natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A Norwegian study examined gender differences betweenpoly-substance abusers (of whom 85%were heroin users)and pure alcoholics. The sample included a very highproportion of subjects with psychiatric and personalitydisorders (93%).
Primerjalna študija v Grčiji in Franciji je pokazala, da sepsihopatološki vzorci razlikujejo, četudi so bile splošnestopnje psihopatologije pri uživalcih opiatov nazdravljenju v obeh državah precej podobne: razširjenostčustvenih motenj je bila pri francoskih uživalcih drog višjakot pri grških (19% proti 7%), medtem ko so antisocialniosebnostni vzorci bolj prevladovali v grškem vzorcu (20%proti 7%).
Overall, women had significantly higherlevels of major depression, simple phobia and borderlinepersonality disorder than men. The co-occurrence of anantisocial personality disorder was highest in male polysubstance abusers (Landheim et al., 2003).
Avtorji so te razlike pripisali manjši razširjenostiuživanja drog v Grčiji: “čim bolj je omejeno družbenonesprejemljivo vedenje, tem več je možnosti, da bododružbeno deviantni posamezniki v njem udeleženi”(Kokkevi in Facy, 1995).
The prison population deserves particular attention. Theprevalence of psychiatric disturbances, like the prevalenceof drug use, is much higher in the prison population thanamong the population overall.
Mnogi strokovnjaki za droge so prepričani, da sepovečuje razširjenost odvisnosti od drog v povezavi zduševnimi motnjami, čeprav nekateri trdijo, da je vzroktemu večje poznavanje tega vprašanja in/ali spremembev diagnosticiranju in klasifikaciji psihiatričnih bolezniter/ali preoblikovanje zdravstvenih sistemov.
Irish data suggest that 48%of male and 75%of female prisoners are mentallydisturbed, while 72%of men and 83%of women in prisonreport lifetime experience of drug use (Hannon et al.,2000).
Na Finskemse je po podatkih registra odpustov iz bolnišnice številoobdobij zdravljenja, hkrati povezanega z drogami indrugimi duševnimi zdravstvenimi težavami, povečalos441 v letu 1987 na 2 130 do leta 2001.
In Finland,according to the hospital discharge register, the number oftreatment periods associated with simultaneous drug-relatedand other mental health problems increased from 441 in1987 to 2130 to 2001.
Norveška študija je preučila razlike med spoloma priosebah, ki zlorabljajo več vrst snovi (od katerih je bilo85% uživalcev heroina), in čistih alkoholikih.
Treatment periods for opiate usecombined with psychiatric disorders have tripled since1996.
Vzorec jevključil velik delež oseb s psihiatričnimi in osebnostnimimotnjami (93%).
This is consistent with the increase in drug use,although no direct causality is suggested.
Na splošno so bile pri ženskahugotovljene občutno višje stopnje hujše depresije,navadne fobije in mejnih osebnostnih motenj.
In Ireland, therate of first admissions of drug users to inpatient psychiatricservices increased almost fourfold between 1990 and2001.
Sopojavnostantisocialne osebnostne motnje je višja pri moških, kizlorabljajo več vrst snovi (Landheim et al., 2003).
Selected issue 3: Comorbidity
Izbrano poglavje 3: Komorbidnost
Table 7: Prevalence of comorbidity in treatment settings in various countries of the EU
Tabela 7: Razširjenost komorbidnosti v okoljih za zdravljenje odvisnosti od drog v razliÏnih državah EU
Prevalence of comorbidity (%)
Razširjenost komorbidnosti (%)
Admissions for drug problems (1996–99) database (
Sprejemi zaradi problemovzdrogo (1996–1999)
Psychiatric hospitals and psychiatric services in general hospitals
Psihiatrične bolnišniceinpsihiatrični oddelkivsplošnih bolnišnicah
Schizoid, paranoid, schizotypal: 86%Depression: 50%Personality disorders: 43%
Shizoidne, paranoidne, shizotipske motnje: 86 %Osnovni psihiatrični Depresija: 50 %podatki(1)Motnje osebnosti: 43 %
Therapeutic communities
Terapevtske skupnosti
Czech national
Češko nacionalno
Personality disorders: 14%Depression: 7%Neurotic disorders: 6%Eating disorders: 5%
Motnje osebnosti 14 %Depresija: 7 %Nevrotične motnje: 6 %Motnje prehranjevanja: 5 %
Stress and somatoform disorders: 43%Affective disorders: 32%Phobias: 32%Depressive episodes: 16%
Stres in somatoformne motnje: 43 %Afektivne motnje: 32 %Fobije: 32 %Depresivne epizode: 16 %
Anxiety: 32%Affective disorders: 25%Schizophrenia: 6%
Tesnobnost: 32 %Afektivne motnje: 25 %Shizofrenija: 6 %
Spanish national
Špansko nacionalno
Anxiety: 4%Depression: 3%Behavioural disorders: 3%Eating disorders: 2%
Tesnobnost: 4 %Depresija: 3 %Vedenjske motnje: 3 %Motnje prehranjevanja: 2 %
National psychiatric inpatient reporting
Psihiatrično zdravljenjeshospitalizacijo
Inpatient acute psychiatric services
Prvi sprejemi z diagnozoodvisnost od droge(1996–2001)
Patients previously in contact with psychiatric services excluding detoxification (1996–2002)
Bolniki, ki so se že zdravilivpsihiatričnih službah, razenvslužbah za detoksifikacijo(1996–2002)
Drugdependent persons aged 18–64 (1996)
Nizozemsko prebivalstvo
Austrian national
Avstrijsko nacionalno
Different treatment services (review) report (
Različne službe za zdravljenjeodvisnosti od drog (pregled)
Personality disorders, antisocial disorders, borderline, narcissism
Motnje osebnosti, antisocialne motnje,borderline, narcisizem poročilo (
> 73 Portuguese national
> 73 Portugalsko nacionalno
Xabregas CAT Treatment Centre report (
Center za zdravljenje Xabregas CAT poročilo (
Hospital patient discharge register
Register odpustov pacientov iz bolnišnic
Drugrelated hospital treatment periods (2002)
Čas hospitalizacije zaradidrog
Paranoid ideation: 58%Psychotic disorders: 32%Mood disorders: 28%Neurotic disorders: 10%Personality disorders: 29%
Paranoidne blodnje: 58%Psihotične motnje: 32%Razpoloženjske motnje: 28%Nevrotične motnje: 10%Motnje osebnosti: 29%
Patients on detoxication ward (1977–95)
Bolniki oddelka zadetoksikacijo (1977–1995)
Antisocial disorders: 23%Any psychosis: 14%Depressive disorders: 11%
Antisocialna motnja: 23 %Vse oblike psihoze: 14 %Depresivna motnja: 11 %
Drugdependent patients, 90% opiate-addicted
Bolniki, odvisni od drog, 90 % odvisnikov od opiatov
kg406439InsideEN 18/10/04 15:55 Page 98
Letno poročilo 2004: O stanju na področju drog v Evropski uniji in na Norveškem
Annual report 2004: the state of the drugs problem in the European Union and Norway have served prison sentences is high, and there isincreasing recognition that incarceration can contribute to aworsening of mental health problems. The situation is evenmore dramatic in longterm and high-security prisons.
Razširjenost – zapori in obvezno zdravljenje odvisnosti pa jih nemudoma pošljejo nazaj – in obratno.Kontinuirano zdravljenje v takih okoliščinah ni mogoče.Tudi takrat, ko je ugotovljena diagnoza komorbidnosti, sepri nadaljnjem zdravljenju z njo pogosto ne ukvarjajo več(Krausz et al., 1999).
In Sweden, between 72%and 84%of adults incompulsory drug treatment were found to suffer frompsychiatric problems in addition to being substance abusers(Gerdner, 2004).
Enako velja za bolnike z diagnozoproblema zlorabe snovi v psihiatrični oskrbi, ki jihobičajno ne zdravijo zaradi zlorabe snovi (Weaver et al.,2003).
Of 46 substance-dependent girls incompulsory care for children and young people, two thirdshad psychiatric diagnoses or personality disorders (Janssonand Fridell, 2003).
Te posplošitve seveda ne izključujejo dejstva, danekatere psihiatrične službe in službe, ki se ukvarjajozzdravljenjem odvisnosti od drog, dosegajo zelo dobrerezultate pri bolnikih s komorbidnostjo.
from drug treatment because of their mental problems.
Populacija zapornikov zahteva posebno pozornost.
In Spain, for example, most psychiatric services exclude clientswith substance disorders and their staff members have noappropriate training.
Irski podatki kažejo, da je 48%zapornikov in 75% zapornic duševno motenih, medtemko je 72% zaprtih moških in 83% žensk v življenju žeposkusilo droge (Hannon et al., 2000).
A survey among Austrianpsychotherapists revealed that only some are willing toadmit drug-addicted patients as clients (Springer, 2003).From Italy it is reported that there are no clear rules for thereferral of clients from drug treatment services to mentalhealth services and that there is resistance in mental healthservices because of lack of expertise.
Leta 1999 je23% problematičnih uživalcev drog, priprtih na dunajskipolicijski postaji, imelo psihiatrične težave (Dialog, 2000).Stopnja ponovitve težav med uživalci drog, ki so bili vzaporu, je visoka in vse bolj postaja priznano dejstvo, daprestajanje zaporne kazni lahko pripomore k poslabšanjuduševnih zdravstvenih težav.
In Norway, referralfrom lowthreshold drug services to psychiatric treatment isreported to be difficult.
Stanje je še bolj pereče vzaporih za prestajanje dolgotrajnih kazni in v strogovarovanih zaporih.
In Greece, 54%of drug-treatment programmes do notadmit drug users with psychiatric disorders. In drug-freeresidential treatment in Slovenia, and also in othercountries, treatment programmes require patients to bedrug-free as a condition for admission.
Na Švedskem je bilo ugotovljeno, da ima med 72% in84% odraslih na obveznem zdravljenju zaradi odvisnostiod drog poleg problema zlorabljanja snovi tudipsihiatrične težave (Gerdner, 2004).
In the case of dualdiagnosis patients, this presents a serious obstacle, ascomplete abstinence would require the termination of othertreatments, which is not always possible.
Od 46 deklet,odvisnih od prepovedanih snovi, ki so bila na obveznemzdravljenju za otroke in mladino, jih je imelo dve tretjinipsihiatrično diagnozo osebnostnih motenj (Jansson in Fridell, 2003).
Treatment structures
Ovire pri zdravljenju komorbidnosti
The international literature describes three service deliverymodels for the treatment of co-morbidity:
Poleg tega se dogaja, da se prepoznani uživalci drogvpsihiatričnih službah pogosto srečujejo z nezaupljivostjoin zavrnitvijo sprejema, kar se lahko zgodi tudi uživalcem,ki so stabilni zaradi nadomestnega zdravljenja.
One of the main obstacles to the diagnosis and treatment ofco-morbidity is the fact that psychiatric staff generally havelittle knowledge of drug treatment and drug-treatment staffgenerally know little about psychiatry.
Podobnose lahko posameznike izključi iz programa zdravljenjaodvisnosti od drog zaradi njihovih duševnih težav.VŠpaniji, na primer, mnoge psihiatrične službe izključijoosebe z motnjami, povezanimi z zlorabo snovi, njihovoosebje pa ni ustrezno usposobljeno.
The paradigms of thetwo specialties are quite different: one is based on thedisciplines of medicine and science, the other onpsychosocial methods and theories.
Raziskava medavstrijskimi psihoterapevti je pokazala, da so samo nekateripripravljeni sprejeti osebe, ki so odvisne od drog (Springer,2003).
Additionally, thephilosophy of mental health services is usually concernedprincipally with preserving the safety of individuals and thepublic, whereas addiction services expect clients to bemotivated, to some degree, to attend treatment.
Iz Italije poročajo, da nimajo jasnih pravil gledenapotitve posameznikov iz služb za zdravljenje odvisnostiod drog v službe za duševno zdravje ter da se službe zaduševno zdravje temu upirajo zaradi pomanjkanjastrokovnega znanja.
Thesedifferent points of departure often prevent a global,integrated perception.
Na Norveškem poročajo, da jenapotitev iz nizkopražnih programov za pomoč uživalcemdrog na psihiatrično zdravljenje težavna.
1.Sequential or serial treatment. Psychiatric and substancedisorders are treated consecutively and there is littlecommunication between the services.
V Grčiji 54% programov za zdravljenje odvisnosti oddrog ne sprejme uživalcev drog s psihiatričnimi motnjami.Na oddelkih za zdravljenje odvisnosti od drog v Sloveniji,kakor tudi v drugih državah, zahtevajo kot pogoj za vstopv program zdravljenja odvisnosti od drog, da so te osebedroge prenehale uživati.
Patients usuallyreceive treatment for the most serious problems first,and, once this treatment is completed, they are treatedfor their other problems.
V primeru bolnikov z dvojnodiagnozo je to resna ovira, saj bi za dosego popolneabstinence morali prekiniti drugo zdravljenje, kar pa nivedno mogoče.
When patients with dualdiagnosis seek treatment, their acute psychiatric syndromesare often mistaken for substance-induced symptoms or,conversely, withdrawal or intoxication phenomena aremisinterpreted as psychiatric illness.
Paradigmi teh dveh specialističnih področij staprecej različni: eno temelji na disciplinah medicine inznanosti, drugo na psihosocialnih metodah in teorijah.Poleg tega je filozofija služb za duševno zdravje predvsemusmerjena k ohranjanju varnosti posameznikov in javnosti,medtem ko službe za zdravljenje odvisnosti od zdravljenihposameznikov pričakujejo določeno stopnjo motiviranostiza sodelovanje v zdravljenju.
Too often, mentalhealth workers are inclined to send people with comorbidity to addiction care and workers in addiction carepromptly send them back — or vice versa.
Ta razhajanja pogostopreprečujejo splošno in integrirano dojemanje problema.
Continuity ofcare is impossible under such circumstances.
Mednarodna literatura opisuje tri modele storitev zazdravljenje komorbidnosti.
Even when comorbidity is diagnosed, it is often considered no further inthe subsequent treatment interventions (Krausz et al.,1999).
V skladu z zgoraj navedenim se redno dogaja, da takoskupine psihiatrov kot tudi službe za zdravljenje odvisnostine odkrijejo mnogo bolnikov s komorbidnostjo.
The same is true of patients diagnosed withsubstance use problems in psychiatric care, who normallydo not receive any substance-related interventions (Weaveret al., 2003).
Kadar sebolniki z dvojno diagnozo želijo zdraviti, se dogaja, danjihove akutne psihiatrične sindrome pomotoma zamenjajoza simptome zaradi zlorabe snovi, ali obratno, da pojaveodtegnitve ali zastrupitve zmotno opredelijo kot duševnobolezen.
These generalisations do not, of course,exclude the fact that some psychiatric and drug servicesachieve very good results with patients with co-morbidity.
Prepogosto delavci v službah za duševnozdravje raje pošljejo osebe s komorbidnostjo v centre zazdravljenje odvisnosti, delavci v centrih za zdravljenje
3.Integrated treatment.
1.Zaporedno ali nadaljevalno zdravljenje.
Treatment is provided within apsychiatric or a drug treatment service or a special comorbidity programme or service.
Psihiatričnemotnje in motnje, povezane z zlorabo snovi, sezdravijo v sosledju. Službe imajo med seboj malostikov.
Treatments include motivationaland behavioural interventions, relapse prevention,pharmacotherapy and social approaches (Abdulrahim,2001).
Bolnike običajno najprej zdravijo zaradinajhujših težav in šele po zaključku tega zdravljenja jihzdravijo zaradi drugih težav.
The actuality of comorbidity treatment in the EU, asdescribed in the national reports, is not easily categorised
Ta model lahko povzroči,da bolnike pošiljajo od službe do službe, nobenaslužba pa ni sposobna zadovoljiti njihovih potreb.
kg406439InsideEN 18/10/04 15:55 Page 99
2.Vzporedno zdravljenje.
Selected issue 3: Comorbidity persons because of the risk of combined addiction, e.g. toheroin and benzodiazepines, but this view is beginning tobe reconsidered (e.g. Popov, 2003).
Zdravljenje dveh različnihmotenj poteka hkrati ter z medsebojnim usklajevanjemstoritev služb za zdravljenje odvisnosti od drog in službza duševno zdravje.
In some cases, there isa tendency to prescribe psychopharmacological medicationindiscriminately to drug users, partly because of a lack oftime to conduct the necessary investigations.
Potrebi po zdravljenju sta pogostoobravnavani na podlagi različnih terapevtskihpristopov in lahko se zgodi, da je zdravstveni modelpsihiatrije v nasprotju s psihosocialno usmeritvijo službza zdravljenje odvisnosti od drog.
Parallel treatment into these three groups.
3.Integrirano zdravljenje.
Integrated treatment is seen as themodel of excellence, but it is a standard that is difficult toachieve.
Zdravljenje poteka znotrajpsihiatrične službe ali službe za zdravljenje odvisnostiod drog.
Relevant research usually comes from outside Europe.
Izogiba se navzkrižnim napotitvam na drugeagencije.
The Australian national comorbidity project(Commonwealth Department for Health and Ageing, 2003)has concluded from a literature review that approaches tothe management and care of comorbidity clients have notbeen studied systematically or evaluated rigorously, partlybecause of the difficulty of studying people with coexistingmental illness and substance abuse disorder, among otherreasons because of their irregular lifestyle.
Zdravljenje vključuje motivacijsko invedenjsko posredovanje, preprečevanje ponovitvetežav, farmakoterapijo in socialne pristope(Abdulrahim, 2001).
Another reviewconcluded that there is evidence that integrated treatmentfor people with dual diagnosis is beneficial to both mentalhealth and substance use outcomes (Drake et al., 1998).Only one study compared integrated with parallelapproaches, but did not find any significant difference, andno study compared integrated and sequential approaches.
Vendarv Češki republiki trenutno 10%–20% bolnikom, ki sezdravijo zaradi odvisnosti od drog, zdravljenje z zdravilipredpišejo psihiatri, kar bi bilo pred nekaj leti nepojmljivo.Tudi v Grčiji je pri osebah, ki se zdravijo zaradi odvisnostiod drog, zdravljenje psihiatričnih simptomov z zdraviliizjemno redko.
Sequential treatment
Matsa, osebno sporočilo, 2004).
Shared responsibility for one client between a mental healthand a drug service in a parallel treatment model appears tobe rare in practice.
Napotitve v psihiatričneslužbe se izvajajo le, kadar so motnje tako hude, da jepotrebno bolnišnično zdravljenje.
However, local working groups involvingrepresentatives of both drug services and mental healthservices are often an important medium of exchange,cooperation and networking.
Nekateri strokovnjaki že dolgo menijo, da bi se bilo trebapri osebah, odvisnih od drog, izogibati vsakršnifarmakoterapiji zaradi tveganja dvojne zasvojenosti, npr.heroinu in benzodiazepinom, vendar so to mnenje začelispreminjati (npr.
In France, Italy and the Netherlands official regulations or protocols oblige drugservices to maintain close liaison and preferably establishformal regional agreements with the psychiatric servicesconcerning procedures for referrals and clinical informationexchange (Olin and Plaisait, 2003).
Popov, 2003).
However, more than halfof Dutch dual diagnosis patients believe that such agreementsdo not result in improved care (Van Rooijen, 2001).
V nekaterih primerihobstaja težnja nediskriminatornega predpisovanjapsihofarmakološkega zdravljenja uživalcem drog, dočesar pride deloma tudi zaradi pomanjkanja časa zaizvedbo potrebnih preiskav.
Some experts, for example in Denmark (Andreason, 2002),the United Kingdom (Department of Health, 2002a) and Norway (Sosial- og helsedepartementet, 1999), believe thatthe treatment services, at least for the seriously mentally illwith substance use problems, should be based inpsychiatry, possibly involving external drug therapists.
Sedanjega stanja v zvezi z zdravljenjem komorbidnosti v EU, kakor je opisano v nacionalnih poročilih, ni preprostorazvrstiti v te tri skupine.
In Denmark, formalised bridges have been set up betweenpsychiatric hospitals and local drug services.
Integrirano zdravljenje velja zapopoln model, vendar predstavlja standard, ki ga je težkodoseči.
In Luxembourgand in Norway, specific measures have been initiated bypsychiatric services to reach individuals in the early stagesof schizophrenia, many of whom have serious substanceabuse problems, as research indicates that early treatmentimproves the prognosis.
Ustrezne raziskave običajno opravijo izven Evrope. V Avstralskem nacionalnem projektu okomorbidnosti (Urad Commonwealtha za zdravje instaranje – Commonwealth Department for Health and Ageing, 2003) so na podlagi pregleda literatureugotovili, da pristopi k obravnavanju in oskrbi oseb skomorbidnostjo niso bili sistematično preučeni ali strogoovrednoteni, deloma zaradi težavne naloge preučevanjaoseb s sočasno duševno boleznijo in motnjo, povezanozzlorabo snovi, med drugim tudi zaradi njihoveganeurejenega načina življenja.
In Luxembourg and Austria, drug treatment staff may followup their clients who have been referred to psychiatrichospitals.
Izsledek drugega pregledaje bil, da obstajajo dokazi, da je integrirano zdravljenjeza osebe z dvojno diagnozo koristno tako za duševnozdravje kot za rezultate v zvezi z zlorabo snovi (Drake etal., 1998).
United Kingdom guidelines stress thatprofessionals from both addiction and mental care servicesshould be involved in planning the care of a dual diagnosisclient in order to prioritise care pathways (Department of Health, 2002a).
Le ena študija je primerjala integrirani pristopz vzporednim, vendar ni ugotovila bistvenih razlik;nobena študija pa ni primerjala integriranega pristopa zzaporednim.
Integrated treatment
Zaporedno zdravljenje
However,currently, 10–20%of Czech drug-treatment clients takemedication prescribed by a psychiatrist, something thatwould have been unimaginable some years ago. In Greece,too, medication for psychiatric symptoms is extremely rare indrug-treatment clients.
Pri modelu vzporednega zdravljenja se zdi vzajemnaodgovornost za posameznega bolnika med službo zaduševno zdravje in službo za zdravljenje odvisnosti oddrog v praksi zelo redka.
However, in the Greek criminal justicesystem, mental disorders are considered to prevail overaddiction and co-morbid offenders are admitted to apsychiatric hospital either in a prison or in the community (K. Matsa, personal communication, 2004).
Vendar so lokalne delovneskupine, ki vključujejo predstavnike služb za zdravljenjeodvisnosti od drog in služb za duševno zdravje, pogostopomemben posrednik pri izmenjavi, sodelovanju inpovezovanju v mrežo.
In Spain, drugusers are normally cared for within the drug treatment systemand referrals to psychiatric services are made only whendisorders are so severe that hospitalisation is necessary.
V Franciji, Italiji in na Nizozemskemuradni predpisi in protokoli nalagajo službam zazdravljenje odvisnosti od drog, da morajo tesno sodelovatiin po možnosti skleniti formalne regionalne dogovore s
In most countries there are only a few specialised integratedprogrammes or units for comorbidity patients and theavailability is far from meeting the demand, as Table 8,which shows available information, demonstrates.
Nekateri strokovnjaki, kot na primer na Danskem(Andreason, 2002), v Združenem kraljestvu (Departmentof Health, 2002a) in na Norveškem (Sosial- oghelsedepartementet 1999), so prepričani, da bi, vsaj zaresno duševno bolne s problemom zlorabe snovi, moralebiti službe za zdravljenje na psihiatriji in po možnostivključevati zunanje terapevte za zdravljenje odvisnosti oddrog.
It has long been the view of some professionals that allpharmacotherapy should be avoided in drug-addicted
Na Danskem so vzpostavili uradne povezave medpsihiatričnimi bolnišnicami in lokalnimi službami, ki seukvarjajo z uživanjem drog.
The most common implementation of an integratedtreatment model is the employment of psychiatrists in drug
V Luksemburgu in na Norveškem so psihiatrične službe uvedle posebne ukrepe,
Table 8: Integrated treatment services in various European countries
Tabela 8: Integrirane službe za zdravljenje odvisnosti od drog v razliÏnih evropskih državah
Integrated treatment services
Integrirane službe za zdravljenje odvisnosti od drog.
First initiatives 20 years ago.
Prve pobude pred 20 leti.
The availability of integrated treatment is still inadequate
Razpoložljivost integriranega zdravljenja odvisnosti od drog je še danes nezadovoljiva.
One integrated programme started in 1995 and provides two different treatment options, according to the severity of the psychiatric disorder.
En integriran program se je začel leta 1995 in zagotavlja dve možnosti zdravljenja odvisnosti od drog glede na resnost psihiatričnih motenj. Rezultati sopozitivni.
185 centres cared for 4 803 comorbidity clients in 2002.
Leta 2002 je 185 centrov skrbelo za 4 803 komorbidne bolnike.
One specialised integrated unit in Catalonia and one therapeutic community in Cantabria for comorbidity patients needing residential treatment
Ena specializirana integrirana enota v Kataloniji in ena terapevtska skupnost v Kantabrijiza bolnike s komorbidnostjo, ki potrebujejo zdravljenje v stanovanjski skupnosti.