natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This may explain the liquiditypreference among investors, which was greaterthan would be considered normal for this stageof the economic cycle.
Dejstvo, da jebila v zadnjih treh četrtletjih leta 2004 uradnastopnja rasti M3 pod letno stopnjo rastipopravljenih časovnih vrst M3, potrjuje, da je
Moreover, thestimulative impact of the low level of interestrates on money holdings may be particularlystrong when interest rates are very low.
Za podrobnejše podatke glej oddelek 4 članka z naslovom„Denarna analiza v realnem času“, Monthly Bulletin, oktober2004.
Thiscould be due to the existence of transactioncosts that are associated with shifts out ofliquid assets and would further lower theopportunity costs of holding such assets.
Vprvi polovici leta 2004je umirjajoči učinek normalizacije portfeljskegaalokacijskega obnašanja na rast M3 prevladal innadaljevalo se je upadanje letne stopnje rasti
(in percentage points; M3 growth in percentages; adjusted forseasonal and calendar effects)
Graf4 M3in M3, popravljen za ocenjeni učinek prerazporeditve portfeljev
(annual percentage changes; adjusted for seasonal andcalendar effects) official M3
(letne odstotne spremembe; prilagojeno za sezonske inkoledarske učinke)
M3 corrected for the estimated impact of portfolio shifts 1) marketable instrumentsother shortterm deposits M1 M3
(v odstotnih točkah; rast M3 v odstotkih; prilagojeno za sezonskein koledarske učinke) trčni instrumentidruge kratkoročne vloge uradni M3M3 popravljen za ocenjeni učinek prerazporeditveportfeljev1)
Source: ECB.1) Estimates of the magnitude of portfolio shifts into M3 areconstructed using the approach discussed in Section 4 of thearticle entitled “Monetary analysis in real time” in the October2004 issue of the ECB’s Monthly Bulletin.
Vir: ECB.1) Ocene obsega prerazporeditve portfeljev v M3 so izračunanepo postopku, ki je opisan v oddelku 4 članka z naslovom„Monetarna analiza v realnem času“, Monthly Bulletin, oktober2004.
indicate that the stimulative impact associatedwith the low level of interest rates, rather thanthe normalisation of portfolio allocationbehaviour, was the main driving force behind M3 dynamics (see Chart 4).
Vendar padejstvo, da se je v drugi polovici leta 2004okrepila tako stopnja rasti uradnih časovnih vrst M3 kot popravljenih časovnih vrst M3, kaže, jebilo glavno gonilo dinamike M3 spodbujevalniučinek nizkih stopenj obrestnih mer in nenormalizacija portflejskega alokacijskegaobnašanja (glej graf 4).
As had been the case in 2003, the maincontribution to annual M3 growth in 2004 camefrom the most liquid components, i.e. thosecontained in the narrow monetary aggregate M1 (see Chart 5).
Tako kakor v letu 2003 so tudi v letu 2004 k letni rasti M3 pretežno prispevale najboljlikvidne komponente, to so tiste, ki so zajete v ožji denarni agregat M1 (glej graf 5).
That contribution was a resultof substantial increases in the holdings of bothcurrency in circulation and overnight deposits.The growth of currency in circulation reflectedthe continued strong demand for eurobanknotes both inside and outside the euro area(see also Section 3 of Chapter 2 on banknotesand coins).
Taprispevek je bil rezultat znatnih povečanj imetjagotovine v obtoku in depozitov čez noč. Rastgotovine v obtoku je bila posledica stalnegavelikega povpraševanja po evro bankovcih takoznotraj kakor izven evro območja (glej tudioddelek 3 poglavja 2 o bankovcih in kovancih).
1For further details, see Section 4 of the article entitled“Monetary analysis in real time” in the October 2004 issue ofthe ECB’s Monthly Bulletin.
Stopnja rasti depozitov čez noč je bila v letu2004 razmeroma visoka zaradi zelo nizkih
By construction,this measure is also unaffected by thesubsequent normalisation of portfolio allocationbehaviour and should thus provide clearerindications of the effect of interest rates thanthe official M3 series.
Prispevek kratkoročnih depozitov, razendepozitov čez noč, k letni rasti M3 je v letu 2004znašal okrog 1,1 odstotne točke, kar je precejnižje od leta 2003.
It should be stressed thatthe estimate of M3 corrected for the impact ofportfolio shifts is surrounded by a considerabledegree of uncertainty and should therefore beinterpreted with caution. Over the last threequarters of 2004 the official M3 growth ratewas below the annual growth rate of thecorrected M3 series, suggesting that thenormalisation of portfolio allocation behaviourhad a moderating impact.
Ta manjši prispevek jepredvsem posledica gibanj kratkoročnihdepozitov (tj. depozitov z dogovorjenodospelostjo do vključno dveh let), katerihstopnja rasti je bila umirjena, medtem ko sokratkoročne hranilne vloge (tj. vloge naodpoklic z odpoklicnim rokom do vključno trehmesecev) rasle močneje.
However, the factthat both the growth rate of the official M3series and that of the corrected M3 seriesstrengthened in the second half of 2004 may
Različna gibanja tehdveh podkomponent so lahko posledica dejstva,da v letu 2004 vezane vloge niso bile značilnodonosnejše od hranilnih vlog (glej graf 6).
(percentages per annum; rates on new business;weight-adjusted1)) overnight deposits from households deposits from households redeemable at notice of up to three months deposits from households with an agreed maturity of up to one year overnight deposits from nonfinancial corporations
(v % na leto; obrestne mere za nove posle; ponderirano vloge čez noč gospodinjstevvloge gospodinjstev na odpoklic do 3 mesecev vloge gospodinjstev z dogovorjeno dospelostjo do 1 letavloge čez noč nefinančnih dručb
The contribution to annual M3 growth of shortterm deposits other than overnight deposits wasaround 1.1 percentage points in 2004,considerably lower than in 2003.
Vir: ECB.1) Za obdobje od decembra 2003 so tehtane obrestne mere MFIizračunane z uporabo uteži za države, ki so izračunane iz 12mesečnega drsečega povprečja obsega novih poslov.
Thedifferent developments in these two subcomponents may reflect the fact that the typicalremuneration advantage of time deposits up toone year over savings deposits did not exist in2004 (see Chart 6).
Za prejšnjeobdobje, od januarja do novembra 2003, so tehtane obrestnemere MFI izračunane z uporabo uteži za države, ki so izračunaneiz povprečja obsegov novih poslov v letu 2003.
In such a situation, shortterm savings deposits are relatively attractive,as they possess a higher degree of liquidity.
Za nadaljnjeinformacije glej okvir z naslovom „Analiziranje obrestnih mer MFI v evro območju“ Monthly Bulletin, avgust 2004.
Source: ECB.1) For the period from December 2003 onwards, the weightadjusted MFI interest rates are calculated using countryweights constructed from a 12-month moving average of newbusiness volumes.
VSESPLOŠNA RAST POSOJIL MFI ZASEBNEMU SEKTORJUGibanja protipostavk M3 so potrdila vpliv dvehnasprotujočih si prej omenjenih dejavnikov nadenarno dinamiko.
For the preceding period, from January to November 2003, the weightadjusted MFI interest rates arecalculated using country weights constructed from the averageof new business volumes in 2003.
Po eni strani je večja rastdolgoročnejših finančnih obveznosti in nižjepovečanje neto zunanjih sredstev odražalopreusmerjanje preteklih prerazporeditevportfeljev v M3.
For further information, seethe box entitled “Analysing MFI interest rates at the euro arealevel” in the August 2004 issue of the ECB’s Monthly Bulletin.
Po drugi strani pa je večja rastposojil MFI zasebnemu sektorju odražaloprevladujočo nizko stopnjo obrestnih mer.
TRENDS IN THE FINANCIAL INVESTMENT OF THE EURO AREA NON-FINANCIAL SECTOR IN 2004
GIBANJE FINANČNIH NALOŽB NEFINANČNEGA SEKTORJA EVRO OBMOČJA V LETU 2004
The annual growth rate of the financial investment of the nonfinancial sector in the first threequarters of 2004 was broadly unchanged compared with the average rate of growth in 2003 (seetable).
Vprvih treh četrtletjih leta 2004 je bila letna stopnja rasti finančnih naložb nefinančnegasektorja pretežno stabilna v primerjavi s povprečno stopnjo rasti v letu 2003 (glej tabelo).
This stability masked somewhat heterogeneous developments in the various categoriesof financial investment. While there was a pick-up between 2003 and 2004 in the rate of growthof investment in longterm debt securities and quoted shares, the growth rate of investment inmoney market fund shares/units declined significantly.
Tastabilnost je nekoliko zakrivala heterogenost gibanj v različnih kategorijah finančnih naložb.Medtem ko se je stopnja rasti naložb v dolgoročne dolžniške vrednostne papirje in delnice, kikotirajo, med letoma 2003 in 2004 dvignila, pa je stopnja rasti naložb v delnice/enote skladovdenarnega trga močno upadla.
Moreover, while investment in equityand equity-linked funds grew at a faster rate in 2004 than in previous years, purchases ofbonds and bond-linked funds slowed somewhat.
Medtem ko so naložbe v lastniški kapital in v sklade, vezane nalastniški kapital, v letu 2004 rasle hitreje kakor leto prej, pa so ostali nakupi obveznic in naobveznice vezane sklade razmeroma umirjeni.
Overall, these developments provide furtherconfirmation of a gradual normalisation of the portfolio allocation behaviour of euro arearesidents as agents’ propensity to invest in riskier and longerterm assets recovered.
Skupno so ta gibanja dodatno potrdila postopnonormalizacijo portfeljskega alokacijskega obnašanja rezidentov evro območja, saj se jepripravljenost vlagati v dolgoročnejša sredstva okrepila.
Households continued to invest a large percentage of their financial savings in insurancereserves, albeit at a slightly slower pace than in 2003.
Gospodinjstva so še naprej vlagala velik odstotek svojih finančnih prihrankov v zavarovalniškerezerve, čeprav se je stopnja rasti teh naložb rahlo zmanjšala v primerjavi z letom 2003.
The high degree of interest in theseproducts has been sustained over several years.
Velikozanimanje za te proizvode traja že vrsto let.
It probably reflects precautionary savings forretirement in an ageing society and possibly also agents’ concerns regarding public pensionschemes.
To verjetno odraža varnostno varčevanje za pokojv starajoči se družbi in morda tudi zaskrbljenost subjektov glede državnega sistemapokojninskega zavarovanja.
Financial investment of the euro area nonfinancial sector
Finančne naložbe nefinančnega sektorja evroobmočja
Outstanding amount
Zneski prikazanikot odstotek od
Financial investment Currency and deposits Securities other than sharesof which: short-termof which: longterm Mutual fund sharesof which: mutual fund shares,excluding money market fund sharesof which: money market fund shares Quoted shares Insurance technical reserves
Finančne naložbe Gotovina in vloge Vrednostni papirji razen delnicod katerih:kratkoročniod katerih: dolgoročni Delnice vzajemnih skladovod katerih:delnice vzajemnih vzajemnih skladov razen skladov denarnega trgaod katerih:delnice skladov denarnega trga Delnice, ki kotirajo na borzi Zavarovalne tehnične rezervacije
Annual gains and losses on the holdingsof securities by the non-financialsector (as a percentage of GDP)
Letni donosi in izgube vrednostnih papirjev nefinančnega sektorja (kot odstotek od BDP)
Source: ECB.Notes: See also Section 3.1 in the “Euro area statistics” section of the ECB’s Monthly Bulletin.
Vir: ECB.Opombe: Glej tudi oddelek 3.1 v poglavju „Statistika evro območja“ mesečnega biltena ECB.
Annual data as at the end of the period.1) As at the end of the third quarter of 2004.
Letni podatki se nanašajo na konec obdobja.1)Ob koncu drugega četrtletja leta 2004.
Figures may not add up due to rounding.2) As at the end of the period.
Zaradi zaokrožanja številke morda niso skladne.2)Ob koncu obdobja.
The monetary aggregate M3 includes monetary instruments held by euro area non-MFIs (i.e. the nonfinancial sector and nonmonetary financial institutions) with euro area MFIs and central government.
Denarni agregat M3 vključuje denarne instrumente, ki jih imajo institucije evroobmočja, ki niso MFI (tj. nefinančni sektor in institucije, ki niso denarne finančne institucije), v MFI in centralnih državah evro območja.
Chart7 Movementsin M3anditscounterparts
Graf8 Ocenedenarnegaprimanjkljaja
(annual flows; end of period; EUR billions; adjusted forseasonal and calendar effects)
(letni tokovi; konec obdobja; milijarde EUR; prilagojeno zasezonske in koledarske učinke)
Chart8Estimatesofthe moneygap1)
Posojilazasebnemusektorju (1)
real money gap based on M3 corrected for theestimated impact of portfolio shifts 2)
Posojila širšeopredeljenidržavi (2)
Bearing these caveats in mind, all estimates ofthe money gap rose further in the second half of2004, having shown signs of levelling off in thefirst half of the year.
M3 se je povečal z 1,1 odstotne točke, kolikorje znašal v drugem četrtletju leta 2004, na 2,2odstotni točki v četrtem četrtletju.
The large differencebetween the real money gap measure based onthe official M3 series and that based on M3corrected for the estimated impact of portfolioshifts indicates that much of the stock of excessliquidity reflected previous portfolio shiftsinto M3.
Pri ocenjevanju teh meril presežne likvidnostije treba upoštevati, da je izbira decembra 1998kot baznega obdobja zgolj arbitrarna ter da je,kakor je navedeno zgoraj, ocena agregata M3,popravljena glede na portfeljske spremembe,povezana z veliko stopnjo negotovosti.2Prirazlagi ravni teh meril je zato potrebnaprevidnost in večja pozornost na spremembe teh
However, Chart 8 also shows that thecorrected measure has risen significantly sincemid-2003, indicating that excess liquidity inthe euro area has increasingly ceased to be areflection only of portfolio shifts.
Za podrobnejše podatke glej članek z naslovom „Denarnaanaliza v realnem času“, Monthly Bulletin, oktober 2004.
Source: ECB.1) The nominal money gap is defined as the difference betweenthe actual level of M3 and the level of M3 that would haveresulted from constant M3 growth at its reference value of4½% taking December 1998 as the base period.
LIKVIDNOST JE OSTALA VISOKAMočna dinamika M3 v letu 2004 je pomeniladodatno večanje v dostopnosti meril presežnelikvidnosti, ki označuje likvidnost na voljo naevro območju, ki presega znesek, potreben zafinanciranje neinflatorne rasti (glej graf 8).
The real moneygap is defined as the difference between the actual level of M3deflated by the HICP and the deflated level of M3 that wouldhave resulted from constant nominal M3 growth at its referencevalue of 4½% and HICP inflation in line with the ECB’sdefinition of price stability, taking December 1998 as the baseperiod.2) Estimates of the magnitude of portfolio shifts into M3 areconstructed using the approach discussed in Section 4 of thearticle entitled “Monetary analysis in real time” in the October2004 issue of the ECB’s Monthly Bulletin.
Prvood teh meril je nominalni denarni primanjkljaj,opredeljen kot razlika med dejansko ravnijo M3in ravnijo M3, do katere bi prišlo, če bi M3konstantno naraščal v skladu s svojo referenčnovrednostjo 41% z baznim obdobjem december1998; drugo je realni denarni primanjkljaj, kipopravlja nominalni denarni primanjkljaj zapresežno likvidnost, ki so jo absorbiralapretekla gibanja cen (tj. skupna odstopanja
These levels of excess liquidity signal risks tomedium-term price stability.
Te visoke ravni presežne likvidnosti vse boljopozarjajo na tveganja za srednjeročnostabilnost cen v letu 2004.
If a significantpart of this excess liquidity were to betransformed into transaction balances,particularly at a time when confidence andeconomic activity strengthened, this couldcontribute to the emergence of inflationarypressures (see Box 2 entitled “What couldhappen with the excess liquidity in the euroarea?”).
Če bi se velik deležte presežne likvidnosti pretvoril v transakcijskasredstva, zlasti v trenutku povečanega zaupanjain okrepljene gospodarske dejavnosti, bi tolahko prispevalo k pojavu inflacijskih pritiskov(glej okvir 2 z naslovom „Kam se lahko usmeripresežna likvidnost na evro območju?“).
In addition, ample liquidity and strongcredit growth could become a source of strongasset price increases, particularly in housingmarkets.
ravni. Ob upoštevanju tega opozorila, se jedenarni primanjkljaj, ki je v prvi polovici leta2004 kazal znake ustalitve, v drugi polovici leta2004 dodatno povečal.
2For further details, see Section 4 of the article entitled“Monetary analysis in real time” in the October 2004 issue ofthe ECB’s Monthly Bulletin.
Pri razlagi ravni teh meril je potrebna previdnost, toda dejstvo, da so doseglezgodovinsko visoke vrednosti, kaže na to, da je bilo v letu 2004 na evro območju znatno večlikvidnosti, kakor je bilo potrebno za financiranje neinflatorne gospodarske rasti.
LIQUIDITY REMAINED AMPLEThe strength of M3 dynamics over the course of2004 implied a further increase in availablemeasures of excess liquidity, which denotes theliquidity available in the euro area that exceedsthe amount needed to finance non-inflationarygrowth (see Chart 8).
Pri ocenjevanju, kam se lahko usmeri presežna likvidnost, je treba upoštevati dejavnike, kipovzročajo njeno povečanje. Ugotovimo lahko dva širša dejavnika.
The first of thesemeasures is the nominal money gap, which isdefined as the difference between the actuallevel of M3 and the level of M3 that would haveresulted from constant M3 growth at itsreference value of 4½% taking December 1998as the base period; the second is the real moneygap, which corrects the nominal money gap forthe excess liquidity that has been absorbed by
Prvič, daljše obdobjegospodarske, finančne in geopolitične negotovosti, ki je trajalo od sredine leta 2001 do sredineleta 2003, je v tem obdobju povzročilo znatno večje odločanje za varne in likvidne instrumente,vključene v M3. Drugič, nizka stopnja obrestnih mer za vse vrste zapadlosti in s tem povezaninizki oportunitetni stroški za imetje likvidnih sredstev so zlasti v zadnjem obdobju povečalipovpraševanje po denarju.
The strong growth in M3 since mid-2001 has led to a sustained increase in measures of excessliquidity in the euro area, which have reached historical highs.
Končno, ne moremo povsem izključiti možnosti, da so trenutne razmere presežne likvidnostido neke mere posledica trajne spremembe obnašanja gospodarskih subjektov gledepovpraševanja po denarju, tj. strukturno večjega zanimanja za likvidnost in s tem povečanjazaželene ravni imetja denarja.
This implies that there wassubstantially more liquidity in the euro area in 2004 than needed to finance non-inflationaryeconomic growth.
Razlog za tako trajno spremembo bi lahko bila na primerstrukturno močnejša nenaklonjenost dela gospodinjstev tveganju glede finančnih naložb, potem ko so te med letom 2000 in 2003 utrpele velike izgube na delniških trgih.
However, the levels of these measures should be interpreted with caution.
Če je ta dejavnikpomemben, presežna likvidnost na evro območju ne bi vplivala na inflacijo.
Two broad factors can be identified.
Vresnici je položaj najverjetneje kombinacija teh treh možnosti.
First, the protractedperiod of economic, financial and geopolitical uncertainty between mid-2001 and mid-2003led to a significantly increased preference during this period for safe and liquid instrumentsincluded in M3.
Vtem trenutku je težkougotoviti ali je v zadnjih letih prišlo do strukturnega povečanja zanimanja za likvidnost.Istočasno pa lahko stalno močno zanimanje za nakupe nepremičnin povežemo z močnimipovišanji cen nepremičnin.
Second, the low level of interest rates across the maturity spectrum and theassociated low opportunity costs of holding liquid assets have added to the demand for money,particularly over the most recent period.
Poleg tega določeni znaki kažejo na normalizacijo portfeljskegaobnašanja gospodarskih subjektov, ki bolj vlagajo v dolgoročnejša finančna sredstva.
On the basis of these factors, the strong demand forshort-term instruments included in M3 may reflect a mixture of mainly speculative andprecautionary, rather than transaction, motives.
Iinflacijaje bila v zadnjih letih rahlo višja od cilja ECB, je nekaj presežne likvidnosti šlo za prilagoditevdvigom cen.
Each of these motives may, in turn, implydifferent ways in which excess liquidity can be used in the future and, accordingly, differentdegrees of risk to price stability (see the chart).
Ne gre izključiti možnosti, da bo nekaj presežne likvidnosti v prihodnosti, zlastiv času večjega gospodarskega zaupanja uporabljeno za višje nominalne transakcije, kar bo natopovezano z višjo inflacijo.
One possibility for the use of excess liquidity is for economic agents to invest their liquidholdings in longerterm assets, in equity or debt securities, or in real estate, either directly orindirectly via investment funds.
Gledano v celoti tako, kljub temu da nekaj presežne likvidnosti odraža večje zanimanje zalikvidnost s strani gospodinjstev in podjetij na evro območju, so visoke ravni, dosežene v letu2004, za ECB še naprej zaskrbljujoče in terjajo pozornost.
In order to achieve an aggregate reduction of excess liquidity,it is necessary for either the resident MFI sector or agents outside the euro area to act ascounterparties in these transactions. This use of excess liquidity would have no direct impacton HICP inflation, but the readjustment of portfolios may, under certain circumstances, havean impact on asset prices which, in turn, could have indirect effects on inflation at a later pointin time via wealth effects.
ECB bo v prizadevanjih, da pravilnooceni relativni emprični pomen vseh možnih scenarijev uporabe presežne likvidnosti in s temtveganj glede srednjeročne cenovne stabilnosti, še naprej pozorno spremljala dogajanja na vsehpodročjih in še zlasti a) znake obratov v portfeljskih naložbah in tveganja za nastanekmehurčkov cen finančnih sredstev, b) znake nadpovprečne rasti potrošnje, in c) znakemorebitnih strukturnih sprememb v povpraševanju po denarju.
A second possibility is that the excess liquidity will at some point translate into transactionbalances.
OBRESTNE MERE DENARNEGA TRGA SO V GLAVNEMOSTALE STABILNESvet ECB je leta 2004 odločil, da ne bospreminjal ključnih obrestnih mer.
This is most likely to be the case at a time when economic confidence isstrengthening.
Zaradi tegaso obrestne mere denarnega trga na zelokratkem koncu krivulje donosnosti ostale v glavnem stabilne preko celega leta.
Finally, it cannot be entirely ruled out that the current situation of excess liquidity to someextent reflects a permanent change in the money demand behaviour of economic agents, i.e. astructurally higher liquidity preference and, hence, an increase in the desired level of moneyholdings.
povišanji obrestnih mer za daljšo dospelost,medtem ko so ostale obrestne mere pri zelokratkem koncu krivulje v glavnem stabilne.
Such a permanent change could, for example, be due to structurally higher riskaversion on the part of households as regards financial investments following the significantlosses they incurred on the stock markets between 2000 and 2003.
Zatem so dolgoročnejše obrestne mere denarnegatrga ostale v glavnem stabilne in so nihale v ozkem razponu okrog 10 baznih točk.
To the extent that such afactor plays a role, excess liquidity in the euro area would be lower than indicated by thecurrent measures and would not have an inflationary impact.
Nakoncu leta sta 1 mesečni in 12 mesečni EURIBOR znašala 2,12% oziroma 2,35%, karje blizu ravnem iz leta 2003.
In reality, the situation is probably a combination of these three possibilities. At the currentjuncture, it is difficult to determine whether or not there has been a permanent rise in liquiditypreferences over recent years.
Vprvih dveh mesecih leta 2005 so obrestnemere EURIBOR pri daljših ročnostih ostale v glavnem stabilne, saj so udeleženci na trgupričakovali, da bodo kratkoročne obrestne mereostale stabilne večino leta 2005, terminskepremije pa so se ohranile na umirjeni ravni.
At the same time, a continued strong preference for real estatepurchases could be associated with strong rises in real estate prices.
24. februarja 2005 sta 1 mesečni in 12 mesečni EURIBOR znašala 2,10% oziroma 2,34%.