natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the area of Agricultural expenditure: the adoption of new guidelines for certification bodies that are being applied for 2007 and onwards.
Na področju kmetijskih odhodkov: sprejetje novih smernic za certifikacijske organe, ki se uporabljajo od leta 2007.
In the area of Cohesion: the simplification of rules and eligibility criteria for the 2007–2013 period (flat rates for overheads, establishment of eligibility rules at national levels, …).
Na področju kohezije: poenostavitev pravil in meril za upravičenost za obdobje 2007–2013 (pavšalne stopnje za režijske stroške, določitev pravil za upravičenost na nacionalnih ravneh …)
In the area of External Actions: the adoption of new joint (EC–UN) visibility guidelines in 2008, with the development of common terms of reference for verifications; the improvement by the Commission of the functionalities of a common information system for projects; the adoption of standard terms of reference for expenditure verifications for grants and fee based service contracts of external action expenditure at the level of project implementing organisations.
Na področju zunanjih ukrepov: sprejetje novih skupnih (ES – ZN) smernic o razpoznavnosti leta 2008 z razvojem obsega skupnih nalog in pristojnosti za preverjanja; izboljšava, ki jo je Komisija uvedla v zvezi s funkcionalnostmi skupnega informacijskega sistema za projekte, sprejetje standardnega obsega in nalog za preverjanje odhodkov pri donacijah in na pristojbinah temelječih pogodbah o storitvah za odhodke pri zunanjih ukrepih, na ravni organizacij, ki izvajajo projekte.
In the area of Internal Policies: the improvement of information available to beneficiaries through a specific website (CORDIS); the adoption of an Audit Strategy for 2007–2013 (Commission) in order to correct errors not detected during desk-reviews; simplification of cost eligibility (personnel and indirect costs).
Na področju notranjih politik: izboljšanje informacij, ki so na voljo upravičencem prek posebne spletne strani (CORDIS); sprejetje revizijske strategije za obdobje 2007–2013 (Komisija), da se odpravijo napake, ki niso bile odkrite med pregledi dokumentacije; poenostavitev upravičenosti stroškov (stroški dela in posredni stroški).
Source: Report from the Commission to the EP and Council on the follow-up of discharge 2006.
Vir: Poročilo Komisije EP in Svetu o nadaljnjem ukrepanju v zvezi z razrešnico za leto 2006.
Special reports are also taken into consideration during the discharge procedure.
V postopku razrešnice se upoštevajo tudi posebna poročila.
The impact of audit reports can be increased if they are taken up by the relevant media, stimulating wider attention and debate.
Učinek revizijskih poročil se lahko poveča, če o njih poročajo sredstva javnega obveščanja, kar spodbudi širšo pozornost in razpravo.
The Court’s Annual Report will usually get significant media coverage, but several of its special reports have also been followed with interest by the press.
Letno poročilo Sodišča je običajno deležno velike medijske pozornosti, vendar je tisk z zanimanjem spremljal tudi več njegovih posebnih poročil.
One example of this was the report on cross compliance (SR 8/2008) which was published in the period of the adoption of the health check of the Common Agricultural Policy (CAP).
Eden od takšnih primerov je bilo poročilo o navzkrižni skladnosti (Posebno poročilo št. 8/2008), ki je bilo objavljeno v času sprejetja pregleda skupne kmetijske politike (SKP).
Due to the importance of cross compliance and its central role in the CAP and due to the timing of the publication, it received wide coverage in many different types of media: television, newspapers, specialised press, internet publications (press, agricultural organisations, MEP websites, internet blogs, etc.).
Zaradi pomembnosti navzkrižne skladnosti in njene osrednje vloge v SKP ter zaradi časa objave, ga je obširno pokrivalo veliko različnih vrst medijev: televizija, časopisi, specializiran tisk, spletne objave (tisk, kmetijske organizacije, spletne strani poslancev Evropskega parlamenta, spletni blogi itd).
Indeed, it was intensively discussed in the European Parliament, which has included almost all of the Court’s recommendations in its draft discharge report.
O njem so intenzivno razpravljali tudi v Evropskem parlamentu, ki je skoraj vsa priporočila Sodišča vključil v svoj osnutek poročila o razrešnici.
Follow-up information on the Court’s previous observations is given in the respective chapters of the Court’s Annual Report.
Informacije o nadaljnjem ukrepanju na podlagi prejšnjih opažanj Sodišča so podane v posameznih poglavjih letnega poročila Sodišča.
The most common observation made by the Court in its latest Annual Report (2007) is that while some action has been taken the weaknesses previously identified remain at least partly unresolved.
Sodišče v svojem zadnjem letnem poročilu (2007) najpogosteje opaža, da so bili sicer sprejeti nekateri ukrepi, vendar predhodno ugotovljene slabosti ostajajo vsaj delno nerazrešene.
The Court is currently developing its analysis of the impact of its work — both audits and opinions — over longer periods of time.
Sodišče trenutno razvija svojo analizo učinka svojega dela – tako v zvezi z revizijami kot mnenji – v daljših časovnih obdobjih.
As an example of this, the Court uses a Commission database on its follow-up of audit recommendations as a base for assessing the impact of its audits.
Sodišče na primer pri oceni učinka svojih revizij uporablja Komisijino podatkovno zbirko o njenem nadaljnjem ukrepanju na podlagi revizijskih priporočil.
The assessment might lead to audit work consisting of separate in-depth audit tasks, leading to further findings and recommendations.
Ocena bi lahko privedla do revizijskega dela, ki bi ga sestavljale ločene poglobljene revizijske naloge, ki bi privedle do nadaljnjih ugotovitev in priporočil.
These can be included in either a subsequent special report covering the audit area, or a report on the follow-up and impact of recommendations on financial management.
Te bi lahko bile del poznejših posebnih poročil, ki bi pokrivala dano revizijsko področje, ali poročil o nadaljnjem ukrepanju in učinku priporočil na finančno poslovodenje.
THE CONCEPT OF TOLERABLE RISK OF ERROR
KONCEPT DOPUSTNEGA TVEGANJA NAPAKE
Within the context of developing a Community internal control framework, the Court indicated in its Opinion No 2/2004 that it is for the Union’s political institutions to take a decision on the level of risk which they are prepared to tolerate when approving EU spending policies.
V kontekstu razvijanja okvira notranje kontrole Skupnosti je Sodišče v svojem Mnenju št. 2/2004 navedlo, da je naloga političnih institucij Unije, da sprejmejo odločitev o stopnji tveganja, ki so ga pripravljene dopustiti pri odobravanju politik porabe EU.
The Court suggested that the Parliament and Council should reach agreement on the trade-off between the costs and benefits of controls, in other words, on a tolerable risk of residual errors in expenditure.
Sodišče je predlagalo, da se Svet in Parlament dogovorita o kompromisu med stroški in koristmi kontrol, ali drugače povedano, o dopustnem tveganju preostalih napak pri odhodkih.
The cost of controls should be in proportion to the benefits that they bring in both monetary and political terms.
Stroški kontrol bi morali biti sorazmerni s koristmi, ki jih prinašajo, tako z monetarnega kot političnega vidika.
Since the publication of this opinion, both the European Parliament and the Council have indicated their wish in their discharge resolutions to take the subject forward and move towards a common understanding of a tolerable level of risk.
Od objave tega mnenja sta Svet in Evropski parlament v svojih resolucijah o razrešnici izrazila željo, da to temo razvijata naprej in se približata skupnemu razumevanju o ravni dopustnega tveganja.
At the end of 2008 the Commission issued a communication ‘Towards a common understanding of the concept of tolerable risk of error’.
Ob koncu leta 2008 je Komisija izdala sporočilo „k enotnemu razumevanju koncepta dopustnega tveganja napake“.
The Court welcomed this communication and addressed a reply to the Commission in which it pointed to some limitations and identified key aspects to be reflected upon for the future development of this subject.
Sodišče je pozdravilo to sporočilo in Komisiji poslalo odgovor, v katerem je opozorilo na nekatere omejitve in opredelilo ključne vidike, o katerih bi bilo treba razmisliti pri razvoju te teme v prihodnosti.
The Commission has noted in its communication that any decision on a tolerable risk of error should be based, among other things, on the potential for further simplification.
Komisija je v svojem sporočilu poudarila, da mora vsaka odločitev o dopustnem tveganju napake med drugim temeljiti na možnosti za nadaljnjo poenostavitev.
The Court similarly underlines the importance and benefits of further simplification and its potential impact on the reduction of errors/irregularities.
Sodišče podobno poudarja pomembnost in koristi nadaljnje poenostavitve in njenega možnega učinka na zmanjšanje napak /nepravilnosti.
The concept of a ‘Tolerable Risk of Error’ needs to be clearly distinguished from that of the ‘Materiality Threshold’ as defined and applied by the Court, which must remain the responsibility of the external auditor10
Koncept „dopustnega tveganja napake“ je treba jasno ločiti od koncepta „praga pomembnosti“, kot ga je opredelilo in ga uporablja Sodišče in ki mora ostati odgovornost zunanjega revizorja10
The Court is of the view that analysis of the costs and benefits of expenditure programmes could inform not just discussions about ‘tolerable risk’ but also a review of the regulatory regime and management structure for the programmes concerned.
Sodišče meni, da bi lahko analiza stroškov in koristi programov odhodkov zagotovila več informacij ne le za razprave o „dopustnem tveganju“, ampak tudi za pregled regulativne ureditve in upravljavske strukture za zadevne programe.
In this context, the pertinent question might not be whether there is a ‘tolerable risk of error’ but whether the risk of error is so great that the particular scheme or programme in question should be discontinued or substantially changed.
V okviru tega morda ni pomembno vprašanje, ali obstaja „dopustno tveganje napake“, ampak ali je tveganje napake tako veliko, da bi bilo treba določeno shemo ali zadevni program ukiniti ali bistveno spremeniti.
Indeed, the concept of ‘tolerable risk’ should also be given specific consideration when designing expenditure (and revenue) schemes or programmes.
Dejansko bi bilo treba pri načrtovanju shem ali programov odhodkov (in prihodkov) posebno pozornost nameniti tudi konceptu „dopustnega tveganja“.
It would be useful if expenditure programmes, at the time of adoption, also gave sufficient information on the risks associated with such programmes and the costs of the intended controls designed to reduce these risks to a tolerable level.
Koristno bi bilo, če bi v času sprejetja programi odhodkov vsebovali tudi zadostne informacije o tveganjih, povezanih s takimi programi, in stroških predvidenih kontrol, zasnovanih za zmanjševanje teh tveganj na dopustno raven.
In this way, decisions would be taken in a more informed manner, explicitly considering the risks and costs involved.
Tako bi se sprejemale odločitve, ki bi temeljile na celovitejših informacijah, z izrecnim upoštevanjem s tem povezanih tveganj in stroškov.
The budget review exercise might provide an opportunity to reflect on this topic, as suggested by the Court in its response to the Commission’s communication ‘Reforming the budget, changing Europe’11.
Kot je predlagalo Sodišče v svojem odgovoru na sporočilo Komisije „Reforma proračuna v spreminjajoči se Evropi“11, je pregled proračuna lahko priložnost za razmislek o tej temi.
The concept of ‘materiality’ is defined in International Standard on Auditing ISA 320 as: ‘Information is material if its omission or misstatement could influence the economic decisions of users taken on the basis of the financial statements.
Koncept „bistvenosti“ je v Mednarodnem standardu revidiranja MSR 320 opredeljen kot: „Informacije so bistvene takrat, ko lahko njih opustitev ali napačna navedba vpliva na poslovne odločitve uporabnikov, zasnovane na računovodskih izkazih.
Materiality depends on the size of the item or error judged in the particular circumstances of its omission or misstatement.
Bistvenost je odvisna od velikosti posamezne postavke ali napake, ocenjene v posameznih okoliščinah, nje opustitve ali napačne navedbe.
Thus, materiality provides a threshold or cut-off point rather than being a primary qualitative characteristic which information must have if it is to be useful.’
Tako je bistvenost prag ali razmejitvena točka in ne predvsem kakovostna značilnost, ki jo morajo imeti informacije, če naj bodo koristne.“
See ‘Response by the European Court of Auditors to the Commission’s communication Reforming the Budget, Changing Europe’, April 2008.
Glej „Odgovor Evropskega računskega sodišča na sporočilo Komisije Reforma proračuna v spreminjajoči se Evropi“, april 2008.
THE COURT’S WORK IN 2008 AND BEYOND
DELO SODIŠČA V LETU 2008 IN V PRIHODNJE
Every year the Court outlines its future audit work in a work programme which is presented to the Budgetary Control Committee of the European Parliament and available to the public on the Court’s website.
Sodišče svoje prihodnje revizijsko delo vsako leto začrta v delovnem programu, ki se predloži odboru Evropskega parlamenta za proračunski nadzor in je na spletni strani Sodišča na razpolago javnosti.
The work programme informs stakeholders about new and ongoing audits as well as upcoming reports.
Z delovnim programom se zainteresirane strani obvesti o novih in tekočih revizijah ter o prihodnjih poročilih.
The Court monitors the implementation of the work programme in order to have a basis for improvement in the following years.
Sodišče spremlja izvajanje delovnega programa, da dobi osnovo za izboljšave v naslednjih letih.
In 2008 the number of special reports and opinions was similar to previous years.
V letu 2008 je bilo število posebnih poročil in mnenj podobno kot v prejšnjih letih.
Number of special reports
Letna poročila (vključno z ERS)
AUDIT STRATEGY
REVIZIJSKA STRATEGIJA
The audit strategy is based on the Court’s strategic objectives.
Revizijska strategija Sodišča temelji na strateških ciljih Sodišča.
Selection of appropriate audit topics, timeliness, clarity and readability of reports, quality of performance audits, increase impact of reports
Okrepitev odnosov z revidiranci, da se spodbudi razumevanje revizijskega procesa in doseže širše sprejemanje revizijskih rezultatov
Increase relations with auditees to foster the understanding of the audit process and to achieve a wider acceptance of the audit results
Izbor primernih revizijskih tem, pravočasnost, jasnost in berljivost poročil, kakovost revizij smotrnosti poslovanja, povečanje učinka poročil Sodišča
Learning from the peerreview exercise in order to strengthen and develop the organisation, the methods, the processes and the output and to maximise efficiency ciency
Učenje iz medsebojnega pregleda, da se okrepijo in razvijejo organizacija, metode, procesi in izložki ter doseže čim večja učinkovitost
Implementation of effective and dynamic human resources policies
Razvoj stikov z Evropskim parlamentom in Svetom kot organoma za proračun in razrešnico
Development of contacts with the European Parliament and the Council as budget and discharge authorities
Trdna metodologija, primerna revizijska strategija, razvoj prakse na področju revidiranja javnih financ, skupni revizijski standardi in revizijska merila v zvezi s sredstvi EU, sodelovanje z vrhovnimi revizijskimi institucijami EU, uspešen „okvir notranje kontrole Skupnosti“
High-quality professional training; upgrading infrastructure
Visoko kakovostno strokovno usposabljanje
Effective communication with EU citizens
Uspešna komunikacija z državljani EU
Implementation of IT policies
Izboljševanje infrastrukture
AUDIT STRATEGY 2009–2012 GOALS
CILJI REVIZIJSKE STRATEGIJE ZA OBDOBJE 2009–2012 doseči največji možni skupni učinek naših revizij povečati učinkovitost s čim boljšo uporabo virov
The Court performs audits and produces reports designed to improve the management of EU funds and protect the financial interests of the EU on behalf of its citizens.
Sodišče izvaja revizije in izdaja poročila, namenjena izboljšanju upravljanja finančnih sredstev EU in zaščiti finančnih interesov EU v imenu njenih državljanov.
The main elements considered when shaping the strategy governing the Court’s operations are as follows.
Glavni elementi, ki se upoštevajo pri oblikovanju strategije, ki vodi dejavnosti Sodišča, so:
Audit work
Revizijsko delo
To realise its mission and vision, in 2008 the Court developed an Audit Strategy for the period 2009–2012.
Da bi Sodišče uresničilo svoje poslanstvo in vizijo, je leta 2008 pripravilo revizijsko strategijo za obdobje od 2009 do 2012.
A summary of this is available on the Court’s website.
Njen povzetek je na voljo na spletni strani Sodišča.
The Court’s strategy is designed around two priority goals: maximising the overall impact from its audits; and increasing efficiency by making best use of resources.
Ta strategija je zasnovana na dveh prednostnih ciljih: doseganju največjega možnega skupnega učinka revizij in povečanju učinkovitosti s čim boljšo uporabo virov.
These goals will guide the Court’s work programmes over the period and its efforts to continuously improve.
Ta cilja bosta vodilo delovnega programa Sodišča v danem obdobju in njegovih prizadevanj za stalno izboljševanje.
The Court intends to maximise the overall impact of its audits over the period by:
Sodišče namerava v zadevnem obdobju doseči največji možni skupni učinek svojih revizij, tako da:
• selecting and designing audits which focus on topics related to areas of risk and which are of greatest interest to stakeholders; continuing to produce robust audit conclusions and useful recommendations for improvement, and following them up; carrying out a broader range of audits and producing new audit products to complement the current annual and special reports; increasing the number and improving the timeliness and user-friendliness of its special reports; and further developing its relations with key stakeholders, including the relevant Parliamentary Committees, media and public at large.
• izbira in zasnuje revizije, ki so osredotočene na teme, povezane s področji tveganja, in teme, za katere obstaja največji interes pri zainteresiranih straneh; še naprej izdaja trdne revizijske zaključke in koristna priporočila za izboljšanje ter spremlja njihovo izvajanje; izvaja širši spekter revizij in pripravlja nove revizijske izdelke, ki dopolnjujejo tekoča letna in posebna poročila; povečuje število in izboljšuje pravočasnost posebnih poročil ter njihovo prijaznost do uporabnika in še naprej razvija svoje odnose z glavnimi zainteresiranimi stranmi, vključno z relevantnimi odbori Parlamenta, sredstvi javnega obveščanja in širšo javnostjo.
The Court intends to increase efficiency by making best use of resources during the period by:
Sodišče namerava povečati učinkovitost s čim boljšo uporabo virov v zadevnem obdobju z:
• • • • • • improving governanceimplementing effective and dynamic human resources policiesrationalising audit tasksenhancing IT toolsdeveloping professional skillsdeveloping relations with auditees
• • • • • • izboljšanjem vodenja,izvajanjem uspešne in dinamične kadrovske politike,racionalizacijo revizijskih nalog,izboljšanjem orodij IT,razvijanjem strokovnega znanja,razvijanjem odnosov z revidiranci.
AUDIT WORK TO BE CARRIED OUT IN 200912
REVIZIJSKO DELO, KI BO IZVEDENO LETA 200912
As in previous years, the work programme for 2009 comprises annual reports setting out the results of financial audits that the Court is required to carry out by the Treaty and other EU legislation and special reports setting out the results of its performance audits addressing specific issues related to EU financial management.
Delovni program za leto 2009 tako kot v prejšnjih letih zajema letni poročili, v katerih bodo navedeni rezultati revizije računovodskih izkazov, ki jo mora Sodišče izvesti v skladu s Pogodbo in drugo zakonodajo EU, ter posebna poročila, v katerih bodo navedeni rezultati njegovih revizij smotrnosti poslovanja, ki obravnavajo posebna vprašanja, povezana s finančnim poslovodenjem EU.
For 2009, the Court has identified a number of audit themes related to policy developments and management issues.
Sodišče je za leto 2009 opredelilo več revizijskih tem, povezanih z razvojem politik in vprašanji upravljanja.
As regards EU policy developments, the following have been identified:
V zvezi z razvojem politik EU so bila opredeljena naslednja področja:
• • • • growth and jobs; climate change and sustainable development; Europe as a world partner; and better regulation.
• • • • rast in delovna mesta; podnebne spremembe in trajnostni razvoj; Evropa kot svetovni partner in boljši predpisi.
In addition, in relation to the management of EU funds, the Court has highlighted the following topics as meriting special attention:
Sodišče je poleg tega v zvezi z upravljanjem sredstev EU izpostavilo naslednje teme, ki bi jim bilo treba nameniti posebno pozornost:
• • • the closure of the 2000–2006 spending programmes, particularly the Structural Funds; accountability and reform of the EU;progress of the Commission’s action plan towards an integrated internal control framework, including the concept of tolerable risk; and management and control measures at Member State level.
• • • zaprtje programov porabe za obdobje 2000–2006, zlasti pri strukturnih skladih; odgovornost in reforma EU;napredek pri akcijskem načrtu Komisije za integriran okvir notranje kontrole, vključno s konceptom dopustnega tveganja, ter upravljavski in kontrolni ukrepi na ravni držav članic.
Starting in 2009, the Court will aim to address these themes through its annual reports, special reports and the introduction of some new products (as described below).
Sodišče namerava začeti z obravnavo teh tem v letu 2009 v svojih letnih poročilih, posebnih poročilih in z uvajanjem nekaterih novih izdelkov (kot je opisano v nadaljevanju).
The Court intends to publish a number of special reports and related new products based on the portfolio of selected audit tasks that its carries out.
Objaviti namerava več posebnih poročil in podobnih novih izdelkov, ki temeljijo na portfelju izbranih revizijskih nalog, ki jih izvaja.
Such selected audit tasks generally take more than one year to plan, undertake and report on.
Načrtovanje in izvedba takih izbranih revizijskih nalog ter poročanje o njih na splošno trajajo več kot eno leto.
Therefore, most of the reports published in a given year relate to audit tasks started in previous years.
Zato se večina poročil, objavljenih v določenem letu, nanaša na revizijske naloge, začete v prejšnjih letih.
Box 5 presents the selected audit tasks that have been completed or are near completion and are likely to be published as special reports during 2009 or early 2010.
V okviru 5 so predstavljene izbrane revizijske naloge, ki so dokončane ali skoraj dokončane in katerih rezultati bodo verjetno objavljeni v posebnih poročilih v letu 2009 ali v začetku leta 2010.
For a more complete and detailed account of the Court’s future work please refer to the Court’s 2009 work programme, available on our website (www.eca.europa.eu).
Celovitejše in podrobnejše poročilo o prihodnjem delu Sodišča lahko najdete v delovnem programu Sodišča za leto 2009, ki je na voljo na naši spletni strani (www.eca.europa.eu).
European Union food aid for deprived persons: an assessment of the objectives, the means and the methods employed Promotion measures for agricultural products LIFE nature projects Management instruments for milk markets and products
Pomoč Evropske unije v hrani za ogrožene osebe: ocena ciljev, sredstev in uporabljenih metod Ukrepi za promocijo kmetijskih proizvodov Projekti programa LIFE-narava Instrumenti upravljanja za mlečne trge in proizvode