natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The average structural budget balance (the cyclically adjusted balance excluding one-off and other temporary measures) in the euro area improved from -1.2% of GDP in 2006 to -0.8% in 2007.
Kot kaže primerjava podatkov za leto 2007 s cilji, zastavljenimi v dopolnitvah programov stabilnosti, objavljenih ob koncu leta 2006 in na začetku leta 2007, se je povprečni primanjkljaj euroobmočja znižal za 0,7 odstotne točke BDP.
Rather than concrete consolidation measures on the expenditure side, this improvement reflected buoyant tax revenue growth over and above the growth that can be explained by developments in the assumed macroeconomic tax bases.
To izboljšanje je predvsem posledica baznega učinka, ki je odraz boljših rezultatov v letu 2006 od pričakovanih.
Looking at individual countries, a substantial improvement in structural balances, of 0.5 percentage point of GDP or more, was seen in Germany, Greece, Italy, Portugal and Slovenia.
Boljši rezultati od pričakovanih so bili leta 2007 doseženi v večini držav, najizraziteje v Nemčiji, Luksemburgu in na Finskem.
By contrast, there was significant structural budgetary loosening, of over 1 percentage point of GDP, in Ireland and the Netherlands.
zmanjšal na 1,
A small majority of euro area countries reached or continued to meet their mediumterm budgetary objective (MTO) in 2007.
Leta 2007 nobena država, ki sodeluje v euroobmo-
DEVELOPMENTS IN THE ISSUANCE OF GOVERNMENT DEBT SECURITIES AND BOND YIELD SPREADS IN THE EURO AREA
IZDAJANJE DRŽAVNIH DOLŽNIŠKIH VREDNOSTNIH PAPIRJEV IN RAZPONI DONOSNOSTI OBVEZNIC V EUROOBMOČJU
In an environment of rising interest rates, which characterised most of the year, euro area net issuance of general government debt securities increased in 2007.
Leta 2007 se je v okolju naraščajočih obrestnih mer, ki je zaznamovalo večino leta, neto izdajanje dolžniških vrednostnih papirjev širše države v euroobmočju povečalo.
The increase was remarkably strong for shortterm issuance.
Povečanje je bilo izredno močno pri kratkoročnih vrednostnih papirjih.
In net terms, the growth rate of euro area general government debt issuance was 2.8% in December 2007, or only 0.4 percentage point higher than in 2006 (see Table A).1 However, the general government debt-to-GDP ratio declined in most euro area countries, in the context of stronger economic growth.
Decembra 2007 je neto rast dolžniških čke vrednostnih papirjev širše države v euroobmočju znašala 2,8%, kar je samo 0,4 odstotne toveč kot leta 2006 (glej tabelo A)1. Ob močnejši gospodarski rasti pa se je razmerje med zadolže- nostjo širše opredeljene države in BDP v ve čini držav euroobmo čja zmanjšalo.
Table A Debt securities issued by euro area governments
Tabela A Dolžniški vrednostni papirji, ki so jih izdale države euroobmočja
(annual percentage changes; end of period)
(medletne odstotne spremembe; konec obdobja)
Table B also indicates that by far the largest proportion of longterm general government debt securities was issued at a fixed rate.
Centralna država skupaj Dolgoročni vrednostni papirji s fiksno obrestno mero s spremenljivo obrestno mero Kratkoročni vrednostni papirji
Table B Structure of amounts outstanding of debt securities issued by euro area governments
Tabela B Struktura stanja dolžniških vrednostnih papirjev, ki so jih izdale države euro območja
(percentages of total debt securities issued by general government; end of period)
(odstotek skupnih dolžniških vrednostnih papirjev, ki jih je izdala širše opredeljena država; konec obdobja)
Central government Longterm securities Shortterm securities Other general government Longterm securities Shortterm securities Total general government Longterm Fixed rate Floating rate Shortterm Total general government in EUR billions
Druga širše opredeljena država Dolgoročni vrednostni papirji Kratkoročni vrednostni papirji
Moreover, the impact of the change in interest rates was higher than the effect from the change in debt.
obrestnih mer v prvi polovici leta.
In terms of cross-country differences, German ten-year government bond yields have thus far been the lowest among euro area countries on average, primarily on account of these bonds’ higher liquidity and corresponding benchmark status. Chart B shows the government bond yield spreads for the euro area countries other than Germany under the excessive deficit procedure at the end of 2006, against German bonds.
Skladno s tem se je zaradi strme krivulje donosnosti, s katero so se soočale vlade držav, letna stopnja rasti dolgoročnih dolžniških vrednostnih papirjev znižala s 3,4% v letu 2006 na 2,3% v letu 2007, medtem ko se je letna stopnja rasti kratkoročnih dolžniških vrednostnih papirjev močno povečala in leta 2007 postala celo pozitivna.
The differences between government bond yields across euro area countries ultimately reflect differences in liquidity and credit risk. There were two discernible trends in government bond yield spreads during 2007.
Analiza strukture stanja dolžniških instrumentov širše države kaže, da izdajanje javnega dolga prevzema predvsem centralna država, ki je leta 2007 predstavljala 93,5% vsega stanja dolžniških instrumentov, drugi podsektorji širše države pa so bili odgovorni za preostalih 6,5% instrumentov.
In the first half of the year, government bond yield spreads were on a downward trend in some euro area countries. However, during the financial market turmoil in the second half of 2007 and as a result of a general repricing of risks, they increased, particularly in Greece, France, Italy and Portugal.
Drugi podsektorji so sčasoma postajali dejavnejši, tako da se je delež dolžniških vrednostnih papirjev, ki so jih izdali ti sektorji, med letoma 1999 in 2006 v glavnem podvojil, delež dolžniških vrednostnih papirjev, ki jih je izdala centralna država, pa je v istem obdobju postopno upadal.
In order to confirm the recent widening of the government bond yield spreads, Chart C shows sovereign credit default swap (CDS) spreads.
Dolgorodolg je leta 2007 predstavljal približno 92,5% celotnega stanja dolžniških vrednostnih papirjev, kar je nekoliko manj kot leta 2006, medtem ko se je delež kratkoročnih dolžniških vrednostnih papirjev v letu 2007 povečal na 7,5% s 7,1% v letu 2006 (glej tabelo B).
By construction, sovereign CDS spreads can also be considered as measures of the credit risk associated with holding corresponding government
Iz tabele B je prav tako razvidno, da je bil daleč največji delež dolgoročnih dolžniških vrednostnih papirjev širše države izdan po fiksni obrestni meri, delež izdaj s spremenljivo obrestno mero pa se je leta 2007 rahlo povečal in tako nadaljeval trend naraščanja, ki se je začel leta 2004.
Effect viachange indebt where B is general government debt and i is the average implicit interest rate (I/B).
{ učinek prek sprememb obrestnih mer učinek prek sprememb dolga kjer je B javni dolg in i povpre čna implictna obrestna mera (I/B).
Chart A Decomposition of the change in interest payments
Graf A Razčlenitev spremembe plačil obresti
Chart B Government bond yield spreads against Germany
Graf B Razponi donosnosti državnih obveznic glede na Nemčijo
(as a percentage of GDP; annual data)
(odstotki BDP; letni podatki)
(in basis points; daily data)
(v bazičnih točkah; dnevni podatki)
France Italy change in debtchange in interest ratecross effect
Grčija Portugalska spremembe dolgaspremembe obrestnih mernavzkrižni učinek
Sources: European Commission (AMECO database) and ECB calculations.
Vira: Evropska komisija (podatkovna zbirka AMECO) in izračuni ECB.
or even a reversal of consolidation efforts in some countries and a reduction of surpluses in others.
tudi kot merilo kreditnega tveganja, povezanega z imetjem ustreznih državnih obveznic.
Against this background, the average government debt ratio in the euro area is expected to decline less rapidly in 2008, by around 1.5 percentage points, to 65.1% of GDP.
Glede na to je pričakovati, da se bo povprečni delež javnega dolga v euroobmočju leta 2008 zniževal počasneje in se zmanjšal za okrog 1,5 odstotne točke na
In more detail, no substantial consolidation progress towards sound public finances is expected in France and Italy, leaving their headline deficits rather close to the 3% of GDP reference value, as is the case in Portugal.
Če pogledamo podrobneje, v Franciji in Italiji ni pričakovati pomembnejšega napredka pri konso- lidaciji v smeri zdravih javnih fi financ, tako da bo njun skupni primanjkljaj tako kot na Portugalskem ostal precej blizu referenčne vrednosti 3% BDP.
Progress in the other countries that have not yet reached their MTO would be rather limited on average,
Pričakuje se, da se bo po poslabšanju fi fiskalnega položaja v Nemčiji in na Irskem število držav, ki izpolnjujejo svoj srednjeročni cilj, zmanjšalo.
STANDSTILL IN FISCAL CONSOLIDATION EXPECTED IN 2008 Fiscal plans in euro area countries for 2008, as included in the stability programme updates of end-2007, indicate that the decline in the average government deficit in the euro area, observed since 2004, will come to a halt, with the deficit marginally increasing to 0.9% of GDP.
kolikor je znašal leta 2006, izboljšal na -0,8% v letu 2007, To izboljšanje ni bilo toliko rezultat konkretnih konsolidacijskih ukrepov na strani izdatkov. temveč bolj posledica živahne rasti davčnih prihodkov, ki je bila višja od rasti, ki jo je mogoče pojasniti z gibanjem predpostavljene makroekonomske davčne osnove.
Government expenditure and revenues would both decrease by approximately the same amount (0.25 percentage point of GDP).
Če pogledamo posamezne države, so občutno izboljšanje strukturnega salda (za 0,5 odstotne točke BDP ali več) dosegle Nemčija, Grčija, Italija, Portugalska in Slovenija.
With economic growth expected to be broadly in line with potential, the near stabilisation of the euro area average deficit reflects a slowdown
Pakt za stabilnost in rast od držav euroobmočja zahteva, da vsako leto izboljšajo strukturni proračunski saldo vsaj za referenčno vrednost 0,
with structural fiscal positions even deteriorating in some cases. The number of countries meeting their MTO target is expected to fall following fi fiscal deteriorations in Germany and Ireland.
ponovno potrdili svojo zavezanost izvajanju zdravih fiskalnih politik v skladu z določbami Pakta za stabilnost in rast.
comply both with the benchmark improvement in the structural balance of 0.5% of GDP and with additional consolidation requirements included in the respective ECOFIN Council recommendations.
Priznali so, da euroobmočje trenutno preživlja dobre gospodarske čase in se zavezali, da bodo pričakovano ugodno gospodarsko okolje in boljše davčne prihodke od pričakovanih v celoti izkoristili za hitrejše zmanjševanje primanjkljaja in dolga.
To avoid the risk of exceeding the deficit reference value in the near future, it is essential to continue progressing towards sound public finances after having reduced the deficit to below 3% of GDP.
Ministri so sprejeli zavezo, da večina držav euroobmočja svoje srednjeročne cilje doseže leta 2008 ali 2009, vse pa naj bi si prizadevale za njihovo uresničitev najpozneje do leta 2010.
Otherwise, adverse developments might cause the deficit to quickly exceed that value again.
Države, ki so že dosegle svoje srednjeročne cilje, naj bi takšno proračunsko stanje vzdrževale in se tako izognile popuščanju fiskalne politike v časih dobrih gospodarskih gibanj.
Current projections, as included in the stability programmes of the two countries subject to an excessive deficit procedure, Italy and Portugal, indicate that deficits would be below 3% of GDP in 2008 but would remain rather high, warranting further consolidation.
Oktobra 2007 se je Ekonomsko-finančni svet dogovoril o več dobrodošlih ukrepih za izboljšanje učinkovitosti Pakta za stabilnost in rast, zlasti z okrepitvijo njegovega preventivnega dela, Prav tako je potrdil potrebo po izpolnjevanju referenčne vredno- sti strukturne konsolidacije v višini 0,
Other euro area countries that did not reach their mediumterm objective in 2007 should pursue a consolidation strategy in line with the requirements of the Stability and Growth Pact.
P izvajati strategijo konsolidacije v skladu z zahtevami Pakta za stabilnost in rast.
This requires a structural consolidation of 0.5% of GDP per annum as a benchmark, with greater consolidation efforts to be undertaken if countries experience good times.
Za to je potrebna strukturna konsolidacija vsaj za referenčno vrednost 0,5% BDP letno oziroma več, če država preživlja dobre gospodarske čase.
In addition, as noted above, euro area countries should reach their MTO by 2010 at the latest.
Poleg tega bi morale države euroobmočja, kot je bilo že navedeno, svoj srednjeročni cilj doseči najpozneje do leta 2010.
Compliance with these political commitments appears limited, based on the latest update of the stability programmes.
Kot kažejo najnovejše dopolnitve programov stabilnosti, je izpolnjevanje teh zavez politike omejeno.
In particular, Ireland, Greece, France and Italy are not expected to reach their MTO by 2010, and the structural fiscal adjustment in 2008 would fall short of the 0.5% of GDP benchmark in Belgium, France, Italy and Austria.
Tako Irska, Grčija, Francija in Italija svojega srednjeročnega cilja predvidoma ne bodo dosegle do leta 2010, v Belgiji, Franciji, Italiji in Avstriji pa strukturna fiskalna prilagoditev leta 2008 ne bo zadostovala za izpolnitev zahteve glede referenčne vrednosti 0,5% BDP.
These developments are all the more disappointing as some countries continue to benefit from exceptionally buoyant revenues that enhance the structural budget balances, although their persistence is far from certain.
Ta gibanja so toliko bolj nerazveseljiva, ker nekatere države še naprej dosegajo izjemno visoke prihodke, ki krepijo strukturni proračunski saldo, čeprav še zdaleč ni gotovo, da se bodo takšne razmere nadaljevale.
Failure to meet the requirements of the Stability and Growth Pact and recent political commitments put the credibility of the preventive arm of the Pact at serious risk.
Zaradi neizpolnjevanja zahtev Pakta za stabilnost in rast ter najnovejših zavez politike je močno ogrožena verodostojnost preventivnega dela Pakta za stabilnost in rast.
In April 2007 the Eurogroup ministers reaffirmed their commitment to pursue sound fiscal policies in line with the provisions of the Stability and Growth Pact.
Negotov vpliv pretresov na fi nančnih trgih, ki so se začeli poleti 2007, na gospodarstvo in proračun kaže, da je pri oblikovanju fiskalnih politik potrebna večja preudarnost.
They recognised that the euro area was experiencing economic good times and undertook to make full use of the expected benign economic environment and the better than expected tax revenues to speed up the pace of deficit and debt reduction.
Priporočljivo je, da se države, ki so že dosegle svoj srednjeročni cilj, v obdobju ugodnih gospodarskih razmer izogibajo procikličnim fiskalnim fiskalnim politikam, ki bi spodbudile in f l acijo in nastanek
Eurogroup ministers committed to the objective that most euro area members would achieve their MTO in 2008 or 2009 and all of them should aim for 2010 at the latest.
Države euroobmočja, ki so še vedno v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, bi morale svoj primanjkljaj vzdržno znižati pod referenčno vrednost 3% BDP.
Member countries that had already achieved their MTO were expected to maintain this strong budgetary position so as to avoid fiscal loosening in good times.
P letno ter makroekonomskih neravnotežij.Prosto delovanje samodejnih stabilizatorjev bi pomagalo izravnati makroekonomska nihanja.
In October 2007 the ECOFIN Council agreed on a number of welcome measures to improve the effectiveness of the Stability and Growth Pact, in particular by strengthening its preventive arm.
Nekatere države, ki so leta 2007 dosegle svoj srednjeročni cilj, se nameravajo v letu 2008 oddaljiti od takšnega strukturnega proračunskega stanja.
They also confirmed the need to comply with the Pact’s structural consolidation benchmark of 0.5% of GDP per year.
dodatne zahteve glede konsolidacije iz priporočil Ekonomsko-finančnega sveta.
Uncertainty surrounding the impact of the financial market turbulence, which began in summer 2007, on the economy and on the budget suggests that greater prudence is warranted in setting fiscal policies.
Da bi se izognili tveganju prekoračitve referenčne vrednosti primanjkljaja v bližnji prihodnosti, je ključnega pomena, da države po znižanju primanjkljaja pod
Euro area countries still subject to the excessive deficit procedure should bring their deficit ratios below the 3% of GDP reference value in a sustainable manner.
Manjše breme javnega dolga bi deloma javnih financ, sicer lahko primanjkljaj zaradi neugodnih gibanj hitro znova preseže to vrednost.
They should also
Drugi ukrepi,
It is advisable that those euro area countries that have already reached their MTO avoid procyclical fiscal policies, which would fuel inflation and macroeconomic imbalances, in good times.
Druge države euroobmodosegle svojega srednjero čja, ki leta 2007 niso čnega cilja, bi morale vključujejo reforme na področju zdravstvenega varstva in pokojninskih sistemov ter povečanje učinkovite ponudbe dela. Če ne bo pravočasnih
More determined efforts in euro area countries to achieve and maintain sound public finances are not only warranted from the viewpoint of shortterm macroeconomic stabilisation, by allowing a free play of automatic stabilisers, but also because of the need to enhance longterm fiscal sustainability.
ukrepov, katerih cilj je omiliti posledice staranja prebivalstva za proračun, bo to ogrozilo vzdržnost javnih financ in povečalo breme javnega dolga za prihodnje generacije.
Indications that part of the buoyant revenue growth has been used to fuel additional government spending in some countries point to the risk of expansionary fiscal policies and a repetition of the policy mistakes of 2000-01 when safety margins were eroded, causing several countries to enter the excessive deficit procedure once economic conditions deteriorated (see Box 8).
Znaki, da se je živahna rast prihodkov deloma porabila za spodbujanje dodatne javne porabe v nekaterih državah, opozarjajo na tveganje ekspanzivnih fiskalnih politik in ponovitev napak ekonomske politike iz obdobja 2000–01, ko so se varnostne rezerve zmanjšale, zato se je več držav po poslabšanju gospodarskih razmer zna- šlo v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem (glej okvir 8).
In this regard, a binding national mediumterm fiscal framework, if properly designed and rigorously implemented, can help to counter domestic pressure to use revenue windfalls for additional spending or tax cuts, and contribute to the creation of a sufficiently large budgetary buffer below the 3% of GDP reference value.
V zvezi s tem bi zavezujoč nacionalni srednjeročni fiskalni okvir, če bo primerno oblikovan in se bo strogo izvajal, lahko pomagal pri omejevanju domačega pritiska, da se dodatni prihodki uporabijo za dodatno porabo ali zmanjševanje davkov, ter prispeval k oblikovanju dovolj velike proračunske rezerve pod referenčno vrednostjo 3% BDP.
LEARNING FROM THE FISCAL POLICY EXPERIENCE OF 2000-01
SPOZNANJA IZ IZKUŠENJ S FISKALNO POLITIKO V OBDOBJU 2000–2001
In 2007 the euro area general government deficit is expected to have declined to 0.8% of GDP.
Leta 2007 se je javnofinančni primanjkljaj v euroobmočju po ocenah zmanjšal na 0,8% BDP.
Excluding the impact of proceeds from the sales of UMTS licences, this is a lower level than that reached in 2000, at the peak of the previous economic cycle (see Chart A).
Če izključimo vpliv prihodkov od prodaje licenc UMTS, je to nižja raven kot leta 2000, ko je prejšnji gospodarski cikel dosegel vrh (glej graf A).
Looking ahead, a key issue for fiscal policy is to avoid a repetition of the experience in the early part of this decade when fiscal positions deteriorated rapidly and a number of euro area countries incurred excessive deficits.
V prihodnje bo za fiskalno politiko izjemno pomembno, da se ne ponovijo zgodbe iz prve polovice tega desetletja, ko se je fiskalni položaj hitro poslabšal, več držav euroobmočja pa je ustvarilo čezmerni primanjkljaj.
In this regard, past experience points to a tendency to overestimate the strength of the underlying budgetary position in good times, which calls for a particularly prudent fiscal policy when economic conditions are favourable.
V zvezi s tem pretekle izkušnje kažejo težnjo po precenjevanju moči osnovnega proračunskega položaja v dobrih gospodarskih obdobjih, zato je v ugodnih gospodarskih razmerah potrebna še posebno preudarna fiskalna politika.
In 1999-2000, at the peak of the last economic cycle, a number of countries adopted expansionary fiscal policy measures (primarily tax cuts).
V obdobju 1999–2000, tj. na vrhu zadnjega gospodarskega cikla, so številne države sprejele ukrepe ekspanzivne fiskalne politike (predvsem zniževanje davkov).
These measures were deemed to be “affordable” in view of the favourable economic projections and estimates of underlying (cyclically adjusted) budgetary positions available at the time.
Za te ukrepe je veljalo, „da si jih lahko privoščimo” zaradi ugodnih ekonomskih projekcij in ocen osnovnega (ciklično prilagojenega) proračunskega položaja, ki so bile takrat na voljo.
With hindsight, however, the strength of countries’ underlying fiscal positions was overestimated.
Z današnje perspektive je videti, da je bila moč osnovnega fiskalnega položaja držav precenjena.
As the euro area economy unexpectedly entered a downturn, fiscal balances deteriorated rapidly and several countries soon exceeded the 3% of GDP deficit reference value (see Chart B, left panel).
Ko je gospodarstvo euroobmočja nepričakovano vstopilo v obdobje recesije, se je proračunski saldo hitro poslabšal in več držav je kmalu preseglo referenčno vrednost primanjkljaja 3% BDP (glej graf B, leva stran).
Two technical problems hamper the accurate estimation of the “true” cyclically adjusted budget balance.
Natančno oceno „pravega” ciklično prilagojenega proračunskega salda ovirata dve tehnični težavi.
The first relates to the difficulty of assessing the cyclical position of the economy in real time.
Prva je težavnost ocenjevanja cikličnega stanja gospodarstva v realnem času.
In autumn 2000 the European Commission, as well as most professional forecasters, expected the fiscal position of the euro area to continue to improve.
Jeseni 2000 so Evropska komisija in večina strokovnih analitikov napovedali, da se bo izboljševanje fi skal-nega položaja euroobmočja nadaljevalo.
This assessment was based on the assumption that the output gap – and hence the cyclical component of the budget balance –
Ta ocena je temeljila na predpostavki, da je proizvodna vrzel – in s tem ciklična komponenta proračunskega salda – blizu vrednosti nič in da bodo v bližnji prihodnosti gospodarske razmere še naprej pozitivno vplivale na proračunski saldo.
Chart A Fiscal developments, 1998-2007
Graf A Fiskalna gibanja v euroobmočju v obdobju 1998–2007
Chart B Budget balance and cyclical component
Graf B Proračunski saldo in ciklična komponenta
(as a percentage of GDP) budget balancecyclically adjusted budget balance
(odstotek BDP) proračunski saldociklično prilagojen proračunski saldo napovedi Evropske komisije, jesen 2000končni rezultat proračunski saldo ciklična komponenta
Sources: European Commission (AMECO database) and ECB calculations.Note: Budget balance figures exclude proceeds from the sale of UMTS licences.
Vira: Evropska komisija (podatkovna zbirka AMECO) in izračuni ECB.Opomba: Podatki za proračunski saldo ne vključujejo prihodkov od prodaje licenc UMTS.
Another reason relates to uncertainty regarding the behaviour of tax revenues over the economic cycle.
Drugi razlog je povezan z negotovostjo glede gibanja davčnih prihodkov v gospodarskem ciklu.