natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ultimately, environmental pressures that result from, for example, climate change, biodiversity loss, or the use of natural resources, are linked with people's wellbeing (Chapters 2 to 5).
Neposredne povezave:fenološke spremembe, invazivne vrste, spremenjeni rečni režimi
The European environment _BAR_ State and outlook 2010
Neposredne povezave:več vročinskih valov, spremembe pri boleznih, kakovost zraka
Links ks bet between environmenta ween environmental c l cha h all en ge l le ng es s
Posredne povezave:preko sprememb pokrovnosti tal, preko poplav in suš
Links between environmental challenges
Posredne povezave:preko sprememb pokrovnosti tal, preko poplav in suš
Environment and health
Posredne povezave:preko sprememb pokrovnosti tal, preko poplav in suš
Nature and biodiversity
Narava in biotska raznovrstnost ki pomagajo pri absorpciji izpustov toplogrednih plinov (3. poglavje).
Use of natural resources and waste
Neposredne povezave:ekosistemske storitve, prehranska varnost, varnost oskrbe z vodo
How what is below affects what is across …
Neposredne povezave:privlačnost pokrajine za rekreacijo, uravnavanje kakovosti zraka, zdravilne snovi
Direct links:
Posredne povezave:preko sprememb pokrovnosti tal
Climate change change in growing conditions for biomass increase in heat waves,change in diseases, air quality change in phenology, invasive species, changing run-off
Posredne povezave:preko sprememb pokrovnosti tal, preko poplav in suš
Indirect links:
Posredne povezave:preko sprememb pokrovnosti tal, preko poplav in suš
Indirect links:
Raba naravnih virov in odpadki
Indirect links: via land-cover change;via floods and droughts via land-cover change;via floods and droughts via land-cover change;via floods and droughts
Raba naravnih virov in ravnanje z odpadki neposredno vplivata na različne vidike zdravja in prispevata k bremenu bolezni, ki ga povzročajo okoljski dejavniki (5. poglavje).
Nature and biodiversity ecosystem services, food and water security recreation landscapes,air quality regulation,medicines greenhouse gas emissions (agriculture, forestry carbon sinks)
Neposredne povezave:izpusti toplogrednih plinov (proizvodnja, izkoriščanje naravnih virov, ravnanje z odpadki)
Indirect links:
Posredne povezave:Preko potrošnje preko sprememb pokrovnosti tal
Indirect links:
Posredne povezave:preko sprememb pokrovnosti tal, preko poplav in suš preko potrošnje
Indirect links: via land-cover change via land-cover change,via floods and droughts via land-cover change,via floods and droughts
Posredne povezave:preko sprememb pokrovnosti tal, preko poplav in suš preko potrošnje
Direct links: resources and waste hazardous waste and emissions; air, water pollution depletion of stocks,water pollution,air pollution and quality greenhouse gas emissions (production, extraction, waste management)
Dostop do neoporečne vode in čistega zraka je ključnega pomena za zdravje, vendar ga pogosto onemogoča onesnaževanje, ki ga povzročamo ljudje s svojimi dejavnostmi (4. in 5. poglavje).
Many of the links described above and in the previous chapters are direct, i.e. changes in the state of one environmental issue can translate directly into pressures of another.
Posledica teh vzorcev so najvišje koncentracije toplogrednih plinov doslej in izčrpavanje obnovljivih naravnih virov, kot so čista voda in ribji staleži, pa tudi neobnovljivih, kot so fosilna goriva in surovine.
In addition, a number of indirect links occur with changes in one environmental issue resulting in feedbacks on another and vice versa.
Takšno izčrpavanje naravnih virov na koncu prizadene zdravje in blaginjo ljudi, s čimer se zapre še ena od okoljskih povratnih zank.
Land use and land-cover changes exemplify such indirect links.
Številne od zgoraj in v prejšnjih poglavjih opisanih povezav so neposredne, kar pomeni, da lahko spremembe, povezane z enim okoljskim vprašanjem, neposredno občutimo kot okoljske pritiske na drugem področju.
They can be seen to be both a driver and an impact, not only of climate change, but also of biodiversity loss and the use of natural resources.
Prihaja pa tudi do številnih posrednih povezav, pri katerih spremembe, povezane z neko okoljsko problematiko, povratno učinkujejonadrugoproblematikoinobratno.
Thus, any change in land use and land cover resulting, for example, from urbanisation or converting forests to agriculture, affects climate conditions by changing an area's carbon balance, as well as biodiversity by altering ecosystems.
Razsežnostporajajočihsesistemskihtveganjpostanezlastiočitna,čepogledamo, za kakšno rabo naravnega kapitala, naj si bo v tleh, vodi in biotski raznovrstnosti, se odločamo in kako obvladujemo nekatere posledice svojih odločitev (glej 1. in 8. poglavje).
Most of the changes in the state of the environment described here are ultimately driven by unsustainable consumption and production patterns.
Nanje lahko hkrati gledamo kot na vzroke in posledice, ne lepripodnebnihspremembah,temvečtudipriupadanjubiotskeraznovrstnosti in rabi naravnih virov.
These have resulted in unprecedented levels of greenhouse gas emissions and the depletion of renewable
Večina sprememb stanja okolja, ki so opisane v tem poročilu, je v končni fazi posledica netrajnostnih vzorcev potrošnje in proizvodnje.
Natural capital and ecosystem services
Okvir 6.1 Naravni kapital in ekosistemske storitve
Natural capital and ecosystem services embrace many components.
Naravni kapital in ekosistemske storitve vključujejo številne komponente.
Natural capital is the stock of natural resources from which goods can be extracted and the flows of ecosystem services maintained.
Naravni kapital je skladišče naravnih virov, iz katerega lahko črpamo dobrine in iz katerega se napajajo tokovi ekosistemskih storitev.
The stocks and flows rely on ecosystem structures and functions such as landscapes, soil, and biodiversity.
Zaloge in tokovi so odvisni od ekosistemskih struktur in funkcij, kot so npr. pokrajine, tla in biotska raznovrstnost.
There are three main types of natural capital which require different approaches to managing them:
• neobnovljivi naravni viri, ki jih je mogoče izčrpati — fosilna goriva, kovine itd.;
•non-renewable and exhaustable resources — fossil fuels, metals, etc.; •renewable but exhaustable resources — fish stocks, water, soil, etc.;•renewable and non-exhaustable resources — wind, waves, etc.
• obnovljivi naravni viri, ki jih je mogoče izčrpati — ribji staleži, voda, tla itd.;• obnovljivi naravni viri, ki jih ni mogoče izčrpati — veter, valovi itd.
Natural capital provides several functions and services — it provides the sources of energy, food and materials; the sinks for wastes and pollution; the services of climate and water regulation, pollination; and the space for living and leisure.
Naravni kapital opravlja različne funkcije in storitve — oskrbuje nas z viri energije, hrano in snovmi; opravlja funkcijo ponora za odpadke in onesnaževala; uravnava podnebje, vodo in opraševanje; zagotavlja prostor za življenje in prosti čas.
Using natural capital often involves trade-offs between these functions and services.
Raba naravnega kapitala je pogosto povezana z njegovo zmožnostjo opravljanja funkcij in storitev.
For example, if it is too intensively used for emissions and waste it can lose its capacity to provide flows of goods and services: coastal waters that receive pollution and excess nutrients will not be able to support previous levels of fish stocks.
Če ga denimo preobremenjujemo z izpusti in odpadki, se lahko zgodi, da ne more več zagotavljati pretoka dobrin in storitev: v obalnih vodah, ki jih onesnažujemo in v katere vnašamo preveč hranil, bo upadel ribji stalež, ker se bo zmanjšala njihova nosilna sposobnost.
European land cover in 2006, main land-cover categories of Europe
Pokrovnost tal v Evropi leta 2006, glavne kategorije pokrovnosti tal v Evropi
Water bodies
Mokrišča
Pastures and mosaics
Njivska zemljišča in trajni nasadi
Open spaces/bare soils
Deloma ohranjeno naravno rastje
Outside datacoverage
Ni podatkov
Source: EEA, ETC Land Use and Spatial Information.
Odprte površine/neporaslo
The European environment _BAR_ State and outlook 2010
Pašniki in mešana kmetijska zemljišča
period of 50 years or longer) (
Zunaj pokritostis podatki
Where energy crops replace more extensive farming systems, negative impacts on biodiversity and landscape amenity value can be expected.
Kjer energetske rastline nadomestijo ekstenzivnejše sisteme kmetovanja, je mogoče pričakovati negativne vplive na biotsko raznovrstnost in doživljajsko vrednost pokrajine.
Furthermore, energy crops are a potential competitor for water resources in water-poor regions of the world (8).
Energetske rastline so lahko tudi tekmec za vodne vire na območjih po svetu, kjer primanjkuje vode (8).
Various recent studies have looked at the potential environmental gains and losses from a holistic perspective and recommend a cautious approach to the future
Vrazličnihnedavnoopravljenihraziskavahsoposkušaliopraviticelovito presojo morebitnih negativnih ali pozitivnih posledic za okolje inpriporočiliprevidnostvprihodnjemrazvojunapodročjuproizvodnje
Soil is a vital resource degraded by many pressures
EEA, ETC za rabo tal in prostorske informacije.
Soil underpins the delivery of a range of vital land-based ecosystem goods and services.
Evropsko okolje _BAR_ Stanje in napovedi 2010
Soil degradation across Europe
Okvir 6.2 Slabšanje kakovosti tal po vsej Evropi
Soil degradation is a major environmental concern with many dimensions, including:
Slabšanje kakovosti tal je pomemben okoljski problem z mnogimi razsežnostmi, med drugim npr.:
•Soil erosion is the wearing away of the land surface by water and wind.
• Erozija tal pomeni odnašanje zgornjega sloja tal zaradi delovanja vode in vetra.
The main causes of soil erosion are inappropriate land management practices, deforestation, overgrazing, forest fires and construction activities.
Glavni vzroki za erozijo tal so neustrezno gospodarjenje z zemljišči, krčenje gozdov, čezmerna paša, gozdni požari in gradbene dejavnosti.
Erosion rates are very sensitive to both climate and land use, as well as to detailed conservation practice at the field level.
Stopnja erozije je močno odvisna od podnebja in rabe tal, pa tudi od skrbi za ohranjanje tal na ravni posameznih parcel oz. polj.
Given the very slow rate of soil formation, any soil loss of more than 1 tonne per hectare per year can be considered as irreversible over a time span of 50–100 years.
Glede na to, da tla nastajajo zelo počasi, lahko vsako izgubo tal, ki presega tono na hektar, v časovnem obdobju 50–100 let razumemo kot nepovratno.
Water erosion affects 115 million hectares (ha) of soil or 12 % of Europe's total land area, and wind erosion 42 million ha.
Vodna erozija odnaša tla na 105 milijonih ha površin oziroma 16 % skupne površine Evrope, erozija vetra pa na 42 milijonih ha.
The Mediterranean region is the most affected.
Najbolj prizadeto je območje Sredozemlja.
•Soil sealing occurs when agricultural or other rural land is built on and all soil functions are lost.
• Do pečatenja tal pride, kadar so kmetijske ali druge površine pozidane in so onemogočene vse funkcije tal.
On average, built-up areas take up around 4 % of the total area of Member States, but not all of this is actually sealed.
V povprečju pozidane površine zavzemajo 14 % površine držav članic, vendar vse te površine niso dobesedno pozidane.
In the decade 1990–2000, the sealed area in the EU-15 increased by 6 %, and the demand for new construction sites for urban sprawl and for transport infrastructures is continuing to rise.
V obdobju 1990–2000 se je obseg izgubljenih tal zaradi zazidave v EU-15 povečal za 6 %, povpraševanje po novih zazidalnih površinah za širjenje urbanih naselij in prometne infrastrukture pa se še naprej povečuje.
•Salinisation of soils results from human interventions such as inappropriate irrigation practices, use of salt-rich irrigation water and/or poor drainage conditions.
• Zasoljevanje tal je posledica poseganja človeka v tla, recimo z neustreznimi tehnikami namakanja, uporabo slane vode za namakanje in/ali povzročanjem zastajanja vode.
Elevated salt levels in soil limit its agro-ecological potential and represent a considerable ecological and socioeconomic threat to sustainable development.
Zvišana koncentracija soli v tleh omejuje njihov kmetijsko-ekološki potencial in predstavlja precejšnjo ekološko in socialno-ekonomsko grožnjo trajnostnemu razvoju.
Salinisation affects around 3.8 million ha in Europe.
Zasoljevanje v Evropi zajema približno 3,8 milijonov ha površin.
The most affected areas are Campania in Italy and the Ebro Valley in Spain, but areas in Greece, Portugal, France and Slovakia are also affected.
Najbolj prizadeti območji sta dežela Kampanija v Italiji in dolina reke Ebro v Španiji, prizadeta pa so tudi nekatera območja v Grčiji, na Portugalskem, v Franciji in na Slovaškem.
•Desertification means land degradation in arid, semi-arid and dry sub-humid areas resulting from various factors, including climatic variations and human activities.
• Dezertifikacija pomeni slabšanje kakovosti tal na sušnih in polsušnih območjih, ki je posledica različnih dejavnikov, med njim podnebnih nihanj in človekovih dejavnosti.
Droughts are also associated with or lead to an increased soil erosion risk.
Tudi suše so povezane s povečano nevarnostjo erozije.
Desertification is a problem in parts of the Mediterranean and central and eastern Europe.
Dezertifikacija je problem ponekod v Sredozemlju ter v srednji in vzhodni Evropi.
•Soil contamination is a widespread problem in Europe.
• Kontaminacija tal je problem, ki je razširjen po vsej Evropi.
The most frequent contaminants are heavy metals and mineral oil.
Najpogosteje so tla kontaminirana s težkimi kovinami in mineralnimi olji.
The number of sites where potentially polluting activities have taken place now stands at approximately 3 million (a).
Trenutno na približno treh milijonih lokacij potekajo dejavnosti, ki bi lahko povzročile onesnaženje tal (a).
Occurrence of floods in Europe, 198–2009
Glavni pojavi suše v Evropi, 2000–2009
Flood events in Europe, 1998–2009Number of events
Poplave v Evropi, 1998–2009Število poplav
The Water Framework Directive (WFD) (11) is the key policy approach aimed at tackling these challenges.
4. poglavju, je že iz bežnega pogleda v načrte upravljanja porečij razvidno, da bo treba v prihodnjih letih vložiti veliko truda v doseganje dobrega ekološkega stanja do leta 2015.
It sets ecological limits to human water use and management.
Pomanjkanju vode in sušam so izpostavljena obsežna območja Evrope, na drugih območjih pa so vse pogostejše hude poplave.
Furthermore, it obliges EU Member States and regional authorities to take coordinated measures regarding, for example, agriculture, energy, transport and housing, within the context of rural and urban spatial planning, while also taking biodiversity conservation concerns into account.
Za uspešno izvajanje Vodne direktive bo ključnega pomena celovito upravljanje porečij, pri katerem bo treba ustrezne deležnike vključiti v določanje in izvajanje prostorsko diferenciranih ukrepov, za kar bo pogosto treba poiskati kompromise med različnimi interesi.
As noted already (Chapters 3 and 4), a first look at river basin management plans, shows that strong efforts are needed in the coming years to achieve good ecological status by 2015.
Za obvladovanje poplavne ogroženosti, zlasti prestavljanje nasipov in ponovno vzpostavljanje poplavnih ravnic, je potrebno celovito prostorskonačrtovanje.
For the WFD to be successful, integrated management of river basins is crucial, involving relevant stakeholders in identifying and implementing spatially-differentiated measures that often involve trade-offs between different interests.
Ključnegapomenazaspopadanjestemiizzivinaravnipolitikejepristop, ki ga uvaja Vodna direktiva (WFD) (11).
The management of flood risks, in particular the relocation of dykes and reestablishment of flood plains, requires integrated urban and land-use planning.
Določa ekološke meje upravljanja in rabe voda, zavezuje pa tudi države članice EU in regionalne oblasti, da morajo z ustreznim prostorskim načrtovanjem v urbanih območjih in na podeželju uskladiti dejavnosti, kot so kmetijstvo, energetika, promet in gradnja in hkrati poskrbeti za ohranjanjebiotskeraznovrstnosti.Kotjebiloomenjenožev3.in
Linked yet competing issues: water-energy-food-climate
Okvir 6.3 Vprašanja, ki so med seboj povezana, a hkrati izključujoča: voda-energija-hrana-podnebje
Water makes vital contributions to economic activities including agriculture and energy production, and as a key transport route.
Voda je ključnega pomena za gospodarske dejavnosti, kot sta kmetijstvo in proizvodnja energije, pomembna pa je tudi kot prometna pot.
As a connecting system it is also exposed to many different pressures and links the effects of some economic activities to others, for example agriculture via nutrient run-off to fishing.
Kot povezujoč sistem je izpostavljena tudi različnim pritiskom in povezuje učinke nekaterih gospodarskih dejavnosti z drugimi, denimo kmetijstvo preko vnosa in spiranja hranil z ribištvom.
Climate affects both the supply and demand for energy and water, and energy conversion and water extraction processes have the potential to contribute to climate change.
Podnebje vpliva na razpoložljivost energije in vode ter narekuje njuno porabo, procesi pretvorbe energije in črpanja vode pa lahko prispevajo k podnebnim spremembam.
At the EU and national levels, there are different sectoral and environmental policies and measures that may conflict with water management and the objective of achieving a good ecological status of water bodies.
Na ravni EU in posameznih držav se izvajajo različne sektorske in okoljske politike in ukrepi, ki so lahko v nasprotju z dobro prakso upravljanja voda in ciljem doseganja dobrega ekološkega stanja vodnih teles.
Examples are policies for bioenergy crops and hydro-energy, the promotion of irrigated agriculture, the development of tourism, and expanding inland waterway transport.
Primeri so politike, ki spodbujajo gojenje rastlin za pridobivanje biogoriv, izkoriščanje vodne energije, umetno namakanje v kmetijstvu, razvoj turizma in povečevanje obsega prometa po celinskih vodah.
The Water Framework Directive provides options to develop integrated resource management at water basin level.
Vodna direktiva omogoča oblikovanje celovitega upravljanja naravnih virov na ravni porečij.
This could help strike a balance between wider policy objectives — for examples related to energy and agricultural production, or reducing greenhouse gas emissions — as well as the benefits and impacts on the ecological status of water bodies, adjacent land ecosystems and wetlands.
To bi lahko pomagalo pri usklajevanju širših političnih ciljev — npr. v zvezi s proizvodnjo energije in kmetijsko proizvodnjo ali zmanjševanjem izpustov toplogrednih plinov — in doseganju ravnovesja med pozitivnimi in negativnimi vplivi na ekološko stanje vodnih teles, obvodnih ekosistemov in mokrišč.
Ecological footprint compared with biocapacity (left), and different components of the footprint (right) in EEA countries, 1961–2006
Okoljski odtis v primerjavi z biološko zmogljivostjo (levo) in različne komponente odtisa (desno) v državah članicah EEA, 1961–2006
Carbon footprint (gha/per person)
Ekološki odtis(Gha/na prebivalca)
Ecological footprint (gha/per person)
Ogljični odtis (Gha/na prebivalca)
Biocapacity (gha/per person)
Biološka zmogljivost (Gha/na prebivalca)
Food, fiber, timber and built footprint (gha/per person)
Odtis hrane, vlaken, lesa in pozidave (Gha/na prebivalca)
The ecological footprint is a measure of the area needed to support a population's lifestyle.
Okoljski odtis je obseg območja, ki ga potrebuje prebivalstvo za ohranjanje svojega načina življenja.
This includes the consumption of food, fuel, wood, and fibres.
Sem je všteta poraba hrane, goriva, lesa in vlaken.
Polution, such as carbon dioxide emisions, is also counted as part of the footprint.
Onesnaževanje, kot npr. izpusti ogljikovega dioksida, se prav tako upošteva kot del odtisa.
Biocapacity measures how biologicaly productive land is.
Z biološko zmogljivostjo ugotavljamo, kako biološko produktivno je neko območje.
It is measured in 'global hectares': a hectare with the world average biocapacity.
Merska enota je 'globalni hektar': hektar z biološko zmogljivostjo svetovnega povprečja.
Biologicaly productive land includes cropland, pasture, forests and fisheries (b).
Biološko produktivna območja vključujejo obdelovalne površine, pašnike, gozdove in ribolovna območja (b).
Conversely — and in a global perspective — the conversion of forests and grasslands to agricultural land is one of the most important drivers for habitat loss and greenhouse gas emissions worldwide.
V tem smislu lahko prostorsko načrtovanje in upravljanje krajine pomagata pri uravnoteženju okoljskih vplivov gospodarskih dejavnosti na okolje — zlasti tistih, povezanih s prometom, energetiko, kmetijstvom in proizvodnjo—medskupnostmi,regijamiindržavami.
There are clear links between the use of farmland in Europe and global agricultural trends, and both relate to environmental trends.
rodovitnejših območjih Evrope, na manj rodovitnih in teže dostopnih kmetijskih površinah pa se proizvodnja opušča.
Trade-offs associated with intensifying farming and environmental
Zaradi intenzifikacije kmetijske proizvodnje prihaja do vse hujših pritiskov na vodo in tla na teh območjih.
Environmental challenges in a global context
Svetovni okoljski izzivi
Environmental challenges in Europe and in the rest of the world are intertwined
Okoljski izzivi v Evropi in drugod po svetu so med seboj prepleteni
Europe is contributing to environmental pressures and accelerating feedbacks in other parts of the world through its dependence on fossil fuels, mining products and other imports.
S svojo odvisnostjo od fosilnih goriv, rudarskih proizvodov in drugega blaga iz uvoza Evropa prispeva k pritiskom na okolje in pospešenim povratnim učinkom v drugih predelih sveta.
Conversely, in a highly interdependent world, changes in other parts of the world are increasingly felt closer to home, both directly through the impacts of global environmental changes, or indirectly through intensified socioeconomic pressures (1
Po drugi strani zaradi močne soodvisnosti na globalni ravni vse bolj občutimo spremembe, ki se dogajajo drugod po svetu, naj si bo neposredno preko vplivov globalnih podnebnih sprememb ali pa posredno preko vse hujših
Climate change is an obvious example. Most of the growth in global greenhouse gas emissions is projected to occur outside Europe, as a result of increasing wealth in populous emerging economies.
Podnebnespremembesonazorenprimer.Predvidomabovečinaizpustov toplogrednih plinov nastajala zunaj Evrope, kar je posledica povečevanjablaginjevdržavahzrastočimigospodarstviinvelikimštevilom prebivalcev.
In spite of successful efforts to reduce emissions and a decreasing share in the global total, European societies continue to be major emitters of greenhouse gases (Chapter 2).
Kljub uspešnim prizadevanjem za zmanjševanje izpustov in vse manjšemu prispevku Evrope k skupni količini bodo evropske države še naprej pomembni povzročitelji izpustov toplogrednih plinov (glej 2. poglavje).
outside the European continent, others are our direct neighbours (Often these countries are highly dependent on climate-sensitive sectors such as farming and fishing.
Številnedržave,kisonajboljranljivezvidikapodnebnihsprememb,so zunaj Evrope, druge pa so naše sosede (3).Gospodarstvatehdržavpogosto slonijo prav na dejavnostih (recimo kmetijstvu in ribištvu), ki so močno odvisne od podnebja.
Their adaptive capacity varies,
Njihova sposobnost prilagajanja je različna, vendar je pogosto razmeroma šibka, zlasti zaradi nenehne
but is often rather low, in particular due to persistent poverty (The links between climate change, poverty and political and security risks and their relevance for Europe have been extensively
O povezavah med podnebnimi spremembami, revščine ( revščino, politično negotovostjo in varnostnimi tveganji ter njihovem
analysed (
pomenu za Evropo so bile opravljene številne raziskave (
Biodiversity has continued to decline globally despite a few
Biotskaraznovrstnost v svetovnem merilu še naprej upada kljub