natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Insufficient implementation of the Lisbon strategy could produce significant net costs for Europe: in terms of reducedgrowth, delayed improvements in employment levels, and a growing gap with some ofour large industrial partners in the fields of education and R & D. Studies and simulations, conducted by the Commission, have concluded that the simultaneous and integrated pursuit of reforms will produce an increase in the GDP growthpotential of the Union in the order of 0.5–0.75 percentage points over the next 5 to10years.
Študije in simulacije, ki jih je vodila Komisija, so dokazale, da bo istočasno incelovito izvajanje reform povzročilo večanje potenciala rasti BDP Unije v obseguod 0,5 do 0,75 odstotne točke v naslednjih 5 do 10 letih.
Apart from the advances made in certain domains, the report clearly highlights thatmeasures taken at European level are only part of the formula for putting the Lisbon strategy on the right track; numerous reforms and investments, which are theresponsibility of the Member States, have yet to be achieved.
Poročilo– poleg napredka, ki je bil dosežen na določenih področjih –jasno pove,da so ukrepi, sprejeti na evropski ravni, samo del formule, s pomočjo katere najbi Lizbonska strategija našla pravo pot; še vedno je treba uresničiti številne reformein naložbe, ki so v pristojnosti posameznih držav članic.
Indeed, in certain domains there are significant problems which hold back the entirestrategy and which hinder the return of strong growth. What is more, the most important delays have been identified in three strategic domains which are crucial for growth:knowledge and networks, industrial and service-sector competitiveness, and active ageing.
Dejansko se nekatera področja spopadajo z znatnimi problemi, ki zavirajo celotnostrategijo in na ta način preprečujejo, da bi ponovno nastopilo obdobje hitre rasti.Poleg tega so odkrili, da najvažnejše zamude obstajajo na treh strateških področjih,ki so ključnega pomena za rast: znanje in omrežja, konkurenčnost v industrijskemin storitvenem sektorju ter aktivna starost.
Priorities for 2004
Prednostne naloge za leto 2004
With so much implementation still to be done, the Member States must now commitmore firmly to pursuing the reformsdefined since the Lisbon European Council.Accordingly, the Commission proposes that the European Council take the necessarydecisions, while emphasising the importance of swift action, in the following three priority areas:
Glede na to, da je potrebno še veliko storiti, kar se tiče izvajanja, se morajo državečlanice močneje zavezati, da bodo uveljavljale reforme, določene v času zasedanja Evropskega sveta v Lizboni. Posledično Komisija predlaga, da Evropski svetsprejme potrebne odločitve, pri čemer poudarja pomen takojšnjega ukrepanja, nanaslednjih treh prednostnih področjih:
Report from the Commission to the Spring European Council 2004
Poročilo Komisije spomladanskemu Evropskemu svetu 2004
• improving investments in knowledge and networks, by implementing the ‘growthinitiative’, all the while giving greater priority to the level and quality of investmentsin research, education and training;
– pospeševanje naložb v znanje in omrežjas pomočjo izvajanja „Pobude za rast“,pri čemer pa imata ves čas prednost stopnja in kakovost naložb v raziskave,izobraževanje in usposabljanje;
• strengthening the competitiveness of European enterprises, by applying better regulation — particularly for the industrial sector — and by adopting both the proposalfor the framework directive on services and the proposal for the environmental technologies action plan;
– krepitev konkurenčnosti evropskih podjetij z uporabo boljših predpisov – zlastiv industrijskem sektorju – ter s sprejetjem predloga okvirne direktive za storitvein predloga akcijskega načrta za okoljske tehnologije;
• finally, promoting active ageingby encouraging older workers to remain in the workforce and through a modernisation of educational systems for lifelong learning, ofwork organisation, and of prevention and healthcare systems.
– in končno na področju spodbujanja aktivne starostis prepričevanjem starejšihdelavcev, naj ne izstopijo s trga delovne sile, in s posodabljanjem izobraževalnihsistemov za vseživljenjsko učenje, organizacije dela ter sistemov preventive inzdravstvenega varstva.
Preparing for the 2005 mid-term review
Priprave na vmesni pregled za leto 2005
The Commission also invites the European Council to define the framework and methodfor preparation of the mid-term review of the Lisbon strategy in 2005.
Komisija obenem prosi Evropski svet, naj opredeli okvir in metodo za pripravovmesnega pregleda Lizbonske strategije v letu 2005.
Essentially, thisreview should focus on implementation and be based, most notably, on the next post2006 financial perspective.
Ta pregled naj bi se osredotočilna izvajanje ter temeljil predvsem na naslednjem finančnem načrtu za obdobje poletu 2006.
Capitalising on the current economic upturn. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 7
Izkoristiti trenutno izboljšanje gospodarstva . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 7
Benefiting from the added impetus of enlargement as well. . . . . . . . . . . . 8
Izkoristiti tudi dodatni zagon širitve . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 8
Analysis of progress towards the Lisbon objectives. . . . . . . . . . . . . . . 9
Analiza napredka pri doseganju Lizbonskih ciljev. . . . . . . . . . . . . . . 9
Ensuring that public finances are viable. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 10
Zagotovitev trdnosti javnih financ . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 10
Employment and productivity still insufficient for growth. . . . . . . . . . . . 10
Zaposlenost in produktivnost še vedno nezadostni za rast . . . . . . . . 10
2.2.1.Employment still making only a limited contribution. . . . . . . . . . 11
Prispevanje dejavnika zaposlenosti še vedno omejeno . . . . . 11
2.2.2.Productivity still too low. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 12
Produktivnost še vedno prenizka . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 12
Weaknesses in our internal market and competitiveness. . . . . . . . . . . . . 16
Slabosti notranjega trga in konkurenčnosti . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 16
2.4.1.Reinforcing social cohesion. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 18
Okrepitev socialne kohezije . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 18
2.4.2.Taking greater account of environmental concerns. . . . . . . . . . . . 19
Večja skrb za okolje . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 19
2.4.3.Limited implementation of the sustainable development strategy. 20
Omejeno izvajanje strategije trajnostnega razvoja . . . . . . . . . 20
Priorities in 2004: placing emphasis on investment, competitiveness and employment. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 23
Prednostne naloge v letu 2004: poudarek na naložbah,konkurenčnosti in zaposlovanju. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 23
Maintaining the momentum of reforms already under way. . . . . . . . . . . 23
Vzdrževanje pozitivnih reform, ki že potekajo . . . . . . . . . . . . . . . . . 23
Boosting investment to support growth. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 24
Povečanje obsega naložb v podporo rasti . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 24
Strengthening competitiveness in a sustainable economy. . . . . . . . . . . . 28
Okrepitev konkurenčnosti v trajnostnem gospodarstvu . . . . . . . . . . 28
Focusing on reforms fostering active ageing. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 30
Usmerjenost na reforme, ki spodbujajo aktivno starost . . . . . . . . . . 30
Preparing for the 2005 mid-term review. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 33
Priprava na vmesni pregled v letu 2005 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 33
ANNEX 1: Presentation of structural indicators. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 35
PRILOGA 1: Predstavitev strukturnih kazalnikov. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 35
ANNEX 2: Member States’ specific achievements and shortcomings in view of Lisbon objectives. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 71
PRILOGA 2: Dosežki in pomanjkljivosti posameznih držav članic glede Lizbonskih ciljev. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 71
ANNEX 3: Pending proposals in Lisbon agenda towards March 2005. . . . . . 81
PRILOGA 3: Nedokončani predlogi v okviru Lizbonske strategije predmarcem 2005 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 81
THE OPPORTUNITIES FORWARD
NAPREDOVANJE
The European Union has been implementing the Lisbon strategy for four years and thesehave given rise to undeniable progress, instituting the transition needed towards a competitive job-creating knowledgebased economy characterised by growth, social cohesion and respect for our environment.
Odkar je Evropska unija pred štirimi leti začela izvajati Lizbonsko strategijo, jebil nedvomno dosežen napredek, to pa je omogočilo nujno potrebni prehod nakonkurenčno, na znanju temelječe gospodarstvo, ki ustvarja delovna mesta in zakaterega so značilni rast, socialna kohezija in spoštovanje okolja.
Nevertheless, the overall implementation levels and the progress made in Member Statesare still insufficient, and there are still major problems in some areas which are holdingback the strategy as a whole and may inhibit the return to strong growth.
Kljub temu splošna raven izvajanja in napredek, ki je bil dosežen v državahčlanicah, še vedno ne zadostujeta in na nekaterih območjih še ostajajo težave, kizavirajo celotno strategijo in morda vrnitev obdobja hitre rasti.
The European Commission therefore requests the Spring European Council to give freshimpetusto the Lisbon strategy and take the required decisions in the strategic sectors.Everybody needs to be involved to enable change to take place.
Evropska komisija potemtakem od spomladanskega Evropskega sveta zahteva,naj Lizbonski strategiji da nov zagonin sprejme potrebne odločitve v strateškihsektorjih. Treba je vključiti vsakogar, če naj bi prišlo do spremembe.
The year 2004 offersthe Union opportunities on this count which it must grasp if it is to make progress.
Leto 2004ponuja v tem pogledu priložnosti, ki jih Unija nikakor ne sme izpustiti iz rok, čeželi napredovati.
Economic growth in the Union remained disappointing in 2003 for the third year running (0.8 %).
Gospodarska rast Unije tudi v letu 2003 – že tretje leto zapored – ni bila spodbudna(0,8%).
Over the past three years, the average annual growth rate has been inthe region of 1.25 %, compared with 2.7 % for the second half of the 1990s.
V zadnjih treh letih se je povprečna letna rast gibala okrog 1,25% vprimerjavi z 2,7% v drugi polovici 90-ih.
Nevertheless, as a result of favourable conditions created by macroeconomic policies,steadily retreating inflation, interest rates holding steady, some progress on structuralreforms and reduced geopolitical uncertainties, the confidence of economic operators isstarting to return, the international environment is improving and the investment climateis becoming more sanguine.
Zaupanje gospodarskih subjektov pa se kljub temu začenja vračati, mednarodnookolje se izboljšuje in ozračje postaja vedno bolj naklonjeno investicijam. Vse toje rezultat ugodnih pogojev, ki so jih ustvarile makroekonomske politike, vsenižja inflacija, stabilne obrestne mere, napredek na področju strukturnih reformin manjša geopolitična negotovost.
The recovery that started in the second half of 2003 should therefore continue andgather pace throughout 2004. The real growth rate of gross domestic product may rise
Zato je pričakovati, da se bo okrevanje gospodarstva, ki se je začelo v drugipolovici leta 2003, nadaljevalo, in da bo v letu 2004 dobilo dodatni zagon.
1 to 2 % this year and approach 2.5 % in 2005 (
Realnastopnja rasti bruto domačega proizvoda bi se lahko letos povzpela na 2% in se celo približala 2,5% v letu 2005 (1
There is a likelihood of revival with more sustained growth in the European economy in the short term, thus generating fresh impetus on the employment front.
Obstaja verjetnost, da bo to okrevanje kratkoročno prineslo stabilnejšo rast evropskega gospodarstva, kar bi dodatnospodbudilo tudi zaposlovanje.
)SEC(2003) 1222 final, Autumn Economic Forecasts 2003–05.
1)SEC(2003) 1222 končno, Jesenske ekonomske projekcije 2003–2005.
The Spring European Council will take place less than 40 days before the enlargementof the Union on 1 May 2004.
Spomladanski Evropski svet se bo sestal manj kot štirideset dni pred širitvijo Unije 1. maja 2004.
From now on, implementation of the Lisbon strategy willtake in the 10 new Member States, which are covered by this report and by the structural indicators, as are the current Member States.
Odtlej se bo Lizbonska strategija izvajala tako v državahčlanicah kot tudi v desetih novih državah članicah, ki so zajete v pričujočemporočilu in strukturnih kazalnikih.
These new Member States’ entry into the Unionwill help stimulate the European economy, thanks mainly to their potential for growth(4 % per year on average), productivity and ability to attract investment.
Vstop novih držav članic v Unijo bopomagal spodbuditi evropsko gospodarstvo, predvsem zaradi možnosti, ki jih lete ponujajo v smislu rasti (v povprečju 4% na leto), produktivnosti in sposobnosti,da pritegnejo naložbe.
Furthermore,the creation of an internal market of 450 million inhabitants, 300 million of whom usethe same currency, will lead to greater intra-Community trade and provide new opportunities for investment and industrial organisation which will benefit from the assets ofnot just the current but also the new Member States.
Nadalje bo odprtje notranjega trga s 450 milijoni prebivalcev,od katerih 300 milijonov uporablja skupno valuto, povečalo obseg trgovanjaznotraj Skupnosti in ustvarilo nove možnosti za naložbe in organizacijo industrije,k čemur bodo prispevale ne samo sedanje, marvečtudi nove države članice.
By way of defined common objectives, the Lisbon strategy should give powerfulimpetus to the convergence and integration elements underpinning enlargement.These objectives thus remain perfectly valid and relevant in terms of the Union’s overall development.
Lizbonska strategija naj bis pomočjo skupnih ciljev znatno spodbudila zbliževanjein dejavnike združitve, ki so podlaga za širitev. Tako ostajajo ti cilji v smislucelotnega razvoja Unije povsem veljavni in ustrezni.
A further point to emphasise is that the Lisbon strategy can in some ways be seen as anextension of the structural reforms already accomplished by those countries over a periodof 10 years and more, and as a catalyst for the work still to be done to attain the currentstandards and performance of the Union.
Poleg tega je treba poudariti, da se Lizbonska strategija v nekaterih pogledihlahko obravnava kot podaljšanje strukturnih reform, ki so jih zadevne države žedosegle v desetih ali večletih, in kot katalizator oziroma pobudnik za delo, ki seše mora opraviti, da se dosežejo trenutno veljavni standardi in uspešnost Unije.Kljub dejstvu, da morajo nove države članice na nekaterih področjih dohitetisedanje države članice, ne smemo spregledati uspehov, ki so jih posamezne mednjimi dosegle na drugih področjih, kjer včasih celo prekašajo dosežke sedanjih državčlanic.
However, the ground these new Member Statesneed to make up in several areas should not conceal their good individual performancesin other areas that are sometimes better than those of current Member States.
Povrhu tega imajo bodoče države članice boljše možnosti za izboljšanje –in za to, da dohitijo sedanje države članice – predvsem zaradi močnejše rasti invečjih naložb.
What ismore, these future Member States have greater potential for improvement — and morechance of catching up — thanks in particular to stronger growth and higher investment.Through their experience of reform and their desire to pursue this process, thesecountries will make a valuable contributionto the Lisbon strategy and its politicalmomentum.
Prispevek teh držav bo zaradi izkušenj, pridobljenih z raznimireformami, in zaradi želje, da bi se vključile v ta proces, izredno dragocen za Lizbonsko strategijo in njen pomen v političnem smislu.
The economic upturn and enlargement therefore offer the Union a potentially favourablesituation which it must exploit to the full.
Uniji se torej zaradi izboljšanja gospodarstva in širitve ponujajo ugodne možnosti,ki jih mora v celoti izkoristiti.
This means that both the current and new Member States must commit themselves more firmlyto implementing the Lisbon strategy and achieving its aims.
To pomeni, da se morajo tako sedanje kot prihodnjedržave članice še resneje zavezati, da bodo izvajale Lizbonsko strategijo in uresničilenjene cilje.
ANALYSISOFTOWARDSTHEOBJECTIVES
ANALIZANAPREDKAPRIDOSEGANJULIZBONSKIH
Since March 2000 the Lisbon strategy has provided the Union with an effective governance tool and an appropriate action framework for achieving its goals.
Zahvaljujočse Lizbonski strategiji Unija od marca 2000 razpolaga z učinkovitimorodjem za vodenje in primernim akcijskim programom za doseganje zastavljenihciljev.
The overallprogress already made in four years is proof of this.
Splošni napredek, ki je že bil dosežen v štirih letih, je dokaz za to.
Overall progress made since 2000
SPLOŠNI NAPREDEK, DOSEŽEN OD LETA 2000
• More than six million jobs have been createdsince 1999, boosting the total employment rate from 62.5 % to 64.3 % in 2002.
• Od leta 1999 je bilo ustvarjenih večkot šest milijonov delovnih mest,pri čemer se je povečalacelotna stopnja zaposlenosti od 62,5% na 64,3% v letu 2002.
In addition, longterm unemployment has droppedsharply in Europe, falling from 4 % in 1999 to 3 % en 2002.
Poleg tega je stopnja dolgoročnebrezposelnosti v Evropi močno upadla – od 4% v letu 1999 na 3% v letu 2002.
Lastly, the labour market reformsnow under way are starting to bear fruit, with employment holding up relatively well inthe face of slower growth.
In končno,reforme trga delovne sile, ki trenutno potekajo, postopoma rojevajo sadove, pri čemer je stanjena področju zaposlenosti kljub počasnejši rasti razmeroma dobro.
• Several key markets have been completely or partially opened upto competition:telecommunications, rail freight, postal services, electricity and gas markets.
•Številni ključni trgi so se v celoti ali deloma odprli za konkurenco: telekomunikacije, železniškitovorni promet, poštne storitve, trg elektrike in plina.
This processmakes it possible to modernise and stimulate these markets, to improve service quality andto lower costs, with no negative impact on employment.
Ta proces omogoča posodabljanje inspodbujanje teh trgov, izboljšanje kakovosti storitev in znižanje stroškov, brez negativnih posledicza zaposlovanje.
Moreover, a single European airspace will become reality from this year onwards, enabling delays and congestion in air transport to be reduced.
Nadalje bo z letošnjim letom enoten evropski zračni prostor postal resničnost,to pa bo zmanjšalo zamude in zastoje v letalskem prometu.
• The knowledgebased economy is becoming a reality, with strong Internet take-up in93 % of schools, as well as in businesses, public administration and households, and thanksto the gradual development of the European Research Area.
• Gospodarstvo, temelječe na znanju, postaja resničnost, z znatno uporabo interneta v 93%šol, kot tudi v podjetjih, državni upravi in gospodinjstvih, in zahvaljujočse postopnemu razvoju Evropskega raziskovalnega prostora.
• The sustainable development approach is being taken more fully into account inpolicy-making.
• Pri oblikovanju politik se pristop trajnostnega razvoja bolj upošteva.
Several Member States have embarked on reform of their pension systems/schemes to cope with the ageing of the population.
Številne države članiceso začele z reformo svojih pokojninskih sistemov/programov, da bi se lahko soočile s staranjemprebivalstva.
Similarly, Community action isnow paying increasingly greater heed to preserving our natural environment.
Na podoben način se delo Komisije sedaj veliko pozorneje posveča varstvu okolja.
• Finally, the work done over the first four years has enabled some one hundred regulations, directives and programmesto be adopted — in different fields but all pursuingthe Lisbon goals.
• Delo, opravljeno v zadnjih štirih letih, je omogočilo sprejetje kakih sto uredb, direktiv in programov–na različnih področjih, vsi pa so sledili Lizbonskim ciljem.
However, despite these initial positive and encouraging results, there is still much to do
Vendar je treba kljub začetnim pozitivnim in spodbudnim rezultatom še velikostoriti za uresničitev ciljev, ki si jih je zastavila Unija za leto 2010. Analiza doseženega
An analysis of the progress made( highlights the relatively positive developments but also the major problems which needto be tackled urgently.
2) izpostavlja razmeroma pozitiven razvoj, vendar tudi večje težave, ki napredka ( se jih je treba nemudoma lotiti.
These are also confirmed by the reports on implementing the
To potrjujeta tudi poročilo o izvajanju širših smernic ekonomskih politik in smernic o zaposlovanju (3) ter mnenje Evropskegaekonomsko-socialnega odbora, predloženo v preteklem decembru (4).
Broad Economic Policy Guidelines and the Employment Guidelines (3) and also by the European Economic and Social Committee opinion delivered last December (4).
Analiza Komisije opredeljuje štiri dejavnike: potrebo po trdnosti javnih financ,nezadovoljiv prispevek zaposlenosti in produktivnosti k rasti, nespodbudni razvojnotranjega trga in pomanjkanje trajnostne rasti.
585) adopted by the Council on 8 December.
(KOM(2003) 585) in sprejel Svet 8. decembra. Celotni sklop strukturnih kazalnikov je na voljona http://forum.europa.eu.int/irc/dsis/structind/info/data/index.htm.
(3)COM(2004) 20 final and COM(2004) 24 final.(4)See European Economic and Social Committee opinion 1698/2003.
3)KOM(2004) 20 končno in KOM(2004) 24 končno.4)Glej Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora 1698/2003.
So as not to jeopardise the incipient growth, while providing a suitable economic environment for it to develop, it is essential to maintain a stable macroeconomic framework.
Da ne bi ogrozili rasti v njeni začetni fazi, hkrati pa zagotovili primerne gospodarskerazmere za njen razvoj, je nujno potrebno ohraniti ustaljen makroekonomskiokvir.
In particular, fiscal policies in the Union must continue to be guided by the Stabilityand Growth Pact.
Potrebno je nadaljevati z davčnimi politikami Unije, ki morajo slediti Paktustabilnosti in rasti.
Such management of budgetary policies can help sustain growth bystabilising inflation, reducing public debt and fostering consumer and investor confidence.
Tako upravljanje proračunskih politik lahko pomaga pripodpiranju rasti prek stabilizacije inflacije, zmanjšanja javnega dolga in spodbujanjazaupanja potrošnikov in vlagateljev.
Budgetary and fiscal discipline has not been kept to in the same way by all Member States.
Države članice niso bile v enaki meri disciplinirane glede proračunskih in davčnihpredpisov.
Thus, due to the weak economy — and also as a result of expansionary budgetary policies in some cases — the average EU deficit stood at 2.7 % of GDP in 2003.
Tako je zaradi šibkega gospodarstva – v nekaterih primerih zaradiohlapne proračunske politike – povprečni primanjkljaj EU v letu 2003 znašal2,7% BDP.
Itshould also be noted that these policies have led to an increase in savings instead of thedesired aim of boosting consumption, which has thereby reduced confidence.
Treba je opozoriti tudi na to, da je taka politika vodila v povečanjeprihrankov, namesto da bi spodbujala potrošnjo, in posledično se je zmanjšalo tudizaupanje.
Furthermore, more has to be done to make national public finances viablein themedium and long term to guarantee sustainable development of our economy so as tocope with the demographic trends.
Poleg tega je treba storiti še več, da bodo državne javne finance srednjeročno indolgoročno stabilne, s čimer se zagotovi trajnostni razvoj našega gospodarstva intorej sposobnost soočanja z demografskimi gibanji.