natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Indeed, the results of the Eurosystem’s bank lending survey suggest thatthere was some easing of credit standardsapplied by banks to the approval of loans forhouse purchase in the last three quarters of2004.
Vštevilnih državah evro območjaso gibanja cen stanovanj in financiranjastanovanj morebiti pripomogla k rasti potrošnje.Dvig cen stanovanj je povzročil večje potrebepo financiranju, lahko pa da je s povečanjemrazpoložljivega zneska zavarovanja okrepil tudidostopnost kreditov za gospodinjstva. Hkrati paje možno, da je sama močna rast stanovanjskihposojil postala vir višanja cen stanovanj.
This strengthening might reflect the gradualimprovement in the European Commission’sindicator of consumer confidence in anenvironment of relatively low interest rates onloans to households for consumption.
Kažetudi, da se je v letu 2004 izboljšala skupnarazpoložljivost financiranja za gospodinjstva.Evrosistemov pregled bančnih posojil kaže, daso banke v zadnjih treh četrtletjih leta 2004nekoliko olajšale kreditne standarde zaodobritev stanovanjskih posojil.
Theresults of the Eurosystem’s bank lendingsurvey also indicate that the availability of bothcredit for consumption and other lendingimproved as lending conditions eased over thecourse of 2004.
Tudi letna stopnja potrošniških posojil se je vletu 2004 okrepila, vendar je bila rast bolj
The annual growth rate of consumer credit alsostrengthened in 2004, although from a moresubdued level and with a lag compared with thedevelopments in lending for house purchase.
Dejavnik visoke rasti stanovanjskih posojil jebil nizek strošek financiranja stanovanjskihposojil, ki se je v letu 2004 še dodatno znižal zže prej nizke ravni preteklih let.
Chart 17 Debt-to-GDP ratio and growth inloans of households
Graf17 Razmerje dolg/BDP in rast posojil gospodinjstvom umirjena in je zaostajala stanovanjskih posojil.
(debt-to-GDP ratio and annual growth in percentages;contribution to annual growth rate in percentage points) annual growth rate of loans (right-hand scale) contribution of lending for house purchase (right-hand scale) contribution of consumer credit (right-hand scale)contribution of other lending (right-hand scale)debt-to-GDP ratio (left-hand scale) uncertainty because, for instance, the share ofexisting mortgage debt exposed to changes inprevailing interest rate conditions depends onthe features of the underlying mortgagecontracts.
(razmerje dolg/BDPin letna rast v odstotkih; prispevek k letnistopnji rasti v odstotnih točkah) letna stopnja rasti posojil (lestvica na desni strani)prispevek posojil za stanovanjske nakupe (lestvica na desni strani)prispevek potrošniških posojil (lestvica na desni strani)prispevek drugih posojil (lestvica na desni strani)razmerje dolg/BDP (lestvica na levi strani)
LOW COST OF EXTERNAL FINANCING FORNON-FINANCIAL CORPORATIONSDebt financing conditions for non-financialcorporations in the euro area remained veryfavourable throughout 2004, as was reflected incorporate bond market rates and bank interestrates.
Vir: ECB.Opomba: Razmerje dolg/BDPje na podlagi četrtletnih finančnihračunov nekoliko nižje kakor na podlagi letnih finančnihračunov predvsem zato, ker v prvih niso zajeta posojila, ki sojih izdali nefinančni sektorji in banke izven evro območja.
Firms enjoyed low debt financing costsand generally unconstrained access to sourcesof finance.
ugodni, kar se je odražalo v obrestnih merahtrga podjetniških obveznic in bančnih obrestnihmerah.
Source: ECB.Note: The ratio of debt to GDP is somewhat lower on the basisof the quarterly financial accounts than on the basis of theannual financial accounts mainly because loans by nonfinancial sectors and banks outside the euro area are notincluded.
Nevarnost večje občutljivosti velja recimo za gospodinjstva, ki so v pogojih zgodovinsko nizkih obrestnih mer,najemala hipotekarna posojila z variabilnimiobrestnimi merami in nizkimi začetnimi plačiliobresti. Ocene te občutljivosti so dokajnegotove, ker je delež obstoječega hipotekarnega dolga, izpostavljenega spremembamobrestnih mer, odvisen od značilnosti
As regards financing in the form of securities,the yields on bonds issued by non-financialcorporations stood at historically low levelsboth in nominal and in real terms (see Chart 18).
Kar zadeva financiranje v obliki vrednostnihpapirjev, so donosi obveznic, ki so jih izdalenefinančne družbe, dosegli zgodovinsko nizkeravni tako nominalnih kakor realnih vrednosti(glej graf 18).
At the same time, real dividendyields (which can be seen as an indicator for thereal cost of equity financing), while remainingat a somewhat higher level than their averagesince the mid-1990s, declined from the peakobserved in 2003.
Hkrati so se realni donosidividend (ki so lahko kazalec realnih stroškovlastniškega financiranja), čeprav so ostajali nanekoliko višji ravni od povprečja od sredinedevetdesetih, znižali od najvišjih vrednosti,doseženih v letu 2003.
The low cost of bond financing is to a largeextent a consequence of the historically lowlevels of interest rates across the maturityspectrum, as well as a reflection of investors’perceptions of a positive outlook for corporatecredit risk in the euro area.
hipotekarnih pogodb. Te značilnosti so povezanes strukturo nacionalnega hipotekarnega trga,kulturnimi navadami in zgodovinskimidejavniki, kakor tudi z upravnimi in davčnimivprašanji, ki se v celotnem evro območju zelorazlikujejo.4
Spreads betweencorporate bonds and government bonds,particularly for AA and BBB-rated bonds,declined further in 2004 from already lowlevels.
Nizki stroški financiranja obveznic so v velikimeri posledica zgodovinsko nizkih obrestnihmer za vse dospelosti, pa tudi odraz pozitivnegamnenja vlagateljev glede kreditnega tveganjapodjetij na evro območju.
4For further details, see the box entitled “Features of mortgagecontracts in the euro area” in the November 2004 issue of the ECB’s Monthly Bulletin.
Za podrobnejše podatke glej okvir z naslovom „Značilnostihipotekarnih posojil na evro območju“, Monthly Bulletin,november 2004.
RISING HOUSEHOLD DEBTThe increased borrowing of householdsresulted in a further edging-up of the ratio ofhousehold debt to GDP (see Chart 17).
NIZKI STROŠKI ZUNANJEGA FINANCIRANJANEFINANČNIHDRUŽBPogoji za financiranje dolga nefinančnih družbna evro območju so bili celo leto 2004 zelo
(percentages per annum) the context of low interest rates, the possibilitycannot be ruled out that an extensive search foryield by investors continued to play a role in thefall in corporate yields.
(v % na leto) realni donosi podjetniških obveznic (lestvica na levi strani1)) realni donosi dividend (lestvica na desni strani2)
Turning to the financing costs associated with MFI loans, which are the main form of debtfinancing for nonfinancial corporations, MFIinterest rates remained broadly stable in 2004(see Chart 16), after the declines whichoccurred in 2002 and 2003, and were very lowoverall.
Zmanjšanje razlik lahko razložimo s temeljnimi dejavniki kot so zmanjšanjenestanovitnosti finančnih trgov (glej okvir 3 z naslovom „Skupna gibanja implicitnenestanovitnosti finančnega trga“) in donosnostiposlovanja podjetij.
At thesame time, there were some differencesbetween large enterprises and small andmedium-sized enterprises in terms of financingcosts (see Box 4 entitled “Were small andmedium-sized enterprises subject to lessfavourable financing conditions than largeenterprises in the euro area in 2004?”).
Če pogledamo stroške financiranja, povezane s posojili MFI, ki so glavna oblika financiranjanefinančna podjetja, so se obrestne mere MFI,potem ko so se leta 2002 in 2003 znižale, v letu2004 ostale v glavnem stabilne (glej graf 16) inso bile v celoti zelo nizke.
Sources: ECB, Thomson Financial Datastream, Merrill Lynchand Consensus Economics Forecasts.1) Bond yields of nonfinancial corporations are based on anindex compiled by Merrill Lynch referring to investmentgrade nonfinancial corporations as well as on a high-yieldindex.
Viri: ECB, Thomson Financial Datastream, Merrill Lynch in Consens Economics Forecasts1) Donosi obveznic nefinančnih družb temeljijo na indeksu, kiga izračunava Merrill Lynch in ki se nanaša na investicijski tipnefinančnih družb, kakor tudi na indeksu visoke donosnosti.Pred aprilom 1998 so na voljo samo nacionalni podatki (Belgija,Francija, Nemčija, Italija, Nizozemska in Španija).
Prior to April 1998, only national data are available(Belgium, France, Germany, Italy, the Netherlands and Spain).Yields are aggregated using GDP weights corresponding to thepurchasing power parity in 2001.
Donosi soagregirani z uporabo BDPuteži, ki ustrezajo pariteti kupne močiv letu 2001.
Nominal yields are deflatedby average inflation expectations (published by Consensus Economics Forecasts) over a period equal to the averageduration of the corporate bonds.2) Dividend yields are defined as the annual dividendsanticipated by market participants, expressed as a percentageof the share price.
Nominalni donosi so deflacionirani z uporaboinflacijskih pričakovanj za štiri leta naprej, ki jih objavlja Consensus Economics Forecast.2) Donosi dividend so opredeljeni kot letna dividenda, ki jopredvidevajo tržni udeleženci, izražena v odstotkih od cenedelnice.
Nominal yields are deflated by the HICP.
Nominalni donosi so deflacionirani z HICP.
WERE SMALL AND MEDIUM-SIZED ENTERPRISES SUBJECT TO LESS FAVOURABLE FINANCINGCONDITIONS THAN LARGE ENTERPRISES IN THE EURO AREA IN 2004?
ALI SO IMELA MAJHNA IN SREDNJE VELIKA PODJETJA SLABŠE POGOJE FINANCIRANJA KAKOR VELIKA PODJETJALETA 2004 V EVRO OBMOČJU?
Small and medium-sized enterprises (SMEs) may, in general, be subject to greater constraintsthan large companies in terms of costs of financing and access to external finance.
Mala in srednje velika podjetja (SME) imajo lahko glede stroškov financiranja in dostopa dozunanjega financiranja večje omejitve kakor večja podjetja.
In contrast tolarger firms, SMEs are typically not able to raise financing in the capital markets and,therefore, have to rely predominantly on bank credit or more expensive types of externalfinance (e.g. trade credit, leasing and factoring, etc.).
Značilno je, da mala in srednjevelika podjetja v nasprotju z večjimi podjetji ne morejo pridobiti finančnih sredstev nakapitalskih trgih in se morajo zato zanašati večinoma na bančne kredite ali na dražje oblikezunanjega financiranja (npr. komercialne kredite, leasing in faktoring itd.).
In addition, smaller firms would beexpected, on average, to suffer more from problems relating to potential creditors’ lack ofinformation when trying to obtain funding as they are often younger and face less rigorousreporting requirements (i.e. they provide less detailed accounting statements, etc.).
Poleg tega se manjšapodjetja verjetno na splošno soočajo z večjimi problemi pri pridobivanju finančnih sredstev,ker imajo morebitni kreditodajalci premalo informacij, saj gre pogosto za mlajša podjetja, zakatera veljajo manj stroge zahteve glede poročanja (posredujejo manj podrobne računovodskeizkaze itd.).
Moreover,SMEs tend to have less collateral (e.g. fixed assets) to offer, which could mitigate the problemsof inadequate information, than more established larger firms.
Poleg tega imajo mala in srednje velika podjetja manj možnosti zavarovanja posojil(npr. osnovna sredstva), ki bi lahko olajšala probleme z nezadostnimi informacijami, kakor boljuveljavljena večja podjetja.
As a consequence, banks mayoften apply tighter credit standards to loans to smaller and younger firms as they tend to haveless information about these firms.
Zaradi tega banke pogosto uporabijo za manjša in mlajša podjetjaostrejše kreditne standarde, ker imajo o teh podjetjih manj informacij.
Chart A Changes in the credit standards applied to the approval ofloans orcreditlinestonon-financialcorporations
GrafA Spremembe kreditnih standardov, ki se uporabljajo za odobritev posojil ali kreditnih linij nefinančnim družbam
(net percentages)
(v neto %) mala in srednje velika podjetjavelika podjetja
Source: ECB.Note: The net percentages refer to the difference between the sumof the percentages for “tightened considerably” and “tightenedsomewhat” and the sum of the percentages for “eased somewhat”and “eased considerably”.
Vir: ECB.Opomba: Neto odstotki se nanašajo na razliko med vsotoodstotkov za „bistveno zaostreno“ in „nekoliko zaostreno“ tervsoto odstotkov za „nekoliko ublaženo“ in „bistveno ublaženo“.
The introduction of the new MFI interest ratestatistics (from January 2003 onwards) allowsrates on loans of different sizes (below andabove 1 million) to be compared.2 Assumingthat loans of more than 1 million are grantedmore often to large enterprises, a comparisonof interest rates charged on loans of differentsizes may provide some information on SMEs’ costs of financing compared withthose of large enterprises.
Uvedba novih statističnih podatkov o obrestnih merah MFI (od januarja 2003 dalje) omogoča primerjavo obrestnih mer za različno velika posojila (do in preko 1 milijona EUR).2Obpredpostavki, da so posojila, višja od 1 milijona EUR, pogosteje odobrena večjim podjetjem, lahkos primerjavo obrestnih mer za različno visoka posojila dobimo nekaj podatkov o stroškihfinanciranja malih in srednje velikih podjetij v primerjavi s stroški velikih podjetij.
Naturally, this canonly be a rough distinction.
Seveda je takaprimerjava le okvirna.
Throughout theperiod from January 2003 to December 2004,the level of interest rates on small-sized MFIloans (as measured by MFI interest rates on
Vvsem obdobju od januarja 2003 do decembra 2004, je bila raven obrestnihmer za manjša posojila MFI (merjena z obrestnimi merami MFI za posojila nefinančnim družbamv višini do 1 milijona EUR) med 0,4 in 1,8 odstotne točke (glej graf B) od ravni obrestnih mer za
1For a more detailed discussion of the financing of SMEs in Europe, see “Europe’s changing financial landscape: The financing ofsmall and medium-sized enterprises”, EIB Papers, vol.
1Financiranje malih in srednje velikih podjetij v Evropi je podrobneje obravnavano v „Spreminjanje finančne pokrajine Evrope:Financiranje malih in srednje velikih podjetij“, Članki EIB, zvezek.
8, No 2, 2003, and the European Commission’s “SMEs and access tofinance”, Observatory of European SMEs, 2003, No 2.2See also Box 13 entitled “Financial integration in the euro area credit market” later in this report.
8, št. 2, 2003, ter v „Mala in srednje velika podjetja ter dostopdo finančnih sredstev”, Opazovalnica evropskih malih in srednje velikih podjetij 2003, št. 2.2Glej tudi okvir 13 z naslovom „Finančna integracija kreditnegra trga evro območja”.
Chart B MFI interest rate spreads betweensmall-sized loans and large-sized loans tonon-financial corporations1), 2)
Graf B Razlike medobrestnimi merami MFIza majhna in velika posojila nefinančnim družbam 1) 2)
(percentage points; new business loans) over one and up to five years’ initial rate fixationover five years’ initial rate fixationfloating rate and up to one year initial rate fixation
(v odstotnih točkah; posojila novim podjetjem) nad 1 letom in do 5 letveč kot 5 letspremenljiva obrestna mera in do 1 leta
Source: ECB.1) For the period from December 2003 onwards, the weightadjusted MFI interest rates are calculated using countryweights constructed from a 12-month moving average of newbusiness volumes.
Vir: ECB.1) Za obdobje od decembra 2003 so tehtane obrestne mere MFIizračunane z uporabo uteži za države, ki so izračunane iz 12mesečnega drsečega povprečja obsega novih poslov.
For the preceding period, from January to November 2003, the weightadjusted MFI interest rates arecalculated using country weights constructed from the averageof new business volumes in 2003.
Za prejšnjeobdobje, od januarja do novembra 2003, so tehtane obrestnemere MFI izračunane z uporabo uteži za države, ki so izračunaneiz povprečja obsegov novih poslov v letu 2003.
For further information, seethe box entitled “Analysing MFI interest rates at the euro arealevel” in the August 2004 issue of the ECB’s Monthly Bulletin.2) Small-sized loans are loans up to 1 million and large-sizedloans are loans over 1 million.
Za nadaljnjeinformacije glej okvir z naslovom „Analiziranje obrestnih mer MFI v evro območju”, Monthly Bulletin; avgust 2004. 2) Majhna posojila so posojila do 1 milijona EUR, večja posojilapa so posojila prek 1 milijona EUR.
It is difficult to draw firm conclusions on thebasis of the evidence available.
Na podlagi teh podatkov je težko sprejetidokončne zaključke.
While the costof financing of SMEs remained relativelyhigh compared with large companies, thedevelopments in 2004 were broadly similarfor small and large companies.
Čeprav so bili stroškifinanciranja malih in srednje velikih podjetijv primerjavi s financiranjem velikih podjetijše naprej sorazmerno visoki, so bila gibanjapri majhnih in veliki podjetjih leta 2004 boljali manj podobna.
At the sametime, some evidence suggests that SMEs’access to finance improved significantly inthe same period.
Obenem nekatera dejstvanakazujejo, da se je v istem obdobju občutnoizboljšal dostop malih in srednje velikihpodjetij do financiranja.
securities issuance activity of non-financialcorporations was considerably lower in 2004than in the previous year, declining from 10.5%at the end of 2003 to 2.4% at the end of 2004.
pogoje financiranja kakor velika podjetja leta2004 v evro območju?“).
The fact that, overall, debt financing flowsremained relatively subdued may be relatedto several factors.
Dejstvo, da so ostali tokovi financiranja dolgana splošno razmeroma umirjeni, je lahkopovezano z več dejavniki.
First, improvements incorporate profitability, at least for majorcompanies in the Dow Jones EURO STOXXindex (see Chart 14), by boosting internalsavings, may have increased the incentive offirms to reduce their total debt.
Prvič, izboljšanjedonosnosti poslovanja podjetij, vsaj večjihpodjetij v indeksu Dow Jones EURO STOXX(glej graf 14), je s povečanjem notranjihprihrankov zmanjšalo potrebo po zunanjemzadolževanju.
Second, therelatively slow growth of debt financing mightalso reflect the gradual nature of the current
Kaže, daso bila podjetja pri financiranju dodatnih velikihkapitalskih naložb zaradi tega bolj previdna.
LIMITED RECOURSE TO EXTERNAL FINANCINGDURING 2004Despite financing conditions remainingfavourable, nonfinancial corporations hadonly limited recourse to external financing in2004.
OMEJENO ZUNANJE ZADOLŽEVANJE V LETU 2004Kljub še naprej ugodnim pogojem financiranja sose finančne družbe v letu 2004 le delno zatekalek zunanjemu financiranju.
The annual rate of growth of debtfinancing stood at 4.8% at the end of 2004,slightly higher than the 4.5% at the end of 2003.In the second half of 2004, it picked upsomewhat mainly as a result of an increase inloan financing (see Chart 19).
Letna stopnja rastifinanciranja dolga je konec leta 2004 znašala 4,8%in je bila v rahlo višja kakor 4,5% ob koncu leta2003. Vendar se je v drugi polovici leta 2004 rahlodvignila predvsem zaradi povečanja financiranjas posojili (glej graf 19).
Indeed, theannual growth rate of MFI loans to nonfinancial corporations rose to 5.4% at the endof 2004, from 3.5% at the end of 2003.
Letna stopnja rasti posojil MFI nefinančnim družbam se je konec leta 2004s 3,5%, kolikor je znašala konec leta 2003,dvignila na 5,4%.
At thesame time, the growth rate of the net debt
Ta sektor vključuje finančne hčerinskedružbe nefinančnih družb, instrumente zaposebne namene in druge družbe, ki pridobivajosredstva v imenu bank.
Chart 20 Balance sheet indicators for nonfinancial corporations
Graf19 Prispevek k letni stopnji rasti dolga nefinančnih družb
Chart 19 Contribution to the annual rate of growth of debt of nonfinancial corporations
Graf20 Kazalci bilance stanja za nefinančne družbe
(percentage points)
(v odstotnih točkah)
(percentages) debt-to-gross operating surplus ratio (left-hand scale) debt-to-GDP ratio (right-hand scale) debt securities MFI loans
(v %) dolžniški vrednostni papirjiposojila MFI razmerje med zadolženostjo in dohodki (lestvica na levi strani)razmerje dolg/BDP (lestvica na desni strani)
Sources: ECB and Eurostat.Note: The figures for the fourth quarter of 2004 have beenestimated on the basis of transactions reported in the moneyand banking statistics and in securities issues statistics.
Viri: ECB in Eurostat.Opomba: Podatki za zadnje četrtletje leta 2004 so bili ocenjenina podlagi transakcij, ki so bile sporočene v denarni in bančnistatistiki in statistiki izdaje vrednostnih papirjev.
Thedebt ratios are somewhat lower on the basis of the quarterlyfinancial accounts than on the basis of the annual financialaccounts mainly because loans by nonfinancial sectors andbanks outside the euro area are not included.
Stopnjezadolženosti so v četrtletnih finančnih računih nekoliko nižjekot v letnih finančnih računih predvsem zato, ker ne vključujejoposjil nefinančnemu sektorju in bankam zunaj evro območja.
The annual growth rate of net issuance ofdebt securities by nonmonetary financialcorporations declined from 22.3% at the end of2003 to 13.2% at the end of 2004. Nevertheless,it remained strong compared with the issuanceactivity of the other sectors.
Letna stopnja rasti neto izdaje dolžniškihvrednostnih papirjev nemonetarnih finančnihdružb se je konec leta 2004 s 22,3%, kolikor jeznašala konec leta 2003, znižala na 13,2%.
The favourable financing conditions led tosome improvement in the balance sheetpositions of firms in 2004 (see Chart 20).
(glej graf 20). Stopnje zadolženosti družb soglede na pretekla gibanja ostale na precej visokiravni.
Froma historical perspective, corporate debt ratiosremained at a rather high level. However, as a
Vendar pa zaradi splošnega znižanjaobrestnih mer MFI to v zadnjih letih ni povzročiloizrazito višjih stroškov servisiranja dolganefinančnih družb.
2.3PRICE DEVELOPMENTS
CENOVNA GIBANJA
In January 2005 overall HICP inflation fellto 1.9%, a decline of 0.5 percentage pointcompared with December 2004.
Letna stopnja rasti delnic, ki kotirajo na borziin so jih izdale nefinančne družbe iz evroobmočja, je konec leta 2004 znašala 0,9%, karje bolj ali manj nespremenjeno glede na zelonizko raven iz predhodnih dveh let.
This declinewas broadly based across components of HICPinflation and partly driven by base effects.
Nizkozadolževanje z lastniškim financiranjem jeposledica relativno majhnega povpraševanja pozunanjem financiranju in zelo nizkih stroškovdrugih virov financiranja.
Italso reflected additional favourable influencesfrom the decline in the annual growth rate ofenergy prices, the fall in unprocessed foodprices and deeper seasonal sales discounts insome euro area countries.
Majhna neto izdajadelnic, ki kotirajo, je do neke mere tudi odrazštevilnih bolj strukturnih gibanj, kakšna so umikvrednostnih papirjev s seznama in operacijeponovnega odkupa, ki jih v glavnem izvajajodružbe, ki so ustvarile dovolj denarnih sredstev,da lahko reinvestirajo v svoja podjetja inodkupijo svoje delnice.
HEADLINE INFLATION AFFECTED BY VOLATILECOMPONENTSThe volatile components of the HICP, inparticular energy and to a lesser extentunprocessed food prices, largely explain thepattern of headline inflation in 2004 (see Chart 21).
Ugodni pogoji financiranja so v letu 2004 privedlido določenega izboljšanja bilanc stanja podjetij
Overall HICP inflation in the euro area stood atan average of 2.1% in 2004, unchanged fromthe previous year (see Table 1).
Skupna inflacija po HICPna evro območju je vletu 2004 znašala povprečno 2,1%, kar je enakokakor prejšnje leto (glej tabelo 1).
Higher oilprices and further increases in indirect taxesand administered prices were the main factorsexerting upward pressure on prices.
Višje cenenafte in dodatna povišanja posrednih davkov in nadzorovanih cen so bili glavni dejavnikipritiska na višanje cen.
Thesewere offset by a further strengthening of theeuro, subdued demand conditions and thesubstantial decline in the annual growth rateof unprocessed food prices.
Te je le delno omililadodatna okrepitev evra in umirjeni pogojipovpraševanja.
Yet, despitethe sizeable upward impact of oil pricedevelopments on euro area consumer prices,there was little evidence of stronger underlyinginflationary pressures building up in the euroarea economy.
Vendar je bilo kljub velikemuvplivu gibanja cen nafte na dvig potrošniškihcen evro območja le malo znakov večjeganaraščanja inflacijskih pritiskov v gospodarstvuevro območja.