natgillin/translations-raw huggingface dataset:
When some countries in Europe are too small to have their own flourishing film industry, MEDIA gives artists the opportunity to work together and inspire each other across European borders, so that everyone can benefit. t.
V manjših evropskih državah z manj močno filmsko industrijo program MEDIA umetnikom omogoča čezmejno sodelovanje in ustvarjanje.
Let the results speak for themselves
Več informacij:
In 2005 alone, MEDIA provided 9.5 million euro to promote films, events and festivals.
Samo leta 2005 je MEDIA sprostila 9,5 milijona evrov za snemanje filmov, prireditve in festivale.
Nearly 300 projects have received some 17.6 million euro to develop scripts.
Skoraj 300 projektov je prejelo približno 17,6 milijona evrov za scenarij.
More than 60 million euro have been spent on the distribution of 1 554 film and TV projects which, thanks to this money, could also be seen in other countries than the one where they had been produced.
Več kot 60 milijonov evrov so namenili za distribucijo 1 554 filmskih in televizijskih projektov, da so jih lahko videli tudi ljudje v drugih državah. Tako se poglablja medkulturno razumevanje, ki je bistvenega pomena za pravo evropsko identiteto.
http://ec.europa.eu/dgs/information_society ://ec.europa.eu/dgs/information_society n European Commission – Information Society – MEDIA 2007 http :///ec.europa.eu/information_society/doc/factsheets/061-media-en.pdf
̈Evropska komisija – Informacijska družba – MEDIA 2007
MEDIA has also given money for training and pilot projects and supports the Europa Cinemas’network of 670 independent theatres with more than 1 500 screens in some 340 cities and 50 countries worldwide.With all this, keep in mind that each euro from the EU budget generates about 6 euro from private investment in the industry.
Program MEDIA financira tudi usposabljanje in pilotne projekte ter podpira mrežo evropskih kinematografov, ki vključuje 670 samostojnih kinematografov z več kot 1500 dvoranami v približno 340 mestih in 50 državah po vsem svetu. Ne smemo tudi pozabiti, da vsak evro iz evropskega proračuna prinese dodatnih 6 evrov zasebnih naložb v ta sektor.
The MEDIA 2007 programme has a budget of 755 million euro lasting until 2013.
Program MEDIA 2007 ima do leta 2013 na voljo proračun v višini 755 milijonov evrov.
A clear priority remains the distribution and promotion of European films outside their originating country, across Europe and worldwide (almost 65% of the total budget).
Prednost imata še naprej distribucija in promocija evropskih filmov zunaj države nastanka v Evropi in svetu (skoraj 65 % celotnega proračuna).
And it will also take special care that our film industry keeps pace with the new digital technologies.
Posebna pozornost velja tudi uporabi novih digitalnih tehnologij v naši filmski industriji.
So, next time you are watching a fi lm, look out for the MEDIA name – in the credits or on the film poster !
Ko boste torej naslednjič odšli v kino, bodite pozorni na ime MEDIA – v najavni špici ali na plakatu!
The EU strategy on waste and recycling might be a strange success story for some, but it certainly makes a vital contribution to the quality of life of EU citizens, both today and for tomorrow.
Nekaterim se bo morda zdelo čudno, da o strategiji EU na področju odpadkov in recikliranja govorimo kot o zgodbi o uspehu, toda zaradi nje se je nedvomno izboljšala kakovost življenja državljanov EU.
Economic growth and the wealth it brings is one of the main objectives of the European Union.
Gospodarska rast in posledična blaginja sta med glavnimi cilji Evropske unije.
But economic growth often has a nasty side effect – it produces more waste. As factories produce more, and people consume more, so more waste is produced that must be disposed of somewhere.
Vendar ima gospodarska rast tudi svojo temno plat – veča se proizvodnja odpadkov.Tovarne proizvajajo več, ljudje porabijo več, odpadki se kopičijo, treba se jih je znebiti.
However, European Union waste prevention measures, such as taxes on nonrecyclable packaging, are already helping decouple waste production from economic growth.
Toda zaradi ukrepov, ki jih je Evropska unija sprejela v zvezi z odpadki, denimo davki na embalažo, ki se je ne da reciklirati, gospodarske rasti ni več treba nujno povezovati s proizvodnjo odpadkov.
Similarly, recycling is growing; in 2002, 58% of glass and 57% of metal waste was recovered and recycled, on average.
Podobno se izboljšuje recikliranje: leta 2002 so zbrali in reciklirali povprečno 58 % steklenih in 57 % kovinskih odpadkov.
These can make a vital contribution to the quality of your life
Zbiranje odpadkov za boljšo kakovost življenja
Inefficient consumers
Odlagališča
In the EU we produce 2 billion tonnes of waste every year – that’s around 3.5 tonnes of solid waste for each citizen.
V Evropski uniji vsako leto proizvedemo dve milijardi ton odpadkov, tj. približno 3,5 tone trdih odpadkov na prebivalca.
This waste is dumped in landfill sites or burned in incinerators, which creates environmental damage.
Odpadke odlagamo na odlagališčih ali sežigamo v sežigalnicah, oboje pa škodi okolju.
Landfill causes air, water and soil pollution, discharging carbon dioxide and methane into the atmosphere and chemicals and pesticides into the earth and groundwater.This, in turn, is harmful to human health, as well as to plants and animals.
Odlagališča onesnažujejo zrak z ogljikovim dioksidom in metanom, s kemikalijami in pesticidi pa prst in podtalnico. Ogroženo je zdravje ljudi, rastlin in živali.
Breaking the wealth-waste link n European Commission – Environment – Overview of waste policieshttp ://ec.europa.eu/environment/waste/index.htm
̈Evropska komisija – Okolje – Pregled politik ravnanja z odpadki http://ec.europa.eu/environment/waste/index.htm
As a top priority of the EU’s Sixth Environment Action Programme, the primary objective is to decouple waste generation from economic activity, so that EU growth will no longer lead to more and more rubbish.This is being done in three ways, through waste prevention, more recycling and improved disposal.
Glavna prednostna naloga in najpomembnejši cilj šestega okoljskega akcijskega načrta EU je prekiniti povezavo med odpadki in gospodarsko rastjo, tako da gospodarske rasti EU ne bo več mogoče enačiti s kopičenjem smeti. To je mogoče na tri načine: s preprečevanjem nastajanja odpadkov, s povečanjem recikliranja in učinkovitejšim odstranjevanjem odpadkov.
Of course, Europe is working closely with national and regional authorities in each EU country which must implement these strategies ‘on the ground’.
Evropska unija seveda pri tem tesno sodeluje z nacionalnimi in regionalnimi organi posamezne države EU, ki to strategijo izvaja na terenu.
When you see your local bottle banks and multicoloured waste bins again – remember how much has been achieved.
Ko boste naslednjič stali pred večbarvnimi zabojniki za steklo in odpadke, pomislite, koliko smo že dosegli.
Keeping Europe in touch
Povezana Evropa
Going places?
S e kam odpravljate?
Then the Trans-European Network, or TENs for short, can help.
Pri tem vam lahko pomagajo vseevropska omrežja.
TENs moves goods and people right across Europe, as well as electricity, gas and communications.
Vseevropska omrežja omogočajo gibanje blaga in ljudi po vsej Evropi, pa tudi elektrike, plina in komunikacij, pomagajo nam ohranjati medsebojne stike in dostavljati blago.
It also help Europeans to keep in touch and deliver the goods. – which is what Europe is all about.
Vse to so prednostni cilji Evrope.
Rail, road, air, waterways – Trans-European Transport Networks (TEN-T) have been improving them all.
Železnica, cesta, zrak, vodne poti – vseevropska transportna omrežja so izboljšala vse te strukture in povezala različne vrste prevoza.
And then they link up all the different types of transport, making the best use of each.
Takšna organiziranost zahteva inteligentna vseevropska omrežja.
All of that takes quite some intelligence and, without wishing to boast, the TENs are pretty smart. Europe is at the forefront of intelligent transport management.
Evropa je vodilna na področju inteligentnega upravljanja prevoza in ima celo svoj satelitski navigacijski sistem, ki se imenuje Galileo.
TENs also helps Europe’s seafarers.
Vseevropska omrežja pomagajo tudi evropskim pomorščakom.
There are vessel-positioning systems, reporting systems for ships transporting dangerous goods, and communication systems for safety at sea.
Nekateri sistemi določajo položaj plovil, nekateri spremljajo ladje, ki prevažajo nevaren tovor, komunikacijski sistemi zagotavljajo varnost na morju.
And they make sure that air travel is safe and effi cient, through airspace planning and air traffic control.
Omrežja so namenjena tudi varnemu in učinkovitemu zračnemu prometu z načrtovanjem zračnega prostora in kontrolo zračnega prometa.
There are still some gaps in Europe’s transport system, but TENs are helping national governments to fill them.
V evropskem prometnem sistemu še obstajajo vrzeli, vendar vseevropska omrežja pomagajo nacionalnim vladam pri odpravljanju le-teh.
That’s all the more important now that the EU has expanded.
V razširjeni Evropski uniji je to še pomembneje.
There has been major investment in high-speed rail links.
Veliko denarja je bilo vloženega v železniške proge velikih hitrosti.
Where needed, help has been provided to build roads that link up the existing ones.
Financirala se je gradnja novih cest za povezovanje že obstoječih.
In short, all the different pieces are being fitted together into a high-quality European transport network.
Skratka, različne prvine se združujejo v visokokakovostno evropsko prometno mrežo, ne da bi pri tem pozabili na okolje.
And the environment is being taken care of in the process.
̈Evropski glosar – vseevropska omrežja
The Trans-European Energy Networks (TEN-E) cover the electricity and natural gas sectors.
Vseevropska energetska omrežja so namenjena sektorju elektrike in plina.
They help to create a single energy market within Europe – and to make sure that Europeans will always have the energy supplies they need.
Omogočajo nastanek enotnega trga v Evropi in zanesljivo oskrbo z energijo za vse Evropejce.
Communicating
Komunikacije
The Trans-European Telecommunications Networks (eTEN) link up Europe’s telecommunications-based services. They are at the very heart of the initiative ‘ e Europe – an Information Society for All’.
Vseevropska telekomunikacijska omrežja povezujejo telekomunikacijske storitve v Evropi in so bistvo pobude „ e Evropa – informacijska družba za vse“.
More choice all round; and not only in the supermarket
̈Enotni trg EU – manj ovir, več priložnosti
A stable outlook with the euro
Gospodarska nestabilnost in visoka inflacija sta v preteklosti povzročili veliko težav.
This kind of thing will soon be a thing of the past
Podjetja so tudi učinkovitejša in se lahko bolje uveljavljajo na svetovnem trgu.
You watch TV while we watch the programme-makers
̈Evropska komisija – Avdiovizualne in medijske
Harnessing renewable energy sources
Izkoriščanje obnovljivih virov energije
The sun, the wind and the waves; these are the elemental forces providing renewable energy to future generations of Europeans.
Sonce, veter in valovi: to so naravne sile, ki zagotavljajo obnovljivo energijo za prihodnje generacije Evropejcev.
With climate change now threatening to transform our planet, people and governments are increasingly looking to the everpresent elements, for new sources of clean energy.
Zaradi podnebnih sprememb, ki vedno bolj ogrožajo naš planet, se posamezniki in države vedno bolj zanimajo za naravne sile, ki zaradi svoje vseprisotnosti predstavljajo vir čiste energije.
These have, potentially, more energy than the world could ever need.
Njihov energetski potencial celo prekaša vse morebitne potrebe po energiji na našem planetu.
But promoting the sun, wind and water as energy sources is not just about harnessing their virtually limitless power.
Vendar pri spodbujanju izkoriščanja energije sonca, vode in vetra ne gre samo za njihovo skorajda neomejeno moč.
It is also about making responsible behaviour pay off for European businesses; renewable energy technologies form a dynamic high-tech sector and also provide economic growth and jobs.
Gre za zavedanje, da se odgovorno ravnanje izplača tudi evropskim podjetjem, saj tehnologije za obnovljive vire energije predstavljajo sektor dinamične, visoko razvite tehnologije, ki prav tako zagotavlja gospodarsko rast in nova delovna mesta.
New sources of clean energy are now a reality
Zaradi Evropske unije je Evropa danes vodilna na področju obnovljivih virov energije, kar prinaša zdravje, bogastvo in blaginjo.
Europe adds a new dimension
Nove prednosti zaradi Evropske unije
Links: : n European Commission – policy overview, new and
̈Evropska komisija – pregled politike: novi in obnovljivi
The development of alternative and renewable energy sources is being speeded up through co-operation, legislation, investment and dissemination, in Europe.
Razvoj alternativnih in obnovljivih virov energije v Evropi pospešujejo sodelovanje, zakonodaja, investicije in posredovanje informacij.
The European Commission’s‘White Paper for a Community Strategy’sets the goal of doubling the share of renewable energy used in Europe by 2010, and the European Parliament has called for even more ambitious targets for 2020.
Z„Belo knjigo o strategiji Skupnosti“ si je Evropska komisija zadala cilj, da do leta 2010 podvoji delež porabljene energije iz obnovljivih virov v Evropi. Evropski parlament pa je za leto 2020 zahteval še višje cilje.
Here’s a great example of a renewable energy source with real potential: biomass.This is the collection of organic non-fossil material, including all biological organisms.
Biomasa je odličen primer obnovljivega vira energije z resničnim potencialom. Biomasa je organska nefosilna snov, ki vključuje tudi biološke organizme.
In a way, biomass represents a form of solar energy, captured by plants through photosynthesis.
Lahko rečemo, da je biomasa neke vrste sončna energija, ki jo rastline pridobijo s fotosintezo.
Underused biomass, like chaff and animal waste, can be burned to produce electricity and heat.
Nepopolno porabljeno biomaso, kot so pleva ali živalski iztrebki, lahko sežgemo in tako pridobimo elektriko in toploto.
It can also be transformed into biofuels.
Biomaso je moč predelati tudi v biogoriva.
Thanks to EU support, biomass and biofuels are already being used to power buses and trains in countries like Sweden and Germany, once again demonstrating the real benefits of the Union.
S podporo EU biomaso in biogoriva že uporabljajo za pogon avtobusov in vlakov na Švedskem in v Nemčiji, kar je še en dokaz resnične prednosti Skupnosti.
The EU’s Rapid Reaction Force: a peaceful mission
Sile za hitro posredovanje EU: mirovna misija
Go on-line Information in all the official languages of the European Union is available on the Europa website: europa.eu
Na spletu Informacije v vseh uradnih jezikih Evropske unije so na voljo na portalu Europa: europa.eu
Visit us All over Europe there are hundreds of local EU information centres.
Obiščite nas Povsod po Evropi je na stotine lokalnih informacijskih središč EU.
You can find the address of the centre nearest you on this website: europedirect.europa.eu
Naslov najbližjega središča lahko najdete na spletišču: europedirect.europa.eu
Call or write to us Europe Direct is a service which answers your questions about the European Union.
Pokličite nas ali nam pišite Europe Direct je služba, ki odgovarja na vaša vprašanja o Evropski uniji.
You can contact this service by freephone :00 800 6 7 8 9 10 11 (or by payphone from outside the EU : (32-2) 299 96 96), or by electronic mail via europedirect.europa.eu
Pokličete lahko na brezplačno telefonsko številko 00 800 67 89 10 11 (če kličete iz države zunaj EU, pa na plačljivo številko (32-2) 299 96 96), ali pošljete vprašanje po elektronski pošti na spletišču: europedirect.europa.eu
You can also obtain information and booklets in English about the European Union from :EUROPEAN COMMISSION REPRESENTATIONS
Informacije in brošure o Evropski uniji v slovenščini ponujajo:
EUROPEAN PARLIAMENT OFFICES
SLOVENIJA DOMA V EVROPI
Representation in Scotland9 Alva Street, Edinburgh EH2 4PHTel. (44-131) 225 20 58Fax (44-131) 226 41 05Internet : ec.europa.eu/uk
Evropska hiša Nova Gorica Erjavčeva 45000 Nova Gorica Tel: (05) 302 20 06Internet: www.evropskahisa-ng.org/
Representation in Ireland18 Dawson Street, Dublin 2Tel. (353-1) 634 11 11Fax (353-1) 634 11 12Internet : www.euireland.ie Email : eu-ie-info-request@ec.europa.eu
Movit Nacionalna agencija programa Mladina Dunajska cesta 221000 Ljubljana Tel: (01) 430 47 47Internet: mladina.movit.si E-pošta: program.mladina@mladina.movit.si
Information services in the United States2300 M Street, NW – 3rd fl o or Washington DC 20037Tel. (202) 862 95 00Fax (202) 429 17 66Internet : www.eurunion.org
SOLVITMinistrstvo za gospodarstvo Direktorat za notranji trg Kotnikova 51000 Ljubljana Tel: (01) 478 35 38Internet: www.mg.gov.si/index.php?id=7939E-pošta: solvit@gov.si
Office in Ireland European Union House43 Molesworth Street, Dublin 2Tel. (353-1) 605 79 00 Fax (353-1) 605 79 99Internet : www.europarl.ie Email : epdublin@europarl.europa.eu
PREDSTAVNIŠTVO EVROPSKE KOMISIJE V SLOVENIJIBreg 14SI - 1000 Ljubljana Tel.: (01) 252 88 00Faks: (01) 452 20 85Internet: www.ec.europa.eu/slovenija E-pošta: comm-rep-lju@ec.europa.eu
Office in Scotland TheTun, 4 Jackson’s Entry Holyrood Road, Edinburgh EH8 8PJTel. (44-131) 557 78 66Fax (44-131) 557 49 77Internet : www.europarl.org.uk Email : epedinburgh@europarl.europa.eu
Urad Vlade RS za informiranje Evronabiralnik Gregorčičeva 251000 Ljubljana Evrofon: 080-2002Internet: www.evropa.gov.si E-pošta: evrofon@gov.si
222 East 41st Street, 20th fl o or NewYork, NY 10017Tel. (212) 371 38 04Fax (212) 688 10 13Internet : www.eurunion.org
Gospodarska zbornica Slovenije Oddelek za evropske zadeve Dimičeva 131000 Ljubljana Tel: (01) 58 98 000Internet: www.gzs.si/Nivo1.asp?IDpm=3E-pošta: info@gzs.si
United Kingdom Offi ce2, Queen Anne’s Gate, London SW1H 9AATel. (44-20) 72 27 43 00Fax (44-20) 72 27 43 02Internet : www.europarl.org.uk Email : eplondon@europarl.europa.eu
Center Evropa Informacijsko in izobraževalno središče Dalmatinova 41000 Ljubljana Tel.: (01) 438 22 70 Internet: www.center-evropa.si E-pošta: info@center-evropa.si
There are European Commission and Parliament representations and offices in all the countries of the European Union.
Evropski dokumentacijski center Ekonomska fakulteta Univerze v Ljubljani Kardeljeva ploščad 171000 Ljubljana Tel: (01) 589 24 00Internet: www.ef.uni-lj.si/edc E-pošta: info@ef.uni-lj.si
The European Commission also has delegations in other parts of the world.
CMEPIUS - Center Republike Slovenijeza mobilnost in evropske programeizobraževanja in usposabljanja Ob železnici 161000 Ljubljana Tel: (01) 586 42 51Internet: www.cmepius.si E-pošta: info@cmepius.si
If you are European, you are part of a family of 27 countries and 490 million citizens.
Predstavništva Evropske komisije in Informacijske pisarne Evropskega parlamenta so v vseh državah članicah EU.
Have you ever stopped to wonder what the European Union has done for you?
Evropska komisija ima tudi številne delegacije po vsem svetu.
We come from different countries and speak different languages, but this continent is the home we share.
Prihajamo iz različnih držav in govorimo različne jezike, a ta celina je naš skupni dom.
It will be an adventurous journey through time and space and you’ll find out loads of interesting things.
To potovanje sko zi čas in prostor bo polno dogodivščin in izvedeli boste mnogo zanimivih stvari.
As we go along, test yourself to see how much you’ve learnt.
Spotoma opravite test in tako ugotovite, koliko ste se na učili.
Go to our websiteeuropa.eu/europago/explore and try the quiz about each chapter.
Pojdite na našo spletno stran europa.eu/europago/explore in odgovorite na vrsto vprašanj o vsakem poglavju.
Ask your teacher to tell you more about each of the topics in this book.
Prosite učitelja, naj vam po ve kaj več o vsebinah iz te knjige.
Then do some deeper research in the school library or on the internet.
Potem opravite bolj poglobljeno raziskavo v šolski knjižnici ali prek sp leta.
Finally, you can have fun playing games and doing activities on the ‘Europa Go’ websiteeuropa.eu/europago/welcome.jsp
Poleg tega se lahko zabavate z igrami in dejavnostmi na sp letni strani „Europa Go“: europa.eu/europago/welcome.jsp
Bringing the family together:the story of the European Union
Ponovna združitev družine: zgodba o Evropski uniji
The European Union and its neighbours
Evropska Unija in njene sosede
Northern Europe has even bigger lakes, including Saimaa
Najvišja gora v Evropi je Elbrus na Kavkazu, na meji med Rusijo in Gruzijo.
Tomorrow … and beyond
© najvišja gora v Evropi.
44 in Finland (1 147 km2) and Vänern in Sweden (more than 5 500 km2).
V Alpah je tudi Ženevsko jezero – največje sladkovodno g a m
The largest lake in Europe as a whole is Lake Ladoga.
-i s jezero v zahodni Evropi. Leži med Francijo in Švico, globoko is w
Its surface covers an area of 17 700 km2
/s je 310 metrov in vsebuje okoli 89 bilijonov litrov vode.
26mars2008.indd 4-5
Ena najdaljših rek v Evropi je Donava.
Did you know that railways were invented in Europe?
Med druge velike reke spadajo Ren (okoli 1 320 km dol
People also travel around Europe by plane, because air travel is quick.
Potovanje
Some of the world’s best planes are built in Europe – for example, the Airbus.
Ali ste vedeli, da so železnico izumili v Evropi? V
The world’s biggest passenger plane — the Airbus A380.
Neprestano gradijo nove proge, da bi ljudem omogočili hitro potovanje med velikimi evropskimi me s ti .
Roads and railways sometimes have to cross mountain ranges, wide rivers or even the sea.
Ceste in železnice morajo včasih prečkati gorovja, široke re ke ali celo morje.
The longest road tunnel in Europe is the Laerdal tunnel in Norway, between Bergen and Oslo.
Najdaljši cestni predor v Evropi je predor Laerdal na Norveškem, med Bergnom in
26mars2008.indd 6-7
- kovala skupina francoskih in britanskih inženirjev.
Most of Europe has a ‘temperate’ climate — neither too hot nor too cold. The coldest places are in the far north and in the high mountains.
Uspeh letal Concorde in Airbus ter rakete Ariane kaže, ka j je mogoče doseči, kadar evropske države sodelujejo.
Many species of birds live on insects, small water creatures or other food that cannot easily be found during cold winter months.
Večina Evrope ima zmerno podnebje – to ni niti prevroče n iti premrzlo.
So they fly south in the autumn and don’t return until spring.
Najhladnejša območja ležijo daleč na severu in visoko v gorah
This seasonal travelling is called migrating.
Najtoplejši kraji so daleč na jugu in jugovzhodu.
The weather is warmest and driest in summer (roughly June to September) and coldest in winter (roughly December to March).
Najtopleje in najbolj suho je poleti (običajno od junija do septem bra), najbolj hladno pa je pozimi
Climate change is a world-wide problem that can only be solved if all countries work together.
Podnebne spremembe so problem celega sveta, ki je rešljiv le ob sodelovanju vseh držav.
Wild animals in cold regions usually have thick fur or feathers to keep them warm, and their coats may be white to camouflage them in the snow.
Običajno imajo divje živali na hladnih območjih debel kožuh ali per esa, ki jih grejejo, njihova dlaka ali perje pa je včasih bele barve, zaradi česar so v snegu ma nj opazne.
Some spend the winter sleeping to save energy.This is called hibernating.
Nekatere od teh živali zimo prespijo in tako prihranijo energijo.
26mars2008.indd 89
Zato te ptice jeseni letijo na jug in se do pomladi ne vrnejo.
26mars2008.indd 89
To sezonsko potovanje se imenuje s e li te v .
S
Pa s y r n
e d i a
© m l a d i priletijo v Evro p o
Lizards love warm weather.
Uživanje v pomladi in poletju
In late summer and autumn, the days grow shorter and the nights cooler.
Tudi hladnokrvne živali, kot so plazilci, za energijo potrebujejo sonce.