natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The situation as regards educationis very similar in all countries irrespective of the size of the Roma population; even in Finland, where,if I am correct, there are less than 10 000 Roma, most of the Romani children attend special schoolsintended for those with learning difficulties.
Položaj na področju izobraževanja je v vseh državah zelo podoben, ne glede na velikost romske populacije; celo na Finskem, kjer je, če se ne motim, manj od deset tisoč Romov, večina romskih otrok obiskuje posebne šole, namenjene otrokom z učnimi težavami.
In Hungary, 30% of children aged 6–14 are in specialschools.
Na Madžarskem 30 % otrok v starosti 6-14 let obiskuje posebne šole.
In my view, this is a mental holocaust for those graduating from these schools: they receivea low standard of schooling which effectively denies them the opportunity to receive further education.
Po mojem mnenju je to za otroke, ki zaključijo te šole, mentalni holokavst: pridobijo nizko raven šolanja, ki jim preprečuje možnosti za nadaljnje izobraževanje.
In turn, they will find it difficult or impossible to find a job and will end up living on social benefits.
Po drugi strani bodo težko našli zaposlitev ali pa sploh ne, in bodo na koncu živeli od socialne podpore.
The fact that so many Roma are unemployed is due partly to the social situation and discrimination but to an important extent it is due to a lack of education.’
Za tako veliko število brezposelnih Romov sta deloma kriva socialni položaj in diskriminacija, zelo pomembno vlogo pa ima tudi pomanjkanje izobrazbe.
‘In 2002, the Hungarian Government launched a policy of desegregating Romani children at schoolso as to integrate them into the mainstream education system by 2006.
Leta 2002 je madžarska vlada sprožila politiko desegregacije romskih otrok v šolah, s čimer naj bi jih do leta 2006 vključila v redni šolski sistem.
Before doing so, they surveyed parents on how they felt about the proposal.
Pred tem so starše vprašali za njihovo mnenje o tem predlogu.
While almost half supported the idea of integration, 94% said they would not want their child to sit next to a Romani child.’
Čeprav je skoraj polovica podpirala zamisel o vključevanju, paje 94 % staršev dejalo, da ne bi želeli, da bi njihov otrok sedel skupaj z romskim otrokom.
‘I see my role as an MEPto be communicator between the EU and the people working on theground and to keep them up to date on developments.
Svojo vlogo članice Evropskega parlamenta vidim v komunikaciji med EU in ljudmi, ki delajo na terenu, ter v obveščanju o dogajanjih.
I believe the EU is important because it canput pressure on national governments to take action.
Prepričana sem, da je EU pomembna, ker lahko pritiska na nacionalne vlade, da ukrepajo.
My goal is to ensure that all children have thesame right to quality education irrespective of their background and I would be happy to see legislation on desegregation adopted by the end of my mandate.’
Moj cilj je zagotoviti, da imajo vsi otroci enako pravico do kakovostnega izobraževanja, ne glede na njihovo poreklo, in vesela bom, če bo do konca mojega mandata sprejeta zakonodaja o desegregaciji.
‘I am very optimistic about the Decade of Roma Inclusion initiative, but it is important that the NGOsinvolved are directing the funds towards the real issues at stake and into programmes which canmake a difference.’
Z velikim optimizmom gledam na pobudo Desetletje vključevanja Romov, pomembno pa je, da udeležene nevladne organizacije namenijo sredstva za resnično pereča vprašanja in za programe, ki imajo lahko pozitiven učinek."
In November 2004, the Commission launched an ‘internship’scheme,sponsored by the Open Society Institute, to provide in-work training for10 Roma university graduates in 2005 in Commission services.
Komisija je novembra 2004 sprožila načrt „pripravništva", ki ga
The internships of three months each, are open to candidates from the new Member States (excluding Cyprus and Malta), Bulgaria, Romania, Croatia, the Former Yugoslav Republic of Macedonia,Serbia and Montenegro, and Turkey.
Pripravništva, ki trajajo vsako po tri mesece, so na voljo kandidatom iz novih držav članic (razen Cipra ¡n Malte), Bolgarije, Romunije, Hrvaške, Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, Srbije ¡n Črne gore ter Turčije.
The aim is to give those involved a general idea of the aimsof European integration, practical knowledge of the work of the Commission, and personal experience and contacts which are useful in their future careers.
Cilj tega programa je predstaviti udeležencem splošne cilje evropske integracije, jim omogočiti praktično znanje o delu Komisije ter osebne izkušnje in stike, koristne za njihovo bodoče poklicno delo.
The Roma internships
Pripravništva za Rome
According to Odile Quintin, Director-General of Employment and Social Affairs, the scheme willenable the graduates concerned ‘to get an insight into how we work in the Commission and to contribute to our thinking… [it will] benefit the young people and their communities, but also be of greatbenefit to us as we consider our own future direction.’
Po mnenju Odile Quintin, generalne direktorice za zaposlovanje in socialne zadeve, bo načrt zadevnim diplomantom omogočil „spoznati, kako poteka naše delo v Komisiji, pripomogel bo pa tudi k našemu načinu razmišljanja ... (načrt bo) koristen za mlade in za njihove skupnosti, zelo koristen pa bo tudi za oblikovanje naše prihodnje usmeritve."
The four Roma graduates, who were selected for the internships starting on 1 May 2005, are areporter from Bulgarian National Television, a Romanian legal expert who has worked for the Foundation for Democratic Change in Bucharest and European Roma Rights Centre in Budapest,a consultant to a number of international organisations on Roma issues and a Community liaisoncoordinator.
Štirje romski diplomanti, izbrani za pripravništva, ki se bodo začela 1. maja 2005, so poročevalec bolgarske nacionalne televizije, romunski pravni strokovnjak, ki je delal za Fundacijo za demokratične spremembe v Bukarešti in za Evropski center za pravice Romov v Budimpešti, svetovalec številnih mednarodnih organizacij glede romskih vprašanj in koordinator za zvezo Skupnosti.
Radostina Chaprazova, a graduate in political sciences of the American University in Bulgaria, whowill take up an internship in the Directorate-General for Employment, said that ‘the internship is anextraordinary opportunity for me, but also a big challenge.
Radostina Chaprazova, diplomantka političnih ved Ameriške univerze v Bolgariji, ki bo opravljala pripravništvo v Generalnem direktoratu za zaposlovanje, je dejala: „Pripravništvo je zame velika priložnost in tudi velik izziv.
It will help me find out whether I can really contribute to defending the rights of my people and whether I am on the right career path.
Pomagalo mi bo spoznati, ali resnično lahko pomagam ščititi pravice svojega ljudstva in ali sem na pravi poklicni poti.
Bulgariais a melting pot of different religions, ethnicities and nationalities.
Bolgarija je talilni lonec različnih veroizpovedi, narodnosti in nacionalnosti.
But there is open hostility towards Roma, expressed in an unwillingness even to communicate, let alone to live in the same neighbourhood or to have their children attend the same school.
Prisotna pa je neprikrita sovražnost do Romov, ki se izraža v nepripravljenosti celo do komuniciranja, kaj šele do bivanja v isti soseski ali da bi njihovi otroci obiskovali iste šole.
Thousands of Roma live in misery, separated in ghettoes from the rest of the community, in unacceptable conditions which need to change,and my mission is to help bring this change about.’
Na tisoče Romov živi v bedi, v getih, ločeno od ostale skupnosti, v nesprejemljivih razmerah, ki se morajo spremeniti in moje poslanstvo je, da pomagam uresničiti te spremembe."
European Commission
Socialne razmere v Evropski uniji 2004
Directorate-General for Employment and Social Affairs
Generalni direktorat za zaposlovanje, socialne zadeve in enake možnosti
The contents of this publication do not necessarily reflect the opinion or position of the European Commission (Directorate-General for Employment and Social Affairs and Eurostat).
Vsebina te publikacije ne odraža nujno mnenja oz. stališča Evropske komisije (Generalnega direktorata za zaposlovanje, socialne zadeve in enake možnosti ter Eurostata).
If you are interested in receiving the electronic newsletter "ESmail" from the European Commission's Directorate-General for Employment and Social Affairs, please send an e-mail to empl-esmail@cec.eu.int. The newsletter is published on a regular basis in English, French and German.
Če od Evropske komisije, Generalnega direktorata za zaposlovanje, socialne zadeve in enake možnosti, želite prejemati elektronsko glasilo „ESmail“, to sporočite na elektronski naslov empl-esmail@cec.eu.int.Glasilo se redno objavlja v angleškem, francoskem in nemškem jeziku.
A great deal of additional information on the European Union is available on the Internet. It can be accessed through the Europa server (http://europa.eu.int).
Dodatne informacije o Evropski uniji so na voljo na internetu.Dostop je možen na strežniku Europa (http://europa.eu.int).
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities, 2004
Luxembourg:Urad za uradne publikacije Evropskih skupnosti, 2005
© European Communities, 2004 Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.
© Evropske skupnosti, 2005Ponatis je dovoljen samo z navedbo vira.
Furthermore, it establishes links to other Commission publications such as Employment in Europe, Industrial Relations in Europe and the Gender Equality Report.
Socialne razmere v Evropski uniji 2004 Pregled
This year the report seeks to portray the social dimension of the enlarged Union, looking at both developing social trends and emerging policy challenges.
Poročilo o socialnih razmerah – objavlja se letno od leta 2000 naprej – vsebuje pregled socialnih razsežnosti v Evropski uniji kot ozadja za razvoj socialne politike, poleg tega pa prispeva k spremljanju razvoja na socialnem področju v vseh državah članicah.Poročilo vzpostavlja povezave z drugimi publikacijami Komisije, kot so Zaposlenost v Evropi, Odnosi med delodajalci indelojemalci v Evropi in Poročilo o enakosti spolov.Posebna značilnost tega poročila je, da združuje usklajene kvantitativne informacije s kvalitativnimi javnomnenjskimi podatki.Je referenčnidokument, ki socialne razmere dopolnjuje s pogledi in mnenji ljudi, ki živijo v Evropi.Letošnje poročilo poskuša prikazati socialne razsežnosti razširjene Evrope, osredotoča pa se na socialnetrende in s tem povezane politične izzive.
Stavros Dimas Member of the Commission Employment and Social Affairs
Stavros Dimas Član Komisije Zaposlovanje in socialne zadeve
The social situation in a European Union of 25 Member States
Joaquín Almunia Član Komisije Ekonomske in denarne zadeve
The European Social Agenda in the EU of 25
Socialne razmere v Evropski uniji 2004 Pregled
Statistical portraits
Statistični pregled
Symbols, country codes and country groupings, other abbreviations and acronyms
Ključni socialni kazalci po geopolitičnih subjektih Oznake,kode držav in razvrščanje držav v skupine,druge okrajšave in akronimi
Overview The social situation in the European Union 2004
Pregled Socialne razmere v Evropski uniji 2004
…as fertility has been very low in the new Member States for more than a decade.
… saj je rodnost v novih državah članicah že več kot desetletje izjemno nizka.
The case for reconciling work and family life in European social policies would thus seem strengthened.
Socialne razmere v Evropski uniji s 25 državami članicami
With enlargement social conditions in the European Union have become more diverse and policy challenges have increased. At the same time, however, the enlarged Union offers more opportunities for economic growth to Member States and hence more possibilities to address these challenges.
Stopnja rodnosti v državah EU-15 je nižja od 1,4 v treh južnih državah članicah, v sedmih oddesetih novih držav članic pa je stopnja rodnosti 1,3 ali manj.Resno upadanje stopenj rodnostije opaziti v skoraj polovici držav EU-25, razlogi za to pa so v posameznih državah članicahrazlični.Zdi se, da bi bilo s tem še bolj upravičeno usklajevanje dela in družinskega življenja v evropski socialni politiki.
Population of the EU-25 Member States (2002)
Prebivalstvo v državah članicah EU-25 (2002)
Enlargement has raised the EU population by 20%, to more than 450 million people, but only increased its GDP by 4.5%. Thus socio-economic disparities across the Union will be wider; changes will be substantial and challenges should not be underestimated.
Socialni pogoji v Evropski uniji so s širitvijo postali bolj raznoliki, povečala pa se je tudi količinas tem povezanih političnih izzivov.Razširjena Unija obenem ponuja državam članicam večpriložnosti za gospodarsko rast in več možnosti za soočanje s temi izzivi.
Differences in the social situation between the majority of the EU-15 countries and the new Member States are large in several areas, as documented throughout the report. But as demonstrated in the further analysis, the differences tend to be of degree rather than of character.
S širitvijo se je število prebivalstva v EU povečalo za 20 %, torej na več kot 450 milijonov ljudi,BDP pa se je povečal samo za 4,5 %.Zato bodo socio-ekonomske razlike v EU večje;spremembe bodo velike in izzivov ne gre podcenjevati.Razlike v socialnih razmerah medvečino držav EU-15 in novimi državami članicami so na številnih področjih precejšnje, kar jeprikazano v poročilu.Vendar kot kažejo podrobnejše analize, naj bi šlo za razlike v stopnjahin ne v kakovosti.
1.1 Population trends: The ageing challenge persists
1.1 Populacijska gibanja:staranje še vedno izziv
Following enlargement, nearly three-quarters of the population live in six of the 25 Member States, namely Germany, the UK, France, Italy, Poland and Spain, while the remaining quarter are distributed among nineteen Member States with small to very small populations.
Po širitvi živi skoraj tri četrtine prebivalstva v šestih od 25 držav članic, in sicer v Nemčiji,Združenem kraljestvu, Franciji, Italiji, Poljski in Španiji, ostala četrtina pa je porazdeljena meddevetnajst držav članic z nizkim do izredno nizkim številom prebivalstva.
The enlarged Union will still be marked by accelerated ageing in less than a decade…
Razširjena EU ostaja zaznamovana s pospešenim staranjem v manj kot desetletju …
The social situation in the European Union 2004 Overview
Socialne razmere v Evropski uniji 2004 Pregled
Population change: EU-25, USA and Japan, 1950-2030
Spremembe prebivalstva:EU-25,ZDA in Japonska,1950–2030
Immigration has grown considerably in size and importance over the last decade. All EU-15 countries were affected by the surge in immigration in the 1990s and many registered a historically significant net inflow.
Obseg in pomen priseljevanja sta se v zadnjem desetletju močno povečala.V 90 letihprejšnjega stoletja so države EU-15 doživele nenadno rast priseljevanja in številne države sozabeležile zgodovinsko pomemben neto priliv.
, remains likely to increase…
… vendar pa se bo priseljevanje v EU,vključno z novimi državami članicami iz SVEverjetno še vedno povečevalo …
Source: UN World Population Prospects: The 2002 revision
Vir:Projekcije OZN za svetovno prebivalstvo:izdaja 2002.
Today, in the majority of the new Member States net migration is positive.
1.2 Gospodarski trendi in trendi zaposlovanja:priprava za vzdržno rast
In 20022, a negative net migration was observed only in Poland (-0.03%), Lithuania (-0.06%) and Latvia (-0.08%). Following enlargement, a large amount of the EU external land borders belong to the new Member States and the new CEE Member States could increasingly become immigration countries.
Danes je selitveni prirast v večini novih držav članic pozitiven.Leta 20022je bil negativni selitveniprirast zabeležen samo na Poljskem (–0,03 %), v Litvi (–0,06 %) in Latviji (–0,08 %).Po širitviveliko zunanjih kopenskih meja EU pripada novim državam članicam in nove države članice iz SVE lahko vse pogosteje postanejo države priseljevanja.Zgodovinske povezave z državamiizseljevanja, ki ležijo bolj na vzhodu, lahko razumljivo olajšajo ta proces.Potreba po proaktivnemupravljanju pritiskov preseljevanja in vključevanju delavskih migrantov iz tretjih držav, vključno naravni Skupnosti, bo vedno večja.
Historical links to emigration countries further to the east may conceivably facilitate this process.
… število prebivalstva EU pa bo – v popolnem nasprotju z ZDA – stagniralo in sezmanjševalo.
The need for pro-active management of migratory pressures and the integration of third country migrant workers, including at Communitylevel, will grow.
Gospodarska rast se je v primerjavi z rezultati iz sredine in konca 90.let prejšnjega stoletja v zadnjih treh letih skoraj prepolovila.Rast zaposlovanja v EU-15 je, kot je pokazalo poročilo Evropske komisije „Employment in Europe 2003“, po nekaj letih velikega odpiranja novih delovnihmest, ki je omogočilo, da je stopnja zaposlenosti leta 2002 dosegla 64,3 %, v začetku leta 2003začela mirovati.Za obdobje 2004–2005 se pričakuje le zmerna rast.Čeprav so razmere v novihdržavah članicah nekoliko drugačne, je stopnja zaposlenosti nižja kot v EU-153.Zaposlenost takomora prispevati k rasti v Evropi, če naj bi bili cilji, določeni od leta 2000 naprej, skladni.
…still - in stark contrast to the US - the EU population will be stagnating and shrinking.
Trenutno jestopnja zaposlenosti še vedno prenizka in države članice se morajo še bolj potruditi
Population trends in the enlarged European Union
Populacijska gibanja v razširjeni Evropski uniji
The European Union welcomes 74 million new EU citizens.
Evropska unija pozdravlja 74 milijonov novih prebivalcev EU.
Although in the EU-15 countries the rise in unemployment remained fairly limited the level is relatively high (8% in November 2003) compared to the US and Japan. At the same time long-term unemployment stood at 3% with slightly higher rates for women.
Čeprav je rast brezposelnosti v EU-15 še vedno precej omejena, je raven v primerjavi z ZDAin Japonsko sorazmerno visoka (8 % novembra 2003).Dolgotrajna brezposelnost ostaja 3-odstotna, z rahlo višjo stopnjo pri ženskah.Stopnja brezposelnosti je v novih državahčlanicah 15-odstotna, dolgotrajna brezposelnost pa znaša skoraj 8 % in je nekoliko višja priženskah.
In the new Member States the unemployment rate reached 15%, with long-term unemployment close to 8% and somewhat higher among the female population.
1.januarja 2003 je bilo število prebivalstva v novih državah članicah ocenjeno na 74,3 milijona
On 1st January 2003 the estimated population of the ten new Member States of the Union was 74.3 million people, compared with almost 379 million inhabitants within the EU-15 countries6.
6.Število prebivalstva v EU ljudi v primerjavi s skoraj 379 milijoni prebivalcev v državah EU-15 se je s širitvijo povečalo za skoraj 20 %, skupaj torej na več kot 453 milijonov prebivalcev.
Thus, the enlargement of the European Union increased the EU population by nearly 20%, to a total of more than 453 million inhabitants.
Razširjena Unija je tretja najbolj poseljena geografska enota na svetu.
Contrary to the situation in the US, the average productivity growth per employed person in the EU-15 countries has been slowing down since the 1990s and is now close to 1% per annum. Overall productivity levels in the new Member States are considerably lower than in the EU - on average approximately one half of the EU level - but recent productivity growth has approached 4% per annum.
Povprečna rast produktivnosti na zaposleno osebo v EU-15 se, v nasprotju z ZDA, od 90.letprejšnjega stoletja naprej upočasnjuje in znaša skoraj 1 % na leto.Skupna raven produktivnostiv novih državah članicah je precej nižja kot v EU – v povprečju je približno polovico nižja kotraven EU – vendar pa se je nedavna rast produktivnosti približala 4 % na leto.
The enlarged Union is the third most-populated geographical unit in the world.
7, ki živi v EU, se je povečal s 6,1 % na 7,2 %,
After a period of uncertainty in the first half of 2003, there are signs of recovery…
Delež 6,3-milijardnega svetovnega prebivalstva
With enlargement, the percentage of the world’s 6.3 billion inhabitants7 who live in the EU has risen from 6.1% to 7.2%, making the Union the third most-populated political entity, behind China (almost 1.3 billion in mid-2003) and India (1.1 billion), but 55% larger than the US (292 million) and 3.5 times larger than Japan (128 million).
Po obdobju negotovosti v prvi polovici leta 2003 obstajajo znaki izboljšanja … zaradi česar je Unija postala za Kitajsko (skoraj 1,3 milijarde prebivalcev sredi leta 2003) in Indijo (1,1 milijarde prebivalcev) tretja najbolj poseljena politična enota.Število prebivalstva jeza 55 % večje kot v ZDA (292 milijonov) in 3,5-krat večje kot na Japonskem (128 milijonov).
However, the percentage of the world’s population living in the countries of the enlarged EU has decreased throughout the 20th century and will continue to do so in the coming decades, due to rapid population increase in the developing countries. The EU-25 is forecast to constitute less than 6% by 2030.
Delež svetovnega prebivalstva, ki živi v državah razširjene Evrope, se je v 20.stoletjuzmanjšal.Zaradi hitre rasti prebivalstva v državah v razvoju se bo trend zmanjševanja v prihodnjih desetletjih nadaljeval.Po napovedih naj bi bil delež EU-25 do leta 2030 manj kot6-odstoten.
Population growth in EU-25 will become progressively slower over the next decade, before the population begins to shrink.
Rast prebivalstva v EU-25 se bo v naslednjem desetletju postopoma upočasnila,nakarbo začelo število prebivalstva upadati.
…taking full advantage of the upswing and strengthening will require a determined move towards further social and economic reform.
… ki v celoti izkorišča vzpon,za krepitev pa bo potreben odločen premik k nadaljnjisocialni in gospodarski reformi.
Apart from the external stimulus from global demand, the main factors behind the outlook for the recovery include accommodating macroeconomic policy conditions, continued disinflation, supportive financial conditions, and progress in structural reforms.
Glavni dejavniki napovedi izboljšanja vključujejo poleg zunanjega spodbujanja prekglobalnega povpraševanja tudi prilagodljive pogoje makrogospodarske politike, nadaljevanjezmanjšanja inflacije, vzpodbudne finančne pogoje in razvoj strukturnih reform.
The recovery is underpinned by a rise in investment expenditure, supported by a more gradual pick-up in private consumption. Despite this projected increase in the momentum of economic activity, the protracted downturn should continue to weigh on the performance of the labour market.
Izboljšanje je podkrepljeno z večjimi naložbenimi izdatki, podprtimi z bolj postopno rastjozasebne potrošnje.Dolgotrajno upadanje bo kljub načrtovanemu povečanju zagonagospodarske dejavnosti še naprej vplivalo na delovanje trga dela.
Population ageing will also be a dominant challenge for the EU of 25.
Staranje prebivalstva bo eden glavnih izzivov EU-25.
Employment growth is expected to register 0.3% in 2004 and a somewhat better 0.9% in 2005. With ageing-related financial pressures looming larger than ever, it is important to prepare for the impact of ageing populations in the coming years prior to the main impact of demographic change taking hold.
Pričakuje se, da bo rast zaposlenosti v letu 2004 dosegla 0,3 %, v letu 2005 pa bo nekolikoboljša, in sicer 0,9 %.Kaže, da so finančni pritiski, povezani s staranjem, največji doslej.Šepreden bo prišlo do največjih posledic demografskih sprememb, so pomembne priprave nasoočanje z le-temi.
Population growth: the impact of fertility, mortality and migratory flows
Rast prebivalstva:vpliv rodnosti,umrljivosti in selitvenih tokov.
…but less significantly in the new Member States of central and eastern Europe than in the EU-15 countries.
Na spremembe prebivalstva v EU so v zadnjih desetletjih vplivali nizka stopnja rodnosti, stalnopodaljševanje življenjske dobe in višja stopnja priseljevanja v EU.