natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Gap between emissions of ozone precursors* and National Emission Ceilings Directive or Gothenburg protocol targets.(Index points of distance between emissions and linear target path)
Razlika med emisijami predhodnikov ozona* in cilji, zastavljenimi v Nacionalni direktivi o zgornji meji emisij in v Goteborškem protokolu(razdalje v indeksnih točkah med emisijami in linearno potjo do cilja)
In 2001 country is on track to meet its target
V letu 2001 je država na poti, da doseže zastavljene cilje
In 2001 country is not on track to meet its target
V letu 2001 država ni na poti, da doseže zastavljene cilje
% of population exposed
% izpostav-
The exposure of urban populations to pollutant concentrations above limit and target values is strongly influenced by climatic conditions and is not evenly distributed throughout Europe.
Na izpostavljenost mestnega prebivalstva koncentracijam onesnaževal nad mejnimi in ciljnimi vrednostmi močno vplivajo podnebne razmere.
Ozone limits are exceeded mainly in central and southern
Meje ozona so presežene predvsem v državah srednje in južne Evrope; pri delcih
European countries; for particulates (PM
) se to dogaja predvsem v delih Evrope,
50˚ with a dry or continental climate.
50˚ v katerih je suho in kontinentalno podnebje.
PM is less
P M je manj pogosta težava v bolj namočenih,
10 o�en a problem in wet, maritime countries as precipitation is the most effective way of removing aerosol particles from the air.
10 pomorskih državah, saj so padavine najbolj
Concentrations of nitrogen dioxide (NO
Koncentracij e dušikovega dioksida
2 exceeding the annual limit value are recorded
2 opazne skoraj izključno na mestnih nadzornih
10˚ almost exclusively at urban monitoring stations, especially those near heavy road traffic.
10˚ postajah, zlasti na tistih blizu gostega cestnega prometa.
Climate change: Growing evidence of impacts
Podnebne spremembe: dokazov o vplivih je čedalje več
The climate is projected to continue changing, globally and in Europe, over the next 100 years.
Po ocenah strokovnjakov se bodo podnebne spremembe po svetu in v Evropi v naslednjih 100 letih nadaljevale.
Substantial reductions in emissions of greenhouse gases will be required to ensure that Europe meets its short-term emission targets.
Da bo Evropa dosegla svoje kratkoročne cilje glede emisij, bodo potrebna znatna zmanjšanja emisij toplogrednih plinov v ozračje.
Adaptation measures to manage the negative impacts of climate change also need to be put into place.
Poskrbeti moramo tudi za prilagoditvene ukrepe za obvladovanje negativnih posledic podnebnih sprememb.
Combating climate change is a key environmental priority for the European Union.
Bitka s podnebnimi spremembami je ključna okoljevarstvena prednostna naloga Evropske unije.
This contrasts with the European Union's indicative target of limiting the longterm global temperature increase to 2 °C. Sea levels are also rising (by up to 0.2 m over the past century) and are projected to increase further.
Raste tudi nivo morske gladine (do 0.2 metra v preteklem stoletju), rast pa se bo po ocenah še nadaljevala.
Impacts on glaciers can be seen too, as all of Europe's glacial regions except one are in retreat (36).
Opazni so vplivi na ledenike, saj se v vseh ledeniških regij ah po Evropi razen v eni ledeniki umikajo (36).
The consequences of climate change include economic losses resulting from weather and climate-related events such as floods, storms and droughts.
Posledice podnebnih sprememb zajemajo gospodarsko škodo, ki nastane zaradi vremenskih in podnebnih pojavov, kot so poplave, neurja in suše.
In Europe these losses have increased substantially over the past 20 years to an average of EUR 10 billion in the 1990s.
V Evropi se je takšna škoda znatno povečala v preteklih dvajsetih letih in v devetdesetih letih dosegla v povprečju kar 10 milijard evrov.
The number of disastrous weather and climate-related events in Europe per year doubled over the 1990s compared with the previous decade, while non-climatic events such as earthquakes remained constant.
Število vsakoletnih katastrofalnih dogodkov, povezanih z vremenom in podnebjem, se je v 90-ih v primerjavi s prejšnjim desetletjem v Evropi podvojilo, dogodki, nevezani na podnebje, kot so na primer potresi, pa so ostali nespremenljeni.
Four of the five years with the largest economic losses have occurred since 1997.
Kar štirje od petih dogodkov z največjo gospodarsko škodo so se zgodili po letu 1997.
Other impacts include an increase of about ten days in the average growing season in Europe over the past 20 years.
Drugi vplivi zajemajo 10-dnevno podaljšanje povprečne rastne dobe v Evropi v zadnjih dvajsetih letih.
However, projections indicate that this positive development may in some areas be counteracted by an increased risk of water shortage, which would harm vegetation.
Vendar pa ocene kažejo, da naj bi se ta pozitivni razvoj v nekaterih območjih nevtraliziral s povečanim tveganjem vodnega primanjkljaja, ki lahko škodi vegetaciji.
These changes in growing season length may require adaptation measures and changes in agriculture and nature protection strategies.
Te spremembe v podaljšanju rastne dobe lahko narekujejo prilagoditvene ukrepe in spremembe v kmetijski strategij i in strategij i varstva narave.
A recent study confirms previous estimates that to mitigate climate change in the longer term much larger global emission reductions would be needed (37).
Zadnje raziskave pa potrjujejo predvidevanja, da naj bi za dolgoročno ublažitev podnebnih sprememb v svetu bilo potrebno veliko večje zmanjšanje emisij v ozračje (37).
Several European Union Member States have set indicative targets for substantially cu�ing their emissions.
Precejšnje število držav članic Evropske unije si je postavilo indikativne cilje za znatno znižanje lastnih emisij .
For example, the United Kingdom and Germany have reduction targets of 60 % and 30 % (from 1990 levels), to be met by 2050 and 2030 respectively.
Velika Britanija in Nemčija imata vsaka zase v načrtu do leta 2050 in 2030 znižati obseg emisij iz 1990 do 60 % oziroma 30 %.
Even if Europe and other regions substantially reduced their emissions of greenhouse gases over the next few decades the climate system is expected to continue changing over the coming centuries. This is due to the long time delay before emission reduction policies have an effect on greenhouse gas concentrations and, in turn, on the climate.
Četudi bi Evropi in drugim regijam v prihodnjih nekaj desetletjih uspelo znatno znižati lastne emisij e toplogrednih plinov v ozračje, se bodo podnebne spremembe po ocenah strokovnjakov nadaljevale še v prihodnjih stoletjih, saj mine veliko časa, preden strategij e zmanjšanja emisij vplivajo na koncentracij e toplogrednih plinov v ozračju in torej tudi na podnebje.
Therefore, in addition to reducing emissions, adaptation to climate change is increasingly needed, not only in developing countries, which are the most vulnerable, but also in Europe.
Zaradi omenjenega dejstva je poleg zmanjšanja toplogrednih emisij potrebna tudi prilagoditev na podnebne spremembe ne samo v državah v razvoju, ki so najbolj ranljive, temveč tudi v Evropi.
Summer at u re
Poletne
Winter
Zimske
( compared to 19 6 1 – 1990 a
( glede na po
Global average temperature has increased by 0.7 (± 0.2) °C over the past 100 years.
V preteklih 100 letih se je povprečna svetovna temperatura dvignila za 0.7 (± 0.2) °C.
The 1990s were the warmest decade in the observational record, and 1998, 2002 and 2003 the ho�est years.
Devetdeseta leta prejšnjega stoletja so bila najtoplejše obdobje, 1998, 2002 in 2003 pa najtoplejša leta.
Europe has warmed more than the global average, with a 0.95 °C increase since 1900.
Evropa se je s porastom za 0.95 °C po letu 1900 segrela močneje od svetovnega povprečja.
The EU target of limiting the global temperature rise to no more than 2.0 °C above pre-industrial levels is likely to be exceeded around 2050.
Cilj Evropske unije za omejevanje rasti svetovne temperature do 2.0 °C nad predindustrijskimi nivoji bo po pričakovanjih presežen okoli 2050.
Impacts of climate change are o�en not determined by the annual average temperature but by seasonal temperature.
Vplivi podnebnih sprememb večinoma niso določeni s povprečno letno temperaturo, temveč s sezonsko temperaturo.
For example, the start and end of a growing season are determined by spring and autumn temperatures, while changes in winter temperature are important for species' survival rate in winter.
Kot primer, začetek in konec rastne sezone sta določena s pomladnimi in jesenskimi temperaturami, spremembe zimske temperature pa so pomembne za stopnjo preživetja vrst pozimi.
Glaciers in all European glacial regions except for Norway are in retreat, consistent with the global trend.
Ledeniki se umikajo v vseh evropskih ledeniških regij ah razen na Norveškem skladno s svetovnimi gibanji.
Norwegian coastal glaciers are expanding due to increased snowfall in winter.
Norveški obalni ledeniki se razširjajo zaradi povečane količine snega pozimi.
From 1850 to 1970, glaciers in the European Alps lost approximately one third of their area and one half of their mass.
Od 1850 do 1970 so ledeniki v evropskih Alpah izgubili približno tretjino svoje površine in polovico svoje mase.
Since 1980, another 20–30 % of the remaining ice has been lost.
Po 1980 so izgubili še dodatnih 20 do 30 % ledu.
Current glacier retreat is now reaching levels exceeding those of the last 10 000 years.
Trenutno umikanje ledenikov sedaj presega ravni zadnjih 10 tisoč let.
It is very likely that glacier retreat will continue.
Zelo verjetno je, da se bo umikanje ledenikov še nadaljevalo.
By 2050 about 75 % of the glaciers in the Swiss Alps are likely to disappear.
Do 2050 naj bi tako izginilo približno 75 % ledenikov v švicarskih Alpah.
The extent of Arctic sea ice is also decreasing by about 0.3 % per annum, a trend that has been recorded for the past 25 years (38).
Približno za 0.3 % na leto se zmanjšuje tudi obseg ledu v Arktičnem oceanu. To gibanje se opaža zadnjih 25 let (38).
* Specific net mass balance (cumulative): i.e. the net change is glacial volume expressed as the equivalent amount of liquid water averaged over the surface of the glacier (m/year).
* Specifična neto porazdelitev (zbirna): t.j. neto sprememba je količina ledu izražena kot enaka količina tekoče vode porazdeljene po površini ledenika (m/leto)
Observed changes in growing season length
Opazovanje sprememb v dolžini rastne dobe
0 -5 seasonlength(days)
0 – 5 n je sprememb v dolžini av o st ne dobe (v d ne v ih ) ar
The average annual growing season in most areas of Europe has increased by about 10 days over the past 20 years and will further lengthen in the future.
Povprečna letna rastna doba se je v večini evropskih regij v preteklih dvajsetih letih podaljšala za približno 10 dni, daljšanje pa se bo v prihodnosti tudi še nadaljevalo.
Green biomass (needles and leaves) of vegetation increased by 12 %, an indicator of enhanced plant growth.
Zelena biomasa (iglavci in listavci) rastlinstva se je povečala za 12 %, kar kaže na povečano rast v rastlinskem svetu.
These positive effects of rising temperature on plant growth may be offset by an increased risk of water shortage that would harm vegetation.
Ti blagodejni učinki zviševanja temperature na rast rastlin pa naj bi se izenačili s povečanim tveganjem primanjkljaja vodnih zalog, ki bi škodil vegetaciji.
Some crops and trees need low temperatures in winter to trigger bud bursting in spring.
Nekatere poljščine in drevesa potrebujejo nizke zimske temperature za pomladansko brstenje.
These species can no longer grow in areas where winter temperatures are becoming too high.
Tem vrstam je na območjih, na katerih postaja zimska temperatura previsoka, rast onemogočena.
This dataset does not cover France, Italy, Spain or Portugal.
Ta baza podatkov ne pokriva Francije, Italije, Španije in Portugalske.
Information sources
Viri informacij
Indicator name in EEA Signals 2004
Ime kazalcev v Signalih EEA 2004
Europe in 2004: An environmental perspective
Evropa v 2004: Okoljska perspektiva
Employment trends in Europe, Japan and the US
Letna makroekonomska baza podatkov (Ameco), DG ECFIN, Evropska Komisija
Annual macroeconomic database (Ameco), DG ECFIN, European Commission.
Težnja zaposlovanja v Evropi, na Japonskem in v Združenih državah
United Nations Secretariat, Population Division of the Department of Economic and Social Affairs
Sekretariat Združenih narodov, Razdelek za prebivalstvo na oddelku za ekonomske in socialne zadeve
Agriculture: Impactingbiodiversity
Kmetijstvo: Vpliv na biotsko raznovrstnost
Welsh Institute of Rural Affairs
Območje organskega kmetovanja
European Environment Agency (Eurowaternet)
Evropska agencija za okolje (Eurowaternet)
Water pollution: Managing nitrate
Plodna zemlja v zgornjih rečnih tokovih
Arable land in upstream catchments
Evropska agencija za okolje (Eurowaternet)
European Environment Agency (Eurowaternet)
Onesnaževanje vode: Obvladovanje nitratov
Implementation of the habitats directive
Narava: Povečanje Izvajanje direktive o vrednosti habitatihzavarovanih območij
Council of Europe UNEP/WCMC (World Conservation Monitoring Centre)EEA, CDDA (EEA collection of original data)DG Environment (Habitats and Birds Directives)
Svet Evrope UNEP/WCMC (World Conservation Monitoring Centre)EEA, CDDA (zbiranje originalnih podatkov EEA)DG Okolje (Direktive o habitatih in pticah)
DG Fisheries, European Commission
Ulovi rib nad varno mejo
Fish catches outside safe limits
DG Ribištvo, Evropska komisija
Zooplankton abundance
Številčnost živalskega planktona
Packaging waste generation DG Environment
DG Okolje
Packaging waste treatment
Odpadna embalaža: Še vedno se povečuje
DG Environment
DG Okolje
Projected progress towards UNFCCCKyoto Protocol targets DG Environment (EU GHG Monitoring Mechanism)
Trajnostna Načrtovani napredek k energija: Pot je še ciljem Kiotskega protokola
Sustainable energy: A long way to go
UNFCCCDG Okolje (EU GHG mehanizmi za spremljanje) dolga
Total energy consumption by fuel type
Skupna poraba energije po tipu goriva
Renewable energy sources as a share of electricity consumption
Obnovljivi viri energije kot delež porabe energije
Eurostat,National Technical University of Athens for projections
Eurostat,Nacionalna tehnična univerza v Atenah za projekcije
Transport: Full cost pricing needed
Promet: Potrebna Rast prometa in bruto je celotna lastna domači proizvod cena
European Environment Agency,UNFCCC/EMEP
Emisije prometa onesnaževalcev zraka
Transport emissions of air pollutants
Evropska agencija za okolje,UNFCCC/EMEP
Progress with distance related charges for heavy goods vehicles on highways
Napredek z dajatvami, povezanimi z razdaljo, za težka tovorna vozila na avtocestah
Air pollution: Damaging health in cities
Onesnaževanje zraka ogroža zdravje v mestih
Urban population exposure DG Environment (Exchange of Information to pollution levels above EU Decision), Airbase limits Eurostat
Izpostavljenost mestnega DG Okolje (Izmenjava informacij in odločitev), prebivalstva ravnem letalsko oporiščeonesnaževanja nad zgornjo Eurostat mejo EU
UNECE/CLRTAP/EMEPUNFCCCDG Environment (EU Monitoring Mechanism, NEC Directive)Eurostat
Emisije predhodnikov ozona UNECE/CLRTAP/EMEP UNFCCC DG Okolje (mehanizem za spremljanje, direktiva NEC)Eurostat
Urban population exposure: DG Environment (Exchange of Information geographical variations Decision), Airbase, Eurostat
DG Okolje (Izmenjava informacij in odločitev), Airbase, Eurostat
Climate change: Observed temperature Growing evidence trend in Europe
Izpostavljenost mestnega prebivalstva geografske razlike
Climate Research Unit, University of East Anglia, Norwich, UK of impacts
Enota za raziskave podnebja, Univerza East Anglia, Norwich, Združeno kraljestvo
Average change in European glaciers
Povprečna sprememba pri evropskih ledenikih
Observed changes in growing season length
Spremembe v dolžini rastne Menzel, 2002dobe
Indicator name
Ime indikatorja
Link to the Core set of indicators (yes/no)/(Name)
Povezava z osrednjo skupino Zajema Zadnji indikatorjev (da/ne)/(Ime)državepodatki
Population growth no
Rast prebivalstva ne
Europe in 2004: An environmental perspective
Evropa v 2004: Okoljska perspektiva projekcija iz l.
2000 projection to 2050 yes Total energy consumption
2000 za obdobje do 2050
Energy consumption and gross domestic product
Poraba energije in bruto dadomači proizvod ne
Comparison of employment nogrowth and labour productivity of Europe, Japan and America
Primerjava rasti zaposlovanja in produktivnosti dela v Evropi, na Japonskem in v Ameriki
19 countries
19 držav
2000 (or latest available data) no
2000 (ali zadnji razpoložljivi podatki) ne
Direct material consumption
Neposredna poraba materiala
Urban population no
Mestno prebivalstvo ne
 yes Area under organic farming yes Nutrients in freshwater
Področje organskega kmetovanja
12 countries
12 držav
Water pollution: Managing nitrate
Onesnaževanje vode: Obvladovanje nitratov
Nitrate concentrations in groundwater yes Designated areas
24 držav da imenovana/določena območja
Nature: Maximising the value of protected areas
Narava: Povečanje vrednosti zavarovanih območij
 yes Status of marine fish stocks
Ulov rib nad varno mejo da
Fish catches outside safe limits
Položaj morskega staleža rib
Packaging waste generation yes Generation and recycling of packaging waste
Odpadna embalaža: Količina še vedno narašča da
Sustainable energy: A long way to go
Projekcije emisij toplogrednih plinov in odvozi in politike in ukrepi
2001 projection to 2010
Trajnostna energija: Pred nami je še dolga pot projekcija iz 2001 za obdobje do 2010 da
2001 projection to 2030
Skupna poraba energije po vrstah goriva* projekcija iz 2001 za obdobje do 2030 da
Renewable energy sources yes Renewable electricityas a share of electricity consumption*
Obnovljivi viri energije kot delež porabe elektrike*
Link to the Core set of indicators (yes/no)/(Name)
Povezava z osrednjo skupino Zajema Zadnji indikatorjev (da/ne)/(Ime)državepodatki da
Transport: Full cost pricing needed
Promet: Ceno je treba določiti ob upoštevanju vseh stroškov da
Transport emissions of air pollutants yes Greenhouse gas emissions EEA-31and removals,Emissions of acidifying substances,Emissions of ozone precursors,Emissions of primary particulates and secondary particulate precursors
Emisije toplogrednih plinov in odvozi,emisije zakisljujočih snovi,emisije predhodnikov ozona,emisije osnovnih trdnih delcev in predhodnikov sekundarnih delcev da
Progress with distance related charges for heavy goods vehicles on highways yes Passenger transport demand,Freight transport demand
Napredek pri pristojbinah v skladu z razdaljo za težke tovornjake na avtocestah da
Air pollution: Damaging health in cities
Preseganje mejnih vrednosti kakovosti zraka v mestnih območjih
Urban population exposure yes Exceedences of air quality EEA-31to air pollutants above limit limit values in urban areas values: Map of variation between countries ozone precursors
Izpostavljenost mestnega prebivalstva onesnaževalom zraka nad mejnimi vrednostmi: Karta sprememb med državami da
18 countries
18 držav
Urban population exposure yes Exceedance of air quality to air pollutants above limit limit values in urban areavalues: Map of variation between countries
Izpostavljenost mestnega prebivalstva onesnaževalom zraka nad mejnimi vrednostmi: Karta sprememb med državami da
1999 (data available for 2003 but averaged over 5 years) no
1999 (podatki na razpolago za 2003, vendar povprečje izračunano za več kot 5 let) ne
Average change in European glaciers
Povprečna sprememba na evropskih ledenikih
Selected countries no
Izbrane države
Observed changes in growing season length
Opazovanje sprememb v nedolžini rastne dobe
Stars: =high, =medium and =low quality
Zvezdice: =visoka, =srednja in =nizka kakovost
All the data used in this report can be found in the associated excel file 'Data for Signals 2004' downloadable from the EEA Signals 2004 directory at h�p://reports.eea.eu.int/
Vse podatke, uporabljene v tem poročilu, lahko najdete v pripadajočem excelovem dokumentu Podatki za Signale 2004, ki ga lahko prenesete iz imenika EEA Signalov 2004 na naslovu h9 p://reports.eea.eu.int/
The thematic factsheets can be downloaded from h�p://themes.eea.eu.int/indicators/
Tematske podetkovne preglednice lahko prenesejo iz naslova h9 p://themes.eea.eu.int/indicators/
Definitions of terms can be found in the EEA multilingual environmental glossary at h�p://glossary.eea.eu.int/EEAGlossary/
Terminološke defi nicij e lahko najdete v EEA večjezičnem besednjaku na: h9 p://glossary.eea.eu.int/EEAGlossary
EEA reports
Poročila EEA
General European Commission References
Splošne reference Evropske komisije
( sustainable economic growth with more and better jobs and greater social cohesion.
) Postati najbolj konkurenčno in dinamično gospodarstvo, temelječe na znanju na svetu, sposobno trajnostne gospodarske rasti z več in boljšimi zaposlitvami ter večjo družbeno kohezijo. Evropska komisija (2002b).
( legislation; more ex-post analyses on effects and effectiveness; more ex-ante (sustainability) impact assessment.
) Odločanje na podlagi znanja; večje vključevanje deležnikov, večji razvoj okvirne zakonodaje; več naknadnih (ex-post) analiz učinkov in učinkovitosti; več predhodnih (ex-ante) ocen (trajnostnih) vplivov.
24; Background report for the EEA state of the environment and outlook report in 2005:
24; Pomožno poročilo k Poročilu EEA o stanju okolja in poročio o ciljih za leto 2005:
Consumption and the environment in Europe, trends and futures, EEA.
( poraba in okolje v Evropi, trendi in prihodnost, EEA
( two single-person households.
) Ekonomija obsega pomeni, da porabi npr.dvočlansko gospodinjstvo 20 % manj energije kot dve enočlanski gospodinjstvi.
Consequently, most scenarios show no significant reductions over the next 30 years in the contribution made by households to CO emissions.
Večina scenarijev posledično ne izkazuje pomembnega znižanja prispevka gospodinjstev k emisijam CO v naslednjih 30 letih.
A two-person household is
Dvočlansko gospodinjstvo navadno porabi 300
2 also likely to use 300 litres of water per day, while a single-person household is expected to use about
2 litrov vode na dan, enočlansko gospodinjstvo pa po pričakovanjih porabi okoli 210 litrov vode na dan.
( throughout this report as the New-10; the 15 older Member States are referred to as EU-15; the enlarged European Union is referred to as EU-25.
Nove-10, starejših 15 držav članic kot EU-15, razširjena Evropska unija kot EU-25.
The candidate countries — Romania, Bulgaria and Turkey — are referred to as CC-3.
Države kandidatke — Romunija, Bolgarija in Turčija — so označene kot DK-3.
The member countries of the European Environment Agency are referred to as EEA-31.
Države članice Evropske agencije za okolje so označene kot EEA-31.
( use of fertilisers and pesticides per hectare, increased livestock numbers per hectare, and less diversity of crops per farm.
) Izraz 'kmetijska intenzifikacija' pomeni različne procese, vključno z mehanizacijo, večjo porabo gnojil in pesticidov na hektar, povečano število glav živine na hektar in manj različnih poljščin na posamezno kmetijo.
14) Strictly speaking this refers to the groundwater bodies for which data are available.
14) Natančneje povedano se to nanaša na talne vode, za katere so podatki na voljo.
( available for most groundwater bodies used for drinking water but not necessarily for deeper, older groundwaters that are less frequently used for drinking water.
( za vse talne vode, ki se uporabljajo za pitno vodo, vendar ne nujno za globlje, starejše talne vode, ki se manj pogosto uporabljajo za pitno vodo.
It is likely that the latter will also become contaminated as nitrate pollution seeps downwards.
Verjetno je, da bodo slednje postale onesnažene, ko onesnaževanje z nitrati prodre v nižje plasti.
( caused by nitrates from agricultural sources.
( caused by nitrates from agricultural sources (Izvajanje Direktive Sveta 91/676/EGS o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov.
Synthesis from 2000 Member States reports. European Commission, Luxembourg, 2002.
Sinteza poročil držav članic iz l. 2000). Evropska komisija, Luksemburg, 2002.