natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Steering clear of the constitutional aspects of the previous draft drawn up in 2004, the Treaty of Lisbon is designed to put in place more efficient institutional arrangements for a 27-member Union and increased democratic legitimacy, relating for example to the respective competences of and distribution of powers between the Union and the Member States, the special nature of the common foreign and security policy, and the role of the national parliaments.
Čeprav se Lizbonska pogodba odmika od ustavne razsežnosti prejšnjega osnutka, pripravljenega leta 2004, je njen namen vzpostaviti učinkovitejši institucionalni okvir za Unijo s sedemindvajsetimi državami članicami ter za okrepljeno demokratično legitimnost. Tu gre zlasti za pristojnosti Unije in držav članic ter njihovo opredelitev, posebne značilnosti skupne zunanje in varnostne politike ali vloge nacionalnih parlamentov.
The new Treaty also sets out, in the form of a Charter signed by the European Parliament, the Council and the Commission, the fundamental rights of European Union citizens.
Poleg tega je v novo pogodbo vključena listina, ki so jo podpisali Parlament, Svet in Komisija ter ki določa temeljne pravice evropskih državljanov.
The successive Presidencies in 2007 played a pivotal role in the Treaty reform process: on the initiative of the German Presidency, the June European Council agreed on a very detailed mandate for the Intergovernmental Conference which opened in July; the technical discussions continued until October, when political agreement was reached under the leadership of the Portuguese Presidency.
Poudariti je treba, da sta zaporedni predsedstvi v letu 2007 igrali osrednjo vlogo v postopku reforme pogodb.
Hungary became the first first ph712919_RG2007_BT.indb 11 ph712919_RG2007_BT.indb 11
Na pobudo nemškega predsedstva je Evropski svet na junijskem zasedanju oblikoval zelo podroben osnutek mandata medvladne konference, ki se je začela julija.
Member State to ratify the Treaty, a few days after it had been signed.
UVOD vodstvom portugalskega predsedstva sprejet politični dogovor.
The ambition expressed by the European Council is to see the entire ratification process completed before the European Parliament elections in June 2009.
Evropski svet je izrazil željo, da bi bil celotni postopek ratifikacije zaključen še pred naslednjimi volitvami v Evropski parlament junija 2009.
The signing of the new Treaty reinforces the capacity for action of the enlarged Union — particularly timely following the accession of Bulgaria and Romania to the European Union on 1 January.
S podpisom te nove pogodbe so se zmožnosti delovanja razširjene Unije še okrepile, kar se je pokazalo za še posebej koristno, saj se je Evropska unija s 1. januarjem 2007 s pristopom Bolgarije in Romunije še razširila.
This new enlargement represented the culmination of a process launched some 10 years previously, when all the countries of central and eastern Europe had applied to join the Union.
Nova sestava tako povečane Unije je končni rezultat procesa, ki se je začel približno deset let prej, ko so vse države srednje in vzhodne Evrope zaprosile za članstvo.
It also involved the extension of the Union’s external borders to a new maritime frontier, leading the Commission in April to recommend enhancing regional cooperation as part of a ‘Black Sea synergy’.
Hkrati se je sto širitvijo zunanja meja Unije pomaknila na nove obale. Zaradi nove morske meje je Komisija aprila priporočila vzpostavitev regionalnega sodelovanja v okviru „sinergije Črnega morja“.
This marked another step forward in the development of the European neighbourhood policy, other developments being an effective start to programming of the European Neighbourhood and Partnership Instrument created in 2006 and the presentation by the Commission of new proposals for strengthening the policy in the immediate future.
Ta pobuda pomeni dodaten korak pri razvoju evropske sosedske politike, v okviru katere so se poleg tega začeli dejansko oblikovati programi Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva, ki je bil vzpostavljen leta 2006, Komisija pa je predstavila nove smernice za krepitev te politike v bližnji prihodnosti.
As for prospective enlargements, accession negotiations continued with the candidate countries and closer links were forged with the potential candidate countries.
Kar zadeva možnosti novih širitev, so se nadaljevala pristopna pogajanja z državami kandidatkami, vezi s potencialnimi državami kandidatkami pa so se utrdile.
More generally, the main challenges for 2007–08 were analysed in a communication adopted by the Commission on 6 November.
Bolj na splošno so bili v sporočilu Komisije z dne 6. novembra analizirani glavni izzivi za obdobje 2007–2008.
Following the renewed consensus on enlargement endorsed by the European Council in December 2006, the Commission communication outlines a strategy for meeting the challenges in question, in particular as regards State building, and administrative and judicial reforms.
Na podlagi prenovljenega soglasja o širitvi, ki ga je Evropski svet potrdil decembra 2006, je Komisija tako opisala poglavitne smernice strategije za spopadanje s temi izzivi, zlasti na področju krepitve javne oblasti ter upravne in pravosodne reforme.
The year 2007 also saw a number of internal ‘enlargements’.
Evropska unija je poleg tega leta 2007 doživela tudi „širitve“ na ravni nekaterih notranjih ureditev.
For example, on 1 January Slovenia joined the euro area, becoming the 13th Member State to use the single currency.
Tako se je s 1. januarjem Slovenija pridružila euroobmočju in s tem postala trinajsta država članica, v kateri je v obtoku enotna valuta.
Preparations for Cyprus and Malta to join the euro area as of 1 January 2008 were also completed successfully, while over the year as a whole the euro continued to strengthen against other currencies.
Uspešno so bile opravljene tudi priprave za vstop Cipra in Malte v to monetarno območje s 1. januarjem 2008, čeprav se je euro v primerjavi z drugimi valutami celo leto potrjeval kot močna valuta.
On another front — the free movement of persons — the Schengen area was enlarged on 21 December with nine new countries acceding to this area without internal borders.
Na drugi ravni, in sicer ravni prostega pretoka oseb, pa se je 21. decembra razširila sestava schengenskega območja.
Passport-free travel is now a reality for 22 of the EU countries.
Devet novih držav članic se je namreč priključilo državam, ki so že spadale v to območje brez notranjih meja.
In 2007 the European Union focused on three major challenges.
Leta 2007 se je delovanje Evropske unije osredotočilo predvsem na tri glavne izzive.
First, the Union made quite clear its determination to play a key role in facing up to the problems of climate change, reflecting public concern about the future of the planet.
Najprej je Unija jasno izrazila željo po prevzemu vodilne vloge pri obravnavanju problematike. Tako je odgovorila na zaskrbljenost glede prihodnosti našega planeta, ki so jo izrazili prebivalci.
In January the Commission outlined the way ahead for 2020 and beyond, with a specific objective: limiting global warming to two degrees Celsius. Its proposals subsequently received the support of the other Community institutions.
„Pot“, ki naj bi se je držali na tem področju do leta 2020 in pozneje, je Komisija opredelila že januarja, potem pa so jo podprle še druge institucije Skupnosti, in ima jasno zastavljen cilj: omejevanje globalnih podnebnih sprememb na
And in September it advocated a global climate change alliance between the European Union and poor developing countries.
V istem duhu je septembra podprla globalno zavezništvo o podnebnih spremembah med Unijo in revnimi državami v razvoju.
Second, following on from initiatives on which work had started in preceding years, priority was given in 2007 to developing a European energy policy.
Kot drugo naj omenimo nadaljevanje pobud, zasnovanih v prejšnjih letih, pri čemer je bil leta 2007 poseben poudarek namenjen razvoju evropske energetske politike.
In a communication presented on 10 January, in parallel with the one on climate change, the Commission proposed an integrated approach: establishing a European energy policy with ambitious objectives for combating climate change.
V sporočilu z dne 10. januarja, ki je bilo predstavljeno vzporedno s sporočilom o podnebnih spremembah, je Komisija predlagala celosten pristop, ki bi pomenil združitev vzpostavitve evropske energetske politike z ambicioznimi cilji na področju boja proti podnebnim spremembam.
This approach was endorsed by the spring European Council under the German Presidency, which also hosted the G8 summit in Heiligendamm, which likewise delivered a strong message in response to the climate change challenge.
Ta pristop je na spomladanskem zasedanju pod vodstvom nemškega predsedstva potrdil Evropski svet. Nemško predsedstvo je poleg tega junija v Heiligendammu gostilo zasedanje vrha G8, ki je ravno tako oblikovalo močno sporočilo v odziv na izziv, ki ga prinašajo podnebne spremembe.
The Commission went on to complete its contribution to defining the European energy policy: in September it adopted a package of legislative proposals with the object of completing the internal market for electricity and natural gas; and in November it proposed a European strategic energy technology plan (SET-Plan) with a view to helping pave the way, by means of research and the use of renewable energies, to a low-carbon future.
V nadaljevanju je Komisija dopolnila svoj prispevek k opredelitvi evropske energetske politike, ko je septembra sprejela „sveženj“ zakonodajnih predlogov, katerih cilj je dokončna vzpostavitev notranjega trga z električno energijo in zemeljskim plinom, novembra pa je predlagala tudi evropski strateški načrt za energetsko tehnologijo, da bi z raziskavami prispevala k pripravam za prihodnost z nizkimi emisijami ogljika.
Lastly, the third key challenge on which the Union focused in 2007 was globalisation, a recurring theme.
Tretji bistveni izziv, ki je pritegnil posebno pozornost Unije, ostaja izziv globalizacije.
This was a topic on which the Commission invited the Heads of State or Government to reflect at their informal meeting in October, submitting a communication with the revealing title of ‘The European interest: succeeding in the age of globalisation’.
To je tema, ki jo je Komisija predložila v razmislek voditeljem držav ali vlad Unije na njihovem oktobrskem neformalnem srečanju v obliki sporočila s pomenljivim naslovom: „Evropski interes: uspeh v času globalizacije“.
This concern was also taken up by the December European Council, which adopted a declaration on globalisation stressing in particular that the Union’s aim is to shape globalisation in the interests of all its citizens and on the basis of its common values and principles.
To zaskrbljenost je na svojem decembrskem zasedanju ponovil Evropski svet, ki je sprejel „Izjavo EU o globalizaciji“. V njej je še zlasti poudarjeno, da želi Unija globalizacijo usmeriti tako, da bo na podlagi svojih vrednot in skupnih načel lahko izpolnila interese vseh svojih državljanov.
At the same time 2007 saw the first decisions on payments from the European Globalisation Adjustment Fund, set up in 2006 to assist workers made redundant as a result of a company relocation with re-entering the labour market.
Vzporedno s tem sta bila leta 2007 sprejeta prva sklepa o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji, vzpostavljenega leta 2006 za pomoč delavcem, ki so izgubili zaposlitev zaradi preselitve proizvodnje njihovega podjetja, pri ponovni vključitvi na trg dela.
Also largely in response to the challenge of globalisation, 2007 saw new developments with respect to the Lisbon strategy, relaunched in 2005.
Lizbonska strategija, ki je leta 2005 dobila nov zagon, je v veliki meri ravno pri odzivanju na izziv globalizacije leta 2007 dosegla nov napredek.
To take just a few specific examples, the Commission established a link between pursuing the Lisbon strategy for growth and jobs and a number of other objectives, such as developing e-skills for the 21st century, consolidating and extending the European research area and implementing an integrated ‘flexicurity’ approach.
Da bi v tem uvodu navedli le nekaj nazornih primerov, naj omenimo zlasti povezavo, ki jo je vzpostavila Komisija med uresničevanjem te strategije, namenjene spodbujanju rasti in zaposlovanja, ter različnimi cilji, kot so: razvoj e-znanj za 21. stoletje; poglabljanje in širjenje evropskega raziskovalnega prostora; uvedba celostnega pristopa „prožne varnosti“.
More generally, thanks to a midterm review of the Lisbon strategy, in December the Commission set out a series of guidelines and proposed a new programme for the period 2008–10.
Bolj na splošno je Komisija decembra izkoristila vmesni pregled lizbonske strategije ter predstavila smernice in predlagala program za nov ciklus za obdobje 2008–2010.
Concern for businesses, and particularly small businesses, is also reflected in another project that has been a Union priority in recent years: the desire for better regulation.
Poleg tega je treba poudariti, da so začele različne institucije obravnavati politiko malih in srednje velikih podjetij kot enega od stebrov prenovljenega lizbonskega partnerstva.
In 2007 the institutions focused in particular on reducing the administrative burden on businesses.
V vmesnem poročilu z dne 4. oktobra je Komisija pojasnila to ključno
INTRODUCTION end, with the specific objective of reducing the burden resulting from legislation in force in the European Union by 25 % by 2012.
UVOD vlogo malih in srednje velikih podjetij. Pozornost, ki je tako namenjena podjetjem in zlasti najmanjšim med njimi, se kaže še na enem drugem področju, in sicer gre za eno od dejavnosti, s katerimi se Unija v zadnjih letih največ ukvarja: skrbi za boljšo pripravo zakonodaje.
This initiative received the support of the Council and the European Council.
Že januarja je Komisija v ta namen predložila akcijski program, katerega konkreten cilj je do leta 2012 za 25 % zmanjšati take obremenitve, ki izhajajo iz veljavne zakonodaje v okviru Evropske unije.
The Commission also pressed on assiduously with the implementation of its rolling programme for the simplification of the Community acquis.
Komisija je poleg tega vztrajno nadaljevala uresničevanje svojega večletnega programa poenostavitve pravnega reda Skupnosti.
In broader terms, setting its sights resolutely on the longer term (2020–30) the December European Council established an independent reflection group chaired by Mr González, former Prime Minister of Spain, to help the Union anticipate and meet long-term challenges more effectively.
V širšem smislu je Evropski svet, s pogledom odločno usmerjenim k obdobju 2020– 2030, na svojem decembrskem zasedanju ustanovil neodvisno skupino za razmislek, ki ji je predsedoval Felipe González, nekdanji predsednik vlade Kraljevine Španije. Njena naloga je Uniji pomagati, da bi dolgoročno bolj učinkovito predvidevala izzive in se spopadala z njimi.
Taking as its starting point the challenges set out in the Berlin Declaration (see above), the group has been charged with identifying the key issues and developments the Union is likely to face and to analyse how these might be addressed.
Skupina naj bi za izhodiščno točko vzela besedilo berlinske izjave (glej zgoraj), ter opredelila ključna vprašanja in razmere, s katerimi se bo Unija predvidoma morala spoprijeti, ter preučila, kako bi nanje lahko odgovorili.
It will conduct its reflections within the framework set out in the Lisbon Treaty.
Svoj razmislek naj bi omejila na okvir, določen z Lizbonsko pogodbo.
Besides focusing on a number of major challenges, the European Union also made progress in 2007 on the numerous ongoing initiatives that form part of its vast range of internal and external policies.
Poleg posebne pozornosti, ki je tako namenjena sklopu najpomembnejših izzivov, je bil po svoje tudi na vsakem od številnih področjih, na katerih deluje Evropska unija v obsežnem okviru svojih notranjih in zunanjih politik, leta 2007 dosežen napredek.
As announced in 2006, it reviewed a number of areas regarded as exemplary in terms of public expectations.
Najprej je treba omeniti, da je bil skladno s tem, kar je bilo napovedano leta 2006, opravljen temeljit pregled nekaterih področij, ki so bila izbrana glede na pričakovanja državljanov Unije.
For example, in the context of the spring European Council, the Commission conducted a social reality stocktaking exercise and proposed exploring new approaches for the single market.
Tako je Komisija za spomladansko zasedanje Evropskega sveta pripravila pregled stanja družbene realnosti, pa tudi nove smernice za enotni trg.
Both these review exercises produced concrete results in the form of two new Commission initiatives adopted on 20 November: a communication ‘A single market for 21st century Europe’ presenting an operational set of initiatives to reposition the single market, accompanied by a paper on services of general interest; and a communication ‘Opportunities, access and solidarity: towards a new social vision for 21st century Europe’ stressing the need to invest in a number of areas such as youth, culture and mobility, which are mainly the responsibility of the Member States.
Ta dva pregleda sta bila bolj konkretno opravljena 20. novembra v obliki dveh novih pobud Komisije. Na eni strani sporočila z naslovom „Enotni trg za Evropo 21. stoletja“, v katerem je predstavljen operativni sklop ukrepov za preureditev enotnega trga in ga spremlja dokument, posvečen storitvam splošnega pomena, na drugi strani pa sporočila z naslovom „Priložnosti, dostopnost in solidarnost: nova družbena vizija za Evropo 21. stoletja“, v katerem je Komisija poudarila zlasti nujnost vlaganja v področja, kot so mladost, kultura in mobilnost, ki v prvi vrsti zadevajo države članice.
Also on 20 November the Commission took the first steps towards another forward-looking reflection exercise by adopting a communication ‘Preparing for the “health check” of the CAP reform’.
Komisija je 20. novembra prav tako postavila prve temelje drugega razmisleka, usmerjenega v prihodnost, ki ga je izrazila v sporočilu, posvečenem pripravi „pregleda zdravstvenega stanja“ reforme skupne kmetijske politike.
In September it launched a wide-ranging consultation with a view to stimulating an open debate on budget reform.
Septembra je Komisija začela obsežno posvetovanje, da bi zbudila odprto razpravo o reformi proračuna.
● first, continued unification of markets, as witnessed, for example, by Commission initiatives to promote the internal market for goods as a cornerstone of Europe’s competitiveness and to establish a common framework for the marketing of products, the adoption by the European Parliament and the Council of the third railway package, and proposals for legislation with a view to completing the internal market for electricity and natural gas;
Drugače so bile po finančnem okviru za obdobje 2007–2013 prevzete prve konkretne obveznosti, zlasti na področjih raziskav, pravosodja ter gospodarske in socialne kohezije; po zaključku uspešnega medinstitucionalnega sodelovanja je bil ta okvir decembra tudi prvič spremenjen, da bi se upošteval sporazum o prispevku k sredstvom Skupnosti za financiranje, potrebno za evropske programe globalnega satelitskega navigacijskega sistema (EGNOS-Galileo), ter da bi se tako zagotovila vzdržljivost tega projekta, ki je nosilec evropske tehnologije.
Making 2007 the European Year of Equal Opportunities for All sent out a strong signal in this respect, as did the creation of the European Union Agency for Fundamental Rights.
To prepričljivo potrjuje proglasitev leta 2007 za „evropsko leto enakih možnosti za vse“, prav tako pa tudi ustanovitev Agencije Evropske unije za temeljne pravice.
As regards public safety, in November the Commission proposed a package of measures designed to combat terrorism more effectively.
Na področju varnosti je Komisija novembra predlagala vrsto ukrepov za učinkovitejši boj proti terorizmu.
Reforms undertaken in the fruit and vegetables sector not only continued the drive launched in 2003 to make European agriculture more competitive and more environmentally-friendly but also addressed health concerns with a view to encouraging the consumption of products necessary to good health.
Reforme, uvedene v sektorju sadja in zelenjave, so omogočile nadaljevanje premikov, zasnovanih leta 2003, da bi postalo evropsko kmetijstvo bolj konkurenčno in okolju prijaznejše. Poleg tega so vključevale odziv na pomisleke v zvezi z zdravjem, in sicer s spodbujanjem uživanja teh proizvodov, ki štejejo kot potrebni za zdravo življenje.
This overlapping of policy areas was also evident in the link that the Commission established between demography and technical progress in its June communication ‘Ageing well in the information society’, which sets out an action plan on information and communication technologies and ageing.
Tovrstno prekrivanje na ravni področij politik se je pokazalo tudi pri povezavi, ki jo je Komisija vzpostavila med demografijo in tehničnim napredkom, ko je sredi junija predložila akcijski načrt za staranje ter informacijske in komunikacijske tehnologije z naslovom „Prijetno staranje v informacijski družbi“.
Concerns relating to the quality of life were also reflected in the Union’s consumer policy strategy for 2007–13, with its threefold objective of empowering consumers, enhancing their welfare and effectively protecting them, and in a flagship measure — the regulation adopted on 27 June by the European Parliament and the Council on roaming on public mobile networks.
Še ena ponazoritev pomislekov v zvezi s kakovostjo življenja se lahko opazi pri priporočeni strategiji potrošniške politike EU 2007–2013, v kateri je določen trojni cilj, in sicer usposabljanje potrošnikov, izboljšanje blaginje potrošnikov ter učinkovito varstvo potrošnikov.
By introducing a eurotariff, the regulation is designed to ensure that mobile network users do not pay excessive prices for roaming services when making or receiving calls while travelling within the European Union.
Ta skrb za potrošnike je po drugi strani privedla do uvedbe paradnega ukrepa na tem področju, ko sta Evropski parlament in Svet 27. junija sprejela Uredbo o gostovanju v javnih mobilnih telefonskih omrežjih: z uvedbo „evrotarife“ želi ta uredba zagotoviti, da uporabniki takih omrežij na potovanjih znotraj Skupnosti ne bodo plačevali pretiranih cen za storitve gostovanja, ko bodo klicali ali prejemali klice.
As regards its external policies, in 2007 the European Union continued to pursue a wide range of activities with a view to assuming a role as a leading partner on the world stage.
Na področju zunanjih odnosov je Evropska unija leta 2007 nadaljevala široko paleto dejavnosti, ki si prizadevajo za uresničitev njenega cilja, da bi na mednarodnemu prizorišču štela za vodilno partnerico.
Now a traditional feature of external policy, the practice of holding regular summits with major industrialised or emerging countries such as the United States, Japan, Russia, China and India provided an opportunity to take stock of bilateral relations, debate major international issues and, in some cases, conclude political, economic or technical agreements.
Tradicija rednih srečanj na vrhu z velikimi industrializiranimi državami ali državami v vzponu, kot so Združene države, Japonska, Rusija, Kitajska ali Indija, je zdaj že dobro
Whether through diplomatic channels or on the ground by way of special representatives or police or peacekeeping missions, the European Union also continued to concern itself closely with the situation in sensitive areas or countries such as Afghanistan, Chad, Iran, Iraq, Kosovo, Lebanon, Myanmar (Burma), Pakistan, Sudan and the Middle East.
Unija je prav tako še naprej posebno pozornost namenjala razmeram v občutljivih državah ali območjih, kot so Afganistan, Bližnji vzhod, Čad, Iran, Irak, Kosovo, Libanon, Mjanmar (Burma), Pakistan, in Sudan, in sicer tako na diplomatski ravni kot na terenu po posebnih predstavništvih ali s policijskimi ali mirovnimi misijami.