natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Some 16% of the EU population – or 79 million people – are at risk of income poverty, and for children and the elderly, this proportion is even higher.
Okrog 16 odstotkov prebivalstva EU (ali 79 milijonov ljudi) je ogroženega z dohodkovno revščino, pri otrocih in starejših pa je ta delež še večji.
Poverty has multiple roots: poor housing, insufficient skills, a lack of real access to healthcare and other vital services, an inability to access the labour market — all these factors, particularly in combination, can prevent citizens from being able to fully participate in society.
Revščina ima več vzrokov: slabe stanovanjske razmere, nezadostna znanja in sposobnosti, pomanjkanje pravega dostopa do zdravstvenega varstva in drugih življenjsko pomembnih storitev, nezmožnost dostopa do trga dela. Vsi navedeni dejavniki, še posebej v kombinaciji, lahko državljanom preprečujejo polno udeležbo v družbi.
Social inclusion is about making sure that everybody, including vulnerable groups, can play a full part in work and society and that they have an equal opportunity to do so.
Pri socialni vključenosti gre za zagotavljanje polne udeleženosti pri delu in v družbi z enakimi možnostmi za vse, tudi za ogrožene skupine.
Promoting social inclusion is also vital to achieving the EU’s goals of sustained economic growth, more and better jobs and greater social cohesion.
Spodbujanje socialne vključenosti je tudi bistvenega pomena za uresničevanje ciljev EU glede trajnostne gospodarske rasti, številčnejših in boljših delovnih mest ter večje socialne kohezije.
With 2010 being the European Year for Combating Poverty and Social Exclusion, the EU is to reaffirm its commitment to making a decisive impact on the eradication of poverty and social exclusion by then.
Glede na to, da je leto 2010 razglašeno za evropsko leto boja proti revščini in socialni izključenosti, naj bi EU ponovno utrdila svojo zavezo, da bo do takrat odločilno vplivala na izkoreninjenje revščine in socialne izključenosti.
Social protection systems are highly developed in the EU.
V EU so sistemi socialne zaščite močno razviti.
They protect people against the risks of inadequate incomes associated with unemployment, illness and invalidity, parental responsibilities, old age or inadequate income following the loss of a spouse or parent.
Ljudi ščitijo pred tveganji nezadostnih dohodkov, povezanimi z brezposelnostjo, boleznijo, invalidnostjo, starševskimi odgovornostmi, starostjo ali nezadostnimi dohodki po izgubi zakonskega partnerja ali enega od staršev.
They also guarantee access to services that are essential for a life in dignity.
Poleg tega zagotavljajo dostop do storitev, ki so bistvene za dostojno življenje.
However, inequalities persist and in a fast-changing world, social protection systems are facing new challenges.
Kljub temu neenakosti ostajajo, v hitro spreminjajočem se svetu pa se sistemi socialne zaščite spopadajo z novimi izzivi.
In particular, the principal threats come from the ageing population, with the proportion of citizens aged 65 and over projected to rise by 77% by 2050.
Glavno grožnjo pomeni zlasti staranje prebivalstva, pri čemer naj bi se po projekcijah delež državljanov, starih 65 let in več, do leta 2050 povečal za 77 odstotkov.
Member States are therefore reforming their pensions, healthcare and long-term care systems in order to ensure universal and sustainable access.
Države članice zato izvajajo reforme svojih pokojninskih sistemov, zdravstvenih sistemov in sistemov dolgotrajne oskrbe, da bi zagotovile splošen in trajnosten dostop do teh storitev.
The EU supports the modernisation of social protection systems with a view to ensure social justice for all and promote the active participation of all in society.
EU podpira posodabljanje sistemov socialne zaščite z namenom zagotavljanja socialne pravičnosti za vse in spodbujanja aktivnega sodelovanja celotnega prebivalstva v družbi.
Role of social protection expenditure
Vloga izdatkov za socialno zaščito
Social protection serves to cushion poverty, but it also helps insure people against important social risks.
Socialna zaščita prispeva k omilitvi revščine, hkrati pa tudi pomaga zavarovati ljudi pred velikimi socialnimi tveganji.
A closer look at social protection expenditure shows that old-age pensions and sickness and healthcare benefits represent the bulk of spending in all EU Member States (see figure).
Če si natančneje ogledamo izdatke za socialno zaščito, vidimo, da se v vseh državah članicah EU večina teh namenja starostnim pokojninam ter nadomestilom za bolezen in zdravstveno varstvo (glej sliko).
This is why when assessing the preventive role of social protection, it is necessary to look in particular at the resilience of pension systems and access of citizens to healthcare.
Zato je treba pri presojanju preventivne vloge socialne zaščite preučiti zlasti vzdržljivost pokojninskih sistemov in dostop državljanov do zdravstvenega varstva.
Social protection benefits (% of GDP, 2006)
Nadomestila za socialno zaščito (% BDP, 2006)
Old age and survivors Family/Children
Bolezen/zdravstveno varstvo Brezposelnost
Sickness/Health care Unemployment
Starost in preživeli družinski člani Družina/otroci
THE SOCIAL IMPACT OF THE ECONOMIC CRISIS
SOCIALNI VPLIV GOSPODARSKE KRIZE
Recent employment statistics clearly show the impact of the financial downturn on labour markets.
Najnovejši statistični podatki o brezposelnosti jasno kažejo, da finančna kriza vpliva na trge dela.
The EU unemployment rate reached 8.3% in March 2009, for example, from a low of 6.7% in March 2008.
Stopnja brezposelnosti v EU je na primer marca 2009 dosegla 8,3 odstotka v primerjavi z minimumom 6,7 odstotka marca 2008.
Some countries like Estonia, Spain, Ireland, Lithuania and Latvia have been particularly adversely affected. ected.
Nekatere države, kot so Estonija, Španija, Irska, Litva in Latvija, so bile še posebej prizadete.
Unemployment rate (%)
Stopnja brezposelnosti (%)
Note: The chart shows unemployed persons as a percentage of the labour force (total number of people employed and unemployed).
Opomba: Graf prikazuje število brezposelnih oseb kot odstotek celotne aktivne populacije (skupnega števila zaposlenih in brezposelnih oseb). Vir: Eurostat.
More citizens claiming benefits
Več prejemnikov socialnih pomoči
In recent months unemployment has risen considerably in the EU as a whole and in most Member States, especially as regards certain groups such as the young, those on temporary contracts and migrants.
V zadnjih mesecih se je brezposelnost v EU kot celoti in v večini držav članic močno povečala, zlasti pri določenih skupinah prebivalstva, kot so mladi, zaposleni za določen čas in migranti.
Information collected by the Social Protection Committee suggests that most Member States expect social assistance schemes to be put under pressure as some people currently covered by unemployment insurance may lose their entitlements before finding a new job.
Po podatkih, ki jih je zbral Odbor za socialno zaščito, večina držav članic pričakuje, da bodo sistemi socialne pomoči obremenjeni, saj bodo lahko tisti, ki prejemajo nadomestilo za brezposelnost, izgubili pravico do nadomestila, preden si bodo našli novo zaposlitev.
In addition, the percentage of older workers claiming early retirement or disability has already started to grow in some countries.
Poleg tega se v nekaterih državah že povečuje delež starejših delavcev, ki uveljavljajo pravico do predčasne ali invalidske upokojitve.
In some countries, the number of households defaulting on their mortgage payments or facing repossession is rapidly escalating.
V nekaterih državah se hitro povečuje število gospodinjstev, ki ne morejo odplačati svojih hipotekarnih posojil ali pa jih čaka odvzem premoženja.
Increased rates of over-indebtedness and issues with access to credit for individuals have also been reported.
Podatki kažejo tudi na večjo prezadolženost in težave posameznikov pri dostopu do kredita.
THE SOCIAL IMPACT OF THE ECONOMIC CRISIS
SOCIALNI VPLIV GOSPODARSKE KRIZE načrti se soočajo z močnim upadom vrednosti naložb, iz katerih se financirajo pokojninske obveznosti.
Contribution of social policy
Prispevek socialne politike
Social protection systems play the role of ‘automatic stabilisers’ by helping to cushion the impact of the economic downturn on citizens, in particular the most vulnerable.
Sistemi socialne zaščite imajo vlogo „samodejnih stabilizatorjev“, s tem ko pomagajo blažiti vpliv gospodarske recesije na državljane, zlasti najbolj ranljive.
Given the current outlook, social protection expenditure is projected to grow, although Member States vary in their capacity to meet this increasing demand.
Glede na trenutne obete naj bi izdatki za socialno zaščito naraščali, čeprav so države članice različno sposobne zadostiti tej naraščajoči potrebi.
The most badly hit victims of the crisis will likely be vulnerable households at a disadvantage in the labour market and in society.
Najhuje prizadete žrtve krize bodo verjetno ranljiva gospodinjstva, ki so na trgu dela in v družbi v slabšem položaju.
Hence the need for social safety nets which are tight enough to prevent people from falling through and effective enough to launch them back into active social and labour market participation.
Zato so potrebne socialne varnostne mreže, ki so dovolj močne, da nudijo ustrezno podporo posameznikom, in dovolj učinkovite, da jih ponovno vključijo v aktivno sodelovanje v družbi in na trgu dela.
One way to mitigate the effect of the economic crisis and help recovery is to build on the values that underpin the EU’s social policies and progress in system reforms.
Eden od načinov, kako omiliti učinke gospodarske krize in prispevati k oživitvi gospodarstva je ta, da izhajamo iz vrednot, na katerih temeljijo socialne politike EU, in iz napredka, doseženega pri strukturnih reformah.
Recent structural reforms in the field of social security have delivered results, bringing more people into employment, better ensuring that work pays and strengthening the resilience of labour markets, prolonging working lives and supporting economic growth.
Nedavne strukturne reforme na področju socialne varnosti so bile uspešne, saj so omogočile zaposlitev večjega števila ljudi, povečale spodbude za delo, okrepile odpornost trgov dela, podaljšale delovno dobo in povečale gospodarsko rast.
Further reinforcing the positive mutual interaction with action for growth and jobs is vital, notably giving more attention to effective policy integration and mainstreaming of social concerns in other policy areas.
Bistveno je, da se še naprej krepijo pozitivne vzajemne interakcije ukrepov za rast in delovna mesta, zlasti tako, da se namenja več pozornosti učinkoviti integraciji politik ter vključevanju socialnih vprašanj na druga področja politike.
In order to address the negative impact on employment and social cohesion, long-term reforms need to be sustained. These should be balanced with short-term measures aimed at preventing job losses and sustaining household incomes.
Da bi ustrezno reagirali na negativne vplive na zaposlovanje in socialno kohezijo, je treba nadaljevati dolgoročne reforme ter jih pri tem uskladiti s kratkoročnimi ukrepi za preprečevanje izgube delovnih mest in ohranjanje dohodkov gospodinjstev.
A strong coordinated EU response is necessary and valuable indications are provided by the European Economic Recovery Plan – the EU’s strategy to drive its recovery from the current economic crisis.
Potreben je odločen in usklajen odziv EU, kar je jasno razvidno tudi iz Evropskega načrta za oživitev gospodarstva – strategije, s katero namerava EU najti izhod iz trenutne gospodarske krize.
Role of the European Social Fund
Vloga Evropskega socialnega sklada
In addition, the European Social Fund should be used to its full potential in a flexible and timely way to alleviate the social impacts of the crisis, by supporting rapid labour market re-entry of the unemployed and focusing on the most vulnerable.
Da bi se zmanjšale socialne posledice krize, bi bilo treba Evropski socialni sklad fleksibilno in pravočasno izkoristiti v polnem obsegu, in sicer s spodbujanjem hitrega ponovnega vključevanja brezposelnih na trg dela, pri čemer se je treba osredotočiti na najbolj ranljive.
Efforts are being made to simplify the implementation of the EU Structural Funds and to enhance coordination with social policies.
Trenutno potekajo prizadevanja za poenostavitev izvajanja programov, ki so financirani iz strukturnih skladov EU in izboljšanje usklajenosti s socialnimi politikami.
FIGHTING POVERTY AND SOCIAL EXCLUSION
BOJ PROTI REVŠČINI IN SOCIALNI IZKLJUČENOSTI
As shown in the SOCIAL SITUATION IN NUMBERS box, a noticeable proportion of the EU population lives below the poverty threshold 1.
Kot je prikazano v okvirju SOCIALNE RAZMERE V ŠTEVILKAH, občuten delež prebivalcev EU živi pod pragom revščine (1).
This number ranges from 10% in the Czech Republic and the Netherlands to 21% in Latvia.
Ta delež je različen, vse od 10 odstotkov na Češkem in Nizozemskem, pa do 21 odstotkov v Latviji.
What is more, children and the elderly face an even higher poverty risk, at 19%.
Poleg tega so otroci in starejši izpostavljeni še večjemu tveganju revščine, saj je stopnja tveganja revščine pri njih 19-odstotna.
Vigilance is needed as new risk groups – e.g. young workers and labour market entrants – as well as new risks, may emerge.
Potrebna je previdnost, saj bi se lahko pojavile nove ogrožene skupine, na primer mladi delavci in osebe, ki vstopajo na trg dela, pa tudi nova tveganja.
SOCIAL SITUATION IN NUMBERS: 16% of Europeans, or 79 million people, were at risk of poverty in 2007
SOCIALNE RAZMERE V ŠTEVILKAH: Leta 2007 je bilo tveganju revščine izpostavljenih 16 odstotkov (ali 79 milijonov) Evropejcev.
At-risk-of poverty rate in the EU (%, 2007)
Stopnja tveganja revščine v EU (%, 2007)
Value of thresholds for a single household (right axis)At-risk-of-poverty rate (left axis) ds
Vrednost pragov za posamezno gospodinjstvo (lestvica na desni strani)Stopnja tveganja revščine (lestvica na levi strani)
Source: EU-SILC (2007); income year 2006; except for UK (income year 2006) and for IE (moving income reference period 2005-06); RO: National Household Budget Survey 2006.
Vir: EU-SILC (2007); dohodkovno leto 2006; razen za UK (dohodkovno leto 2006) in za IE (drseče referenčno obdobje za dohodek 2005–2006); RO: Nacionalna raziskava proračuna gospodinjstev 2006.
This defined as 60% of the national median equivalised disposable income, after social transfers.
Opredeljenim kot 60 % mediane ekvivalentnega razpoložljivega dohodka v državi po socialnih transferjih.
Helping children out of poverty
Pomoč otrokom pri izhodu iz revščine
The proportion of children at risk of poverty in the EU has not fallen since 2000.
Delež otrok v EU, ki so izpostavljeni tveganju revščine, se od leta 2000 ni zmanjšal.
Tackling child poverty and breaking the transmission of disadvantage between generations has been a significant concern since the launch of the social inclusion process.
Spopadanje z revščino otrok in odprava tega, da se prikrajšanost v družbi prenaša iz generacije v generacijo, sta vse od začetka procesa socialnega vključevanja deležna velike pozornosti.
The issue has increasingly been singled out as a key priority for Member States.
Ta problematika se vse bolj izpostavlja kot ena ključnih prednostnih nalog za države članice.
In 2006, the March European Council asked the EU-27 to take decisive steps to eradicate poverty among children.
Leta 2006 je marčevski Evropski svet pozval države članice EU-27, naj sprejmejo odločne ukrepe za izkoreninjenje revščine otrok, kar so številne države članice sprejele.
Many have taken this invitation to heart. Indeed, most countries which made the issue a priority are now planning to reinforce their strategies and follow a more multidimensional and integrated approach.
Večina držav članic, ki so to problematiko uvrstile med svoje prednostne naloge, namerava zdaj okrepiti svoje strategije ter uporabljati bolj večrazsežnosten in celosten pristop.
A boost must be given to Member States’ efforts to implement comprehensive strategies against poverty and social exclusion of children, including accessible and affordable quality childcare.
Treba je okrepiti prizadevanja držav članic za izvajanje celovitih strategij za boj proti revščini in socialni izključenosti otrok, vključno z dostopnim, cenovno ugodnim in kakovostnim otroškim varstvom.
22 countries have set targets relating to child poverty, 16 of them using EU-agreed indicators.
Dvaindvajset držav si je določilo cilje v zvezi z revščino otrok, pri čemer jih šestnajst uporablja kazalnike, dogovorjene na ravni celotne EU.
A few have also set intermediate targets for their specific challenges (jobless households, families most at risk, intensity of poverty, childcare).
Nekatere so si določile tudi vmesne cilje za lastne izzive (gospodinjstva brez zaposlenih članov, najbolj ogrožene družine, intenzivnost revščine in otroško varstvo).
In addition, greater attention is generally given to children and families in the overall design of social inclusion policies, notably in the context of active inclusion policies.
Poleg tega se pri celostnem oblikovanju politik socialnega vključevanja na splošno namenja večja pozornost otrokom in družinam, predvsem v okviru politik aktivnega vključevanja.
Many have ‘mainstreamed’ child poverty in this way in areas such as minimum income and wages, reconciliation of work and family life and family-friendly services.
Mnoge države so revščino otrok tako vključile v področja, kot so minimalni dohodki in plače, usklajevanje delovnega in družinskega življenja ter družinam prijazne storitve.
Promoting the social inclusion of Roma
Spodbujanje socialne vključenosti Romov
Roma throughout Europe tend to face a range of disadvantages, making them extremely vulnerable to social exclusion and poverty.
Romi po vsej Evropi so navadno prikrajšani z različnih vidikov, zaradi česar so izjemno pogosto izpostavljeni socialni izključenosti in revščini.
Accordingly, the Member States with a sizable Roma minority have given more coverage to this question and in general there is a better understanding of the challenges involved.
Skladno s tem so države članice, v katerih živijo razmeroma številčne romske manjšine, namenile večjo pozornost obravnavi tega vprašanja, hkrati pa je razumevanje izzivov, ki jih to prinaša, na splošno boljše.
In particular, the issues to be tackled include desegregation, access to employment, addressing educational disadvantage, and improved access to basic services such as housing and healthcare.
Vprašanja, ki se jih je treba lotiti, vključujejo desegregracijo, dostop do zaposlitve, odpravo prikrajšanosti v izobraževanju ter boljši dostop do osnovnih storitev, na primer na področju stanovanjskega vprašanja in zdravstvenega varstva.
However, there is a need for a comprehensive policy framework, together with more data and a more extensive and reliable knowledge base.
Kljub temu še vedno obstaja potreba po celovitem okviru politike, večjem številu podatkov ter obsežnejši in zanesljivejši bazi znanja.
Active inclusion
Aktivno vključevanje
Combating social exclusion means promoting the inclusion of vulnerable groups and tackling discrimination in all spheres of life, including on the job market.
Boj proti socialni izključenosti pomeni spodbujanje vključevanja ranljivih skupin prebivalstva in odpravljanje diskriminacije na vseh področjih življenja, tudi na trgu dela.
‘Active inclusion’ strategies have an important part to play, to make sure that social policies mobilise people who are capable of working while providing a decent standard of living to those who are and will remain outside the labour market.
Strategije „aktivnega vključevanja“ imajo pomembno vlogo pri zagotavljanju, da socialne politike mobilizirajo delovno sposobne ljudi, hkrati pa zagotovijo primeren življenjski standard za tiste, ki so zunaj in bodo ostali zunaj trga dela.
Active inclusion, simultaneously promoting inclusive labour markets, ensuring adequate income and access to quality services, is a priority for most Member States.
Aktivno vključevanje, ki hkrati spodbuja vključujoče trge dela, zagotavlja primerne dohodke in dostop do kakovostnih storitev, je ena od prednostnih nalog večine držav članic.
However, the various aspects are dealt with separately in most cases, whereas most disadvantaged people suffer from multiple disadvantages and integrated responses are essential.
Vendar pa se v večini primerov različni vidiki obravnavajo ločeno, čeprav je večina prikrajšanih posameznikov izpostavljena večkratni prikrajšanosti in so zato nujno potrebne celostne rešitve.
Several countries have taken steps to ensure that the purchasing power of minimum income beneficiaries is maintained, But it remains essential, for example, to design better links between out-of-work benefits and inwork support, in order to create the right incentives, while at the same time ensuring adequate income support and prevent inwork poverty, and foster lasting labour market inclusion.
Več držav je sprejelo ukrepe za ohranitev kupne moči oseb z minimalnimi dohodki, vendar pa je med drugim še naprej nujno razvijati boljše povezave med nadomestili za brezposelnost in dodatki za zaposlene, da bi se uvedle prave spodbude, obenem pa zagotovila ustrezna podpora dohodkov, preprečila revščina zaposlenih ter spodbujalo trajno vključevanje na trg dela.
Another group that tends to face social disadvantages are immigrants.
S socialno prikrajšanostjo se pogosto srečujejo tudi migranti.
Indeed, significant gaps persist between this group and the majority population in terms of poverty, income, health, employment, unemployment, education and early school-leaving.
Med to skupino in večinskim prebivalstvom so dejansko še vedno precejšnje razlike glede revščine, dohodkov, zdravja, zaposlovanja, brezposelnosti, izobraževanja in predčasnega opuščanja šolanja.
As such, the Member States give priority to improving the inclusion of migrants.
Države članice tako prednostno namenjajo pozornost izboljšanju vključevanja migrantov.
Increasingly adopting a holistic approach, they are focusing more on getting both migrants and the host society involved in the process, and several are working to create synergies between inclusion policies and antidiscrimination measures.
Pri tem vse bolj privzemajo celosten pristop in se tako močneje osredotočajo na to, da bi v proces vključile tako migrante kot družbo gostiteljico, mnoge pa si prizadevajo ustvariti sinergije med politikami vključevanja in protidiskriminacijskimi ukrepi.
But still the issue needs to be given increased attention.
Kljub temu je treba problematiki še vedno namenjati več pozornosti.
With an estimated 50 million European citizens or more having some form of disability2, the inclusion of these citizens continues to be addressed.
Glede na to, da ima po ocenah 50 milijonov ali več Evropejcev eno od oblik invalidnosti (2), je vključevanje te skupine ljudi še naprej pomembna tema.
Economic inactivity and insuf-fi ficient income support are commonly seen as underlying disabled people’s poverty, yet quantitative evidence is scarce.
Na splošno velja, da sta razlog za revščino invalidov ekonomska nedejavnost in nezadostna dohodkovna podpora, vendar pa je kvantitativnih dokazov o tem malo.
Member States are focusing on integrating disabled people into the labour market, and eliminating barriers to education and lifelong learning, for example.
Države članice se tako osredotočajo na vključevanje invalidov na trg dela ter odpravljanje ovir glede izobraževanja in vseživljenjskega učenja.
Few, however, are giving priority to eliminating structural obstacles to full participation in society.
Le malo držav pa si je kot prednostno nalogo zadalo odpraviti strukturne ovire za polno sodelovanje v družbi.
There is further scope for giving more attention to disabled people in policy design across different areas (disability mainstreaming).
Več pozornosti bi bilo invalidom treba nameniti tudi pri oblikovanju politike na različnih področjih (vključevanje invalidnosti na druga področja politike).
Tackling homelessness
Odprava brezdomstva