth to raise thelevelofinitialtraining and to offer more flexiblepathways, in which, for example, young peoplewould be more likelyto alternate education atcollege, workand work-linked training, in order tomeetthe needsofthe economy.
Na primer: mladi bi pogostejemenjavali izobraževanje všoli, zaposlitevinzdelom povezano usposabljanje, da bi zadostilipotrebam gospodarstva.
Theyshould alsohave greater accessto the opportunitiesprovidedbydistance learning.
Pravtako bodo morali boljizkoristili možnosti izobraževanja na daljavo.
Demographicageing doesnotofcourse mean anautomaticsolution to the problemsofunemploymentand integration.
Staranje ne pomeni samodejne rešitve težavbrezposelnosti in integracije.
The socialpartners, the schoolsystem, publicauthoritiesandlocalplayerswillhave to reflecton how besttoimprove integration pathwaysand combatthediscrimination which can affectyoung people.
Socialni partnerji,šolski sistem, organi oblasti in lokalni udeležencibodo morali razmisliti o izboljšanju raznih načinovvključevanja in se boriti proti možni diskriminacijimladih.
Todachildren and young people willhave totake over from larger numbersofindividualsin thepreviousgenerations.
Otroci in mladi bodo morali naslediti prejšnje,številnejše generacije.
Their levelofeducation andtraining iscertainlymarkedlyhigher than thatoftheir elders: for example, in the EU-15, nearly28 %of25–34-year-oldshad been educated to degreelevelin 2003, compared to 16 % of55–64-year-olds.
Gotovo je raven njihoveizobrazbe višja od ravni izobrazbe starejših: leta2003 je imelo visokošolsko izobrazbo v EU-15 28 %ljudi, starih od 25 do 34 let, in samo 16 % ljudi,starih od 55 do 64 let.
Thispointsto a potentialfor higherproductivityand greater adaptabilitythan wasthecase for previousgenerations.
Tako se lahko predvidi višjaraven produktivnosti in večja zmožnostprilagajanja kotpri prejšnjih generacijah.
However, the Unionmustacceptthatyoung people are becoming a rareand yetundervalued resource.
Vendarse mora Unija zavedati, da postajajo mladi redekvir, ki se ga ne uporablja dovolj.
The factisthatyoung people are finding ithard to integrate ineconomiclife:
Mladi se srečujejostežavami pri integraciji:
•The unemploymentrate for under –25swas17.9% in December 2004, compared to 7.7 %forthose aged 25 or over.
•Decembra 2004 je bila stopnja brezposelnostiljudi, starih manj kot25 let, 17,9 % in 7,7 % pristarejših od 25 let.
•Young people are atparticular riskofpoverty(thisappliesto 19 % of16–24-year-olds,
12): to velja za 19 % mladih, starih od revščine“ (
This proportion isalso higher than thatfor peopleaged 65 yearsor above (17 %).
Ta deležje večji tudi od deleža ljudi, starejših od 65 let(17 %).
The number ofyoung adults(25–39-year-olds) willbegin to fallin 2005 and thistrend issettoaccelerate significantlyafter 2010 (–16 % between2010 and 2030).
Od leta 2005 bo „mladih odraslih“ (25–39) vednomanj in ta trend se bo po letu 2010 močno pospešil(– 16 % med 2010 in 2030).
The number of40–54-year-oldswillstartto fallin 2010.
Število ljudi, starih od40 do 54 let, se bo začelo zmanjševati leta 2010.Hkrati se bo število starejših od 55 letzvišalo za9,6 % med 2005 in 2010 in za 15,5 % med 2010 in2030, nato pa se bo močno znižalo.
In parallel, the number ofpeople aged 55 and over willgrow by9.6 %between 2005 and 2010, and by15.5 % between2010 and 2030, before falling sharplyin itsturn.Companieswilltherefore have to relyincreasinglyon the experience and skillsofolder workers,whilstactivelypreparing those younger than 55 toreplace them.
Podjetja sebodo morala bolj opreti na izkušnje in znanja teh„starajočih se“ delavcevin hkrati aktivno pripravitimlajše od 55 let, da jih bodo zamenjali.
Despite a certain degree ofprogress,the employmentrate for people aged 55 + (40.2 %in 2003, or around 20.5 million people inemployment) isfar below the European objectiveof50 %.
Vendarkljub določenemu napredku, stopnja zaposlenostistarejših od 55 let– 40,2 % leta 2003, kar pomeniokrog 20,5 milijonovzaposlenih oseb – ostajaprecej za evropskim ciljem 50-odstotne stopnjezaposlenosti.
Young employed people maywantto spend moretime with their children and workmore atanother
Mladi zaposleni si morda želijo imeti na voljo veččasa za svoje otroke in delati večkasnejevživljenju.
(12)That, iswith a netincome lessthan 60 % of the average.(13)report http://europa.eu.int/comm/employment_social/soc-prot/ soc-incl/joint_rep_en.htm
(12)S čistim prihodkom, ki je nižji od 60 % povprečnega.(13)Glej skupno poročilo o vključevanju:
•The skillslearntatschoolare notalwaysinlinewith the requirementsofthe knowledgesocietyand the levelofschoolfailure isstillasource ofconcern.
•Znanje, pridobljeno všoli, ni vedno vskladuspotrebami družbe znanja in šolski neuspehostaja na zaskrbljujoči ravni.
In 2002, some 16.5 % of18–24-year-oldsleftschoolwith noqualifications.
Leta 2002 jepribližno 16,5 % mladih, starih od 18 do 24 let,prekinilo šolanje brezustreznih kvalifikacij.Vzroki so številni.
Distribution ofthe population (EU-25) per age group (1950–2050)
Porazdelitevprebivalstva v EU-25 po starostnih skupinah (1950–2050)
These demographicchangesmaytherefore lead to a new, more adaptable andflexible organisation ofworking time.Technologicaldevelopmentsare another wayofbetter balancing familylife and work.
3.3 Novo mesto „starejših“ vdružbi razvoj lahko prispeva kuskladitvi družinskega inpoklicnega življenja.
The number ofelderlypeople aged 65–79 willincrease significantlyafter 2010 and untilaround2030 (+ 37.4 %).
Število „starejših“ (65–79 let) se bo po letu 2010močno povečalo, vse do približno leta 2030(+37,4%).
Theywillbe more active and inbetter health ifcurrenttrendscontinue. Theywillalso be better off, having been more likelyto buildup a fullpension, and willhave more savingsthantheir predecessorsand their children.
Starejši bodo bolj aktivni, saj bodo,čese bodo sedanji trendi nadaljevali, bolj zdravi.Pravtako bodo premožnejši: vedno večjih boimelo polne starostne pokojnine in večprihrankovkotnjihovi predhodniki in njihovi otroci.
The qualityofjobsand the working environmentwillalso make a significantcontribution to keepingpeople atwork, byreducing the riskofoccupationalaccidentsand improving workhealth, in particular the health ofthe oldestworkers.
Tudi kakovostzaposlovanja in delovnega okolja bopripomogla ktemu, da ljudje ostanejo zaposleni,ter zmanjšala možnostnesrečin izboljšala zdravjedelavcev, zlasti starejših.
Anticipating these changeswillhelp ustomanage the working life cycle better.
Spredvidevanjemsprememb bo aktivni življenjski cikellažje voditi inusmerjati. Pravtako bo treba razviti pobude zaspreminjanje obnašanja in se boriti protidiskriminaciji.
Elderlypeople in certain countriesare increasinglychoosing to move to another region or abroad:mobilityisnotthe reserve ofthe young or ofemployed people.
Želijo si tudi aktivno sodelovativsocialnem življenju: na področju prostovoljnegadela že igrajo pomembno vlogo.
Theyare consuming more newgoodsand servicesand wantto participate activelyin sociallife, in particular in the voluntarysector.Theymaywish to continue working or to combinepart-time workwith retirement, a trend thatisdeveloping in the USA.
Morda bodo želelinadaljevati poklicno potali združiti polovičnidelovni časin upokojitev, kar se razvija v Združenih državah .
The employmentrate of65–74-year-oldsin the EU was5.6 % in 2003,compared to 18.5 % in the USA.
Stopnja aktivnosti starih od 65–74 let je v Uniji 5,6 % (leta 2003) vprimerjavi z18,5 % v ZDA .
Some ofthem willalso wantto help their children and grandchildrenand ensure thattheir wealth ispassed down to theyounger generations.
Nekateri bodo želeli pomagati svojimotrokom in vnukom in zagotoviti postopen prenossvoje dediščine mlajšim generacijam.
Absolute size in millionsofyoung and old age groupsfor EU-25, 1995–2030
Absolutno število mladih in starejših ljudi za EU-25 (vmilijonih), 1995–2030
Source: Eurostat, 2004 onwards: 2004 demographicprojections(baseline scenario).
Vir: Eurostat; od leta 2004 naprej: Demografska predvidevanja (osnovni scenarij).
Change in the median and average age in the EU-25, 1950–2050
Sprememba srednje starosti in povprečne starosti v EU-25, 1950–2050
Average age
Povprečna starost
Solidaritywith the veryelderly women are significantlylessgenerousthan formen.
Družine ne bodo mogle same prevzeti odgovornostza oskrbo teh oseb, ne glede na to, ali bodo le-teodvisne ali samostojne.
Women also have shorter careersand earnlessduring their working lives.
Vendar pa bo tudi večoseb, kibodo zaradi izgube neodvisnosti to intenzivnooskrbo potrebovale.
With life expectancyincreasing allthe time, oursocietiesare witnessing the presence ofan everrising number ofveryelderlypersons(80+):+17.1% between 2005 and 2010, + 57.1 % between2010 and 2030.
Zaradi stalnega daljšanja življenjske dobe sevnaših družbah občutno veča število ostarelih(80+): + 17,1 % med 2005 in 2010, + 57,1 % med2010 in 2030.
Familieswillnotbe able on their own to solve thematter ofcaring for these people, howeverdependentor independenttheyare.
Zaradi ženskega vdovstva, ki je posledicarazlike vživljenjski dobi med spoloma, se bopovečaldeležosamljenih, zlasti žensk.
The improvedhealth profile oftodayounger generationsholdsoutthe hope thatthe veryelderlyofthe future willremain self-sufficientfor longer, and thattheywillwish to remain in their own homes.
Ženskestarostne pokojnine so precej nižje od moških.Ženske imajo krajše kariere in so za svoje deloplačane manj.
High-intensitycare willbe increasinglyconcentrated towardstheend-of-life period. Nevertheless, there willalso be
Vobeh primerih bo potrebna oskrba, ki jo danesvštevilnih državah zagotavljajo družine, in sicer
Confronting demographicchange: a new solidaritybetween the generations— Green Paper more people than todaywho willneed suchhigh-intensitycare asa resultofthe lossoftheirindependence.
Odzivna demografske spremembe: nova solidarnostmed generacijami – Zelena knjiga zlasti ženske.
Yetthesewomen are increasinglyin employment.Furthermore, more grown-up children live far awayfrom their parents.
Ženske pa se vedno večzaposlujejo.Poleg tega vedno večodraslih otrokživi dalečodstaršev.
Familiesmusttherefore be supported to a greaterextent.
Družine bodo torej potrebovale večpomoči kotdanes.
Thisiswhere socialservicesand networksofsolidarityand care within localcommunitiescome in.
Tu je pomembna vloga socialnih služb,mrežsolidarnosti in oskrbe znotraj lokalnihskupnosti.
Conclusion: whatshould the Europerole be?
Zaključek: kakšna je vloga Unije?
In order to face up to demographicchange, Europeshould pursue three essentialpriorities.
Zaradi demografskih sprememb mora Evropaizpolniti tri prednostne naloge: življenju.
•Find new bridgesbetween the stagesoflife.Young people stillfind itdifficultto getintoemployment.
Časštudija se daljša in „delovnoaktivni mladi“ si želijo preživeti nekaj časazotroki.
An increasing number ofoungrantto participate in socialandeconomiclife.
Ta razvoj spreminja meje in prehodemed aktivnim in neaktivnim življenjem.
Studytime isgetting longer andyoung working people wantto spend time withtheir children.
Komisija bo julija 2005 organizirala konferencozvsemi zadevnimi akterji, na kateri se bodoobravnavala vprašanja, zastavljena vtej „Zeleniknjigi“.
These changesalter the frontiersand the bridgesbetween activityand inactivity.
Cilj te konference in Zelene knjige je zbratinajboljše prakse državčlanicin drugih akterjev.Tarazprava bi lahko prispevala tudi k Evropski pobudi za mlade(14).
•Return to demographicgrowth.
•Spodbuditi demografsko rast.
We mustasktwosimple questions: Whatvalue do we attach tochildren?
Vprašati semoramo dve preprosti vprašanji: Koliko nampomenijo otroci?
•Ensure a balance between the generations, inthe sharing oftime throughoutlife, in thedistribution ofthe benefitsofgrowth, and inthatoffunding needsstemming from pensionsand health-related expenditure.
•Zagotoviti ravnovesje med generacijami prirazdelitvi časa skozi vse življenje, delitvi koristiod rasti ter pri financiranju starostnih pokojninin zdravstvene oskrbe.
Year atwhich totalpopulation and working population isexpected to stop growing/startdeclining
)Ministri za mladino so se na Svetu 21. februarja 2005 dogovorili za uporabo imena „Evropski paktza mlade“.
Working age population
Delovno sposobnoprebivalstvo (15–65 let)
Source: Eurostat2004 demographicprojections(baseline scenario); for Croatia (HR) and Turkey(TR): UN world population prospects(2002 rev.)
Vir: Eurostat2004 – Demografska predvidevanja (osnovni scenarij). Za Hrvaško (HR) in Turčijo (TR):Združeni narodi — World Population Prospects: The 2002 Revision.
How to take partin the consultation
Kako sodelovati pri razpravi?
The period ofpublicconsultation willcommenceon 16 March and end on 1 September 2005.
Javna razprava se začne 16. marca in se konča1.septembra 2005.
We invite you to submityour contribution using theelectronicform which you can find on the European Commission site atthe following address: http://europa.eu.int/yourvoice/consultations/index_en.htm
Prosimo vas, da pošljete vaše odgovore naelektronskem obrazcu, ki ga lahko najdete nastrani Evropske komisije na naslovu: http://europa.eu.int/yourvoice/consultations/index_en.htm .
Allinformation ofa personalnature willremainanonymous. Organisationsare asked to identifythemselves.
Vsi osebni podatki bodo ostali anonimni.Organizacije prosimo, da nam sporočijo ustreznepodatke.
We encourage you to use the electronicresponseform which willmake iteasier to processyouropinionsduring thisconsultation.
Prosimo vas, da za odgovor uporabite elektronskiobrazec, ki bo olajšalobravnavo vaših mnenjvokviru postopka razprave.
You may, however, fillin the printed version ofthequestionnaire and return itto usto the followingaddress:
Vseeno nam lahko pošljete tudi vprašalnik,kijepriložen tej brošuri, na naslednji naslov:
For severalyearsnow, many Community policies have been helping to anticipate demographicchange.
Številne politike Skupnosti že večletpomagajopredvidevati demografske spremembe.
•A common approach to immigration policyincluding economicimmigration hasbeendeveloping for severalyears.
•Že večletse razvija skupni pristop kpolitikampriseljevanja vključno zekonomskimimigracijami.
•The European employmentstrategyandeducation and vocationaltraining policyhavemobilised those involved to combatschooldrop-outand to raise the levelofyoung people
•Evropska strategija za zaposlovanje in politikaizobraževanja in poklicnega usposabljanja že večletpodpirata politike in akterje vboju protišolskemu neuspehu in pri dvigovanju ravni
), aswellasto agadualraising ofthe averageretirementage (16) and an improvementin the
16 povprečne upokojitvene starosti (
•The Social Fund, asa toolto supporttheemploymentstrategy, and the European Regional Development Fund promote thedevelopmentofchildcemanagompanies.
) in večjo kakovostdelovnih mest.
Here too, the Union isfar fromachieving the objectivesset.
Tudi tu je Unija še dalečod zastavljenih ciljev.