natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(d) the President of the Commission will be elected by the European Parliament, thereby establishing a link to the results of European elections;
(e) minister za zunanje zadeve, ki ga imenuje Evropski svet v soglasju s predsednikom Komisije, bo odgovoren Evropskemu parlamentu in Evropskemu svetu;
(e) the Union Minister for Foreign A . a i r s , a p po in t e d b y the European Council in agreement withthe Commission's
(f) nov proračunski postopek bo zahteval, da Svet in Evropski parlament odobrita vse izdatke Evropske unije, kar pomeni, da bodo v celoti pod demokratičnim nadzorom;
President, will be accountable both to the European Parliament and to the European Council;
13 skupnega nadzora Evropskega parlamenta in Sveta, ki bo vsakomur od njih omogočal, da prekliče odločitve Komisije, ki jim nasprotuje;
(g) the exercise of delegated legislative powers by the Commission will be brought under a new system of supervision by the European Parliament and the Council, enabling each of them to call back Commission decisions to which they object;
(h) agencije, predvsem Europol, bodo predmet večjega parlamentarnega nadzora ;
(h) agencies, notably Europol, will be subject to greater parliamentary scrutiny;
(i) seje, na katerih bo Svet obravnaval zakonodajo, bodo odprte za javnost;
(i) the Council will meet in public when debating and adopting Union legislation; the role of the Committee of the Regions is reinforced;
(j) okrepi se vloga Odbora regij;
(j) (k) with regard to future revisions of the Constitution, the European Parliament, too, will have the power to submit proposals, and the scrutiny of any proposed revision must be carried out by a Convention unless Parliament agrees that this is not necessary;
(k) za predložitev predlogov za prihodnje spremembe ustave bo pristojen tudi Evropski parlament, vsako predlagano spremembo pa mora pregledati konvencija, razen če se parlament strinja, da to ni potrebno;
Welcomes the fact that the rights of citizens will be strengthened as a result of the following improvements:
(a) se listina o temeljnih pravicah EU vključi v drugi del ustave, kar pomeni, da bodo morale vse določbe zakonodaje Evropske unije in vsi ukrepi ustanov Evropske unije, oziroma vsi ukrepi, ki temeljijo na zakonodaji Evropkse unije, upoštevati zastavljene standarde;
(a) the incorporation of the EU Charter of Fundamental Rights in Part II of the Constitution, which means that all provisions of European Union law and all action taken by the EU institutions or based on EU law will have to comply with those standards;
(b) Evropska unija mora podpisati Evropsko konvencijo o človekovih pravicah, kar bo pomenilo, da zanjo velja isti zunanji nadzor kot za države članice;
(b) the Union is to accede to the European Convention on Human Rights, thereby making the Union subject to the same external review as its Member States;
(c) nove določbe bodo spodbujale sodelovanje državljanov, socialnih partnerjev, predstavniških združenj in civilne družbe v razpravah Unije;
(c) new provisions will facilitate participation by citizens, the social partners, representative associations and civil society in the deliberations of the Union;
(d) uvedena je pobuda evropskih državljanov, ki državljanom omogoča, da predložijo predloge v zvezi z zadevami, za katere menijo, da je potreben pravni predpis Unije v namen izvajanja Ustave;
(e) individuals will have greater access to justice in connection with European Union law;
(e) posamezniki bodo imeli boljše možnosti zagovarjanja pravic v povezavi s pravom Evropske unije;
C on c l u s i on s
Sklepne ugotovitve
Endorses the Constitutional Treaty and wholeheartedly supports its rati«cation;
6. potrjuje ustavno pogodbo in v celoti podpira njeno ratikacijo;
Announces its intention of using the new right of initiative conferred upon it by the Constitution to propose improvements to the Constitution;
7. verjame, da bo ta ustava zagotavljala trden in trajen okvir za prihodnji razvoj Evropske unije, ki bo omogočil nadaljnje širitve in ki je ukrojen za dolgo časa, medtem ko je odprt za prilagoditve;
Hopes that all Member States of the European Union will be in a position to achieve rati«cationbymid-2006;
8. upa, da jo bodo vse države članice Evropske unije raticirale do sredine leta 2006;
Reiterates its request that all possible e.ortsbedeployedinordertoinform European citizens clearly and objectively about the content of the Constitution; therefore invites the European institutions and the Member States, when distributing the text of the constitutional Treaty to citizens (in unabridged or summary versions), to make a clear distinction between the elements already in force in the existing treaties and new provisions introduced by the Constitution, with a view to educating the public and informing the debate; invites them also to recognise the role of civil society organisations within the rati«cationdebatesandtomakeavailablesu/cientsupportto enable such organisations to engage their constituencies in these debates across the EU in order to promote the active involvement of citizens in the discussions on rati«cation; o o o
9. ponavlja svojo zahtevo, da si je treba prizadevati po najboljših močeh, da se evropske državljane jasno in nepristransko seznani z vsebino osnutka ustave; zato vabi evropske institucije in države članice, da ob razdeljevanju besedila ustavne pogodbe državljanom (v neskrajšani ali skrajšani obliki) jasno ločijo med vsebino, ki je že v veljavi v obstoječih pogodbah, in novimi določbami, ki jih uvaja Ustava, ter tako seznanijo javnost in poglobijo razpravo;
THE EUROPEAN PARLIAMENT`S OPINION ON THE EUROPEAN CONSTITUTION
10. naroči svojemu predsedniku, da to resolucijo in poročilo Odbora za ustavne zadeve posreduje nacionalnim parlamentom držav članic, Svetu, Komisiji in bivšim članom Evropske konvencije, ter zagotovi, da parlamentarne službe, vključno njegove informacijske pisarne, nudijo obširne informacije o Ustavi in mnenju parlamenta o njej.
OJ C 364, 18.12.2000, p.1.Laeken European Council, Laeken declaration on the future of the Union, SN 273/01, 15.12.2001.
Evropski svet v Laeknu, Laekenska izjava o prihodnosti Unije, SN 273/01, 15.12.2001.
Resolution of 14.2.1984 on the draft Treaty establishing the European Union (OJ C 77, 19.3.1984, p. 5, rapporteur: Altiero Spinelli, 1-1200/1983).
Resolucija z dne 14.2.1984 o osnutku Pogodbe o Ustavi za Evropo - UL C 77, 19.3.1984, str.
Resolution of 11.7.1990 on the European Parliament's guidelines for a draft constitution for the European Union (OJ C 231, 17.9.1990, p. 91, rapporteur: Emilio Colombo, A3-0165/1990).
Resolucija z dne 11.7.1990 o usmeritvah Evropskega parlamenta v zvezi z osnutkom ustave Evropske unije - UL C 231, 17.9.1990, str.
Resolution of 12.12.1990 on the constitutional basis of European Union (OJ C 19, 28.1.1991, p. 65, rapporteur: Emilio Colombo, A3-0301/1990).
Resolucija z dne 12.12.1990 o ustavnih podlagah Evropske unije - UL C 19, 28.1.1991, str.
Resolution of 10.2.1994 on the Constitution of the European Union (OJ C 61, 28.2.1994, p. 155, rapporteur: Fernand Herman, A3-0064/1994).
Resolucija z dne 10.2.1994 o ustavi Evropske unije - UL C 61, 28.2.1994, str.
Resolution of 25.10.2000 on the constitutionalisation of the Treaties (OJ C 197, 12.7.2001, p. 186, rapporteur: Olivier Duhamel, A5-0289/2000).
Resolucija z dne 25.10.2000 o konstitucionalizaciji pogodb - UL C 197, 12.7.2001, str.
Resolution of 14.3.1990 on the Intergovernmental Conference in the context of Parliament's strategy for European Union (OJ C 96, 17.4.1990, p.
Resolucija z dne 14.3.1990 o medvladni konferenci v okviru strategije Evropksega parlamenta za Evropsko unijo - UL C 96, 17.4.1990, str.
114, rapporteur: David Martin, A3-0047/1990).
114, poročevalec: David Martin, A3-0047/1990.
Resolution of 11.7.1990 on the Intergovernmental Conference in the context of Parliament's strategy for European Union (OJ C 231, 17.9.1990, p.
Resolucija z dne 11.7.1990 o medvladni konferenci v okviru strategije Evropskega parlamenta za Evropsko unijo - UL C 231, 17.9.1990, str.
97, rapporteur: David Martin, A3-0166/1990).
97, poročevalec: David Martin, A3-0166/1990.
Resolution of 22.11.1990 on the Intergovernmental Conferences in the context of Parliament's strategy for European Union (OJ C 324, 24.12.1990, p.
Resolucija z dne 22.11.1990 o medvladni konferenci v okviru strategije Evropskega parlamenta za Evropsko unijo - UL C 324, 24.12.1990, str.
219, rapporteur: David Martin, A3-0270/1990).
219, poročevalec: David Martin, A3-0270/1990.
Resolution of 22.11.1990 embodying Parliament's opinion on the convening of the Intergovernmental Conferences on Economic and Monetary Union and on Political Union (OJ C 324, 24.12.1990, p.
Resolucija z dne 22.11.1990 o mnenju Evropskega parlamenta o sklicu medvladnih konferenc o ekonomski in monetarni uniji ter o Politični zvezi - UL C 324, 24.12.1990, str.
238, rapporteur: David Martin, A3-0281/1990).
238, poročevalec: David Martin, A3-0281/1990.
Resolution of 17.5.1995 on the functioning of the Treaty on European Union with a view to the 1996 Intergovernmental Conference - Implementation and development of the Union (OJ C 151, 19.6.1995, p.
Resolucija z dne 17.5.1995 o delovanju PES v okviru Medvladne konference leta 1996 - Izvajanje in razvoj Unije - UL C 151, 19.6.1995, str. 56. poročevalec: Jean-Louis Bourlanges and David Martin, A40102/1995.
77, rapporteurs : Raymonde Dury and Hanja Maij-Weggen, A4-0068/1996).
77, poročevalca : Raymonde Dury in Hanja Maij-Weggen, A4-0068/1996.
Resolution of 18.11.1999 on the preparation of the reform of the Treaties and the next Intergovernmental Conference (OJ C 189, 7.7.2000, p. 222, rapporteurs: Giorgos Dimitrakopoulos and Jo Leinen, A5-0058/1999).
Resolucija z dne 18.11.1999 o pripravi reforme pogodb in naslednje medvladne konference - UL C 189, 7.7.2000, str.
Resolution of 3.2.2000 on the convening of the Intergovernmental Conference (OJ C 309, 27.10.2000, p. 85, rapporteurs: Giorgos Dimitrakopoulos and Jo Leinen, A5-0018/2000).
Resolucija z dne 3.2.2000 o sklicu medvladne konference - UL C 309, 27.10.2000, str.85 . poročevalca: Giorgos Dimitrakopoulos in Jo Leinen, A5-0018/2000.
Resolution of 16.3.2000 on the drafting of a European Union Charter of Fundamental Rights (OJ C 377, 29.12.2000, p.
Resolucija z dne 16.3.2000 o izdelavi Listine o temeljnih pravicah Evropske unije - UL C 377, 29.12.2000, str. 329. rapporteurs: Andrew Du and Johannes Voggenhuber, A5-0064/2000.
Resolution of 13.4.2000 containing the European Parliament's proposals for the Intergovernmental Conference (OJ C 40, 7.2.2001, p. 409, rapporteurs: Giorgos Dimitrakopoulos and Jo Leinen, A5-0086/2000).
Resolucija z dne 13.4.2000 o predlogu Evropskega parlamenta za medvladno konferenco - OJ C 40, 7.2.2001, str.
Resolution of 16.1.1986 on the position of the European Parliament on the Single Act approved by the Intergovernmental Conference on 16 and 17 December 1985 (OJ C 36, 17.2.1986, p. 144, rapporteur: Altiero Spinelli, A2-0199/1985).
Resolucija z dne 16.1.1986 o stališču Evropskega parlamenta o Enotnem aktu, ki ga je medvladna konferenca odobrila 16. in 17. decembra 1985 - UL C 36, 17.2.1986, str.
Resolution of 11.12.1986 on the Single European Act (OJ C 7, 12.1.1987, p. 105, rapporteur: Luis Planas Puchades, A2-0169/1986).
Resolucija z dne 11.12.1986 o Evropskem enotnem aktu - UL C 07, 12.1.1987, str.
81, rapporteurs: David Martin and Fernand Herman, A3-0123/1992).
81, poročevalca: David Martin in Fernand Herman, A3-0123/1992.
Resolution of 19.11.1997 on the Amsterdam Treaty (OJ C 371, 8.12.1997, p. 99, rapporteurs: I÷igo Mïndez de Vigo and Dimitris Tsatsos, A4-0347/1997).
Resolucija z dne 19.11.1997 o Amsterdamski pogodbi - UL C 371, 8.12.1997, str.
Resolution of 31.5.2001 on the Treaty of Nice and the future of the European Union (OJ C 47 E, 21.2.2002, p. 108, rapporteurs: I÷igo Mïndez de Vigo and Antùnio Josï Seguro, A5-0168/2001).
Resolucija z dne 31.5.2001 o Pogodbi iz Nice in prihodnosti Evropske unije- UL C 47 E, 21.2.2002, str.
Resolution of 29.11.2001 on the constitutional process and the future of the Union (OJ C 153 E, 27.6.2002, p. 310, rapporteurs: Jo Leinen and I÷igo Mïndez de Vigo, A5-0368/2001).
Resolucija z dne 29.11.2001 o ustavnih postopkih in prihodnosti Unije - UL C 153, 27.6.2002, str.
Resolution of 24.9.2003 on the draft Treaty establishing a Constitution for Europe and the European Parliament's opinion on the convening of the Intergovernmental Conference (OJ C 77 E, 26.3.2004, p.
Resolucija z dne 24.9.2003 o osnutku Pogodbe o sprejetju ustave za Evropo in mnenju Evropskega parlamenta o sklicu medvladne konference - UL C 77 E, 26.3.2004, str. 255 poročevalca: José María Gil-Robles Gil-Delgado in Dimitris Tsatsos, A5-0299/2003.
C E S E 1416/2004, not yet published in the O / c i a l Jo u r n a l .
CESE 1416/2004, še neobjavljeno v UL.
`I am not an advocate of frequent changes in laws and constitutions, but laws and institutions must go hand in hand withthe progress of the human mind.
“Nisem zagovornik pogostega spreminjanja zakonov in ustav, toda zakoni in postave morajo biti v koraku z napredkom človeškega razuma.
As that becomes more developed, more enlightened, as new discoveries are made, new truths discovered, and manners and opinions change, with change of circumstances, institutions must advance also to keep pace withthe times.
Ko se ta bolj razvije, ko postane bolj prosvetljen, ko se pojavijo nova odkritja, odkrijejo nove resnice in se spremenijo način življenja in nazori, se morajo v novih okoliščinah razviti tudi postave, da bi bile v korak s časom.
We might as well require a man to wear still the coat which «ttedhim when a boy, as civilised society to remain ever under the regime of their ancestors.'
Lahko pa tudi zahtevamo, da mož še naprej nosi suknjo, ki mu je bila prav kot dečku, ali da civilizirana družba za zmeraj ostane pod obliko vladanja svojih prednikov.”
More than half a century ago, the Schuman Declaration set in train an ambitious undertaking: that of uniting Europeans, who had been divided for centuries by fratricidal con‹icts,aroundacommonproject.
Pred več kot pol stoletja je Schumanova deklaracija spodbudila smel podvig: združitev Evropejcev, ki so jih več stoletij razdruževali bratomorni spori, v skupen projekt.
Success was dependent on a resolution of the three crucial issues facing Europe at the end of the Second World War: how to overcome the internal demons which were the root cause of the most serious disasters to have a.ectedourcontinent,howtoregaina place at the forefront of world a.airs,andhowtodevelopeconomicconditionswhich would guarantee the survival of a stable democratic order.
Uspeh je bil odvisen od razrešitve treh poglavitnih vprašanj, s katerimi se je soočala Evropa po koncu druge svetovne vojne: kako premagati notranja nesoglasja, ki so botrovala velikim razdejanjem na naši celini, kako ponovno priti v ospredje svetovnih dogajanj ter kako ustvariti gospodarske pogoje, ki bi zagotovili obstoj stabilne demokratične ureditve.
All these achievements of the European integration process should not lead us to forget its true objectives: making nationalist excesses, the real cancer a . e c t in g m o d e r n E u r op e , a t h in g of the p a s t ; d e f en d in g d e m o c r a c y a s a s y s t e m w h i c h c a n channel divergent opinions in a pluralist society; and giving Europe a strong, in‹uentialvoicetodefenditsideas,itsvaluesanditsinterests.
Evropi je uspelo utrditi politični sistem, ki temelji na načelih svobode, pluralizma in strpnosti; zgladila je spore z državami, s katerimi je bila pred tem nasprotnica, in tako naznanila najdaljši čas miru v novi dobi; Evropejcem je zagotovila visoko raven materialne blaginje in socialnega napredka; pripomogla je k odpravi železne zavese, ki je ločevala svobodno Evropo od Evrope zatiranih.
However, Europe must not rest on its laurels: it must deal withthe new challenges facing it at the start of the 21st century, i.e. the Union's role in international politics, globalisation, enlargement, the euro, the internal and external security of our continent, terrorism, migratory ‹ows,education,technologicalprogress,racism,xenophobia or social exclusion.
Zaradi vseh teh dosežkov procesa evropskega združevanja pa ne smemo pozabiti njegovih pravih ciljev: zagotoviti, da bodo nacionalistični izgredi, ki so resnična bolezen sodobne Evrope, le stvar preteklosti; braniti demokracijo kot sistem, ki lahko različnost mnenj spremeni v pluralistično družbo; in dati Evropi močen in vpliven glas, s katerim lahko brani svoje ideje, vrednote in interese.
Ever since the « r s t European e l e c t i on s b y u n i v e r s a l s u . r a g e in 1 9 7 9 , P a r l i a m en t h a s consistently sought to democratise and make more e.ectiveandtransparenttheworkings of what was to become the European Union.
Evropski parlament je od izvolitve na splošnih volitvah leta 1979 vedno skušal demokratizirati delovanje povezave, ki je kasneje postala Evropska unija, in ga narediti učinkovitejšega in preglednejšega.
By adopting, on 14 February 1984, the « r s t d r a f t Treaty e s t a b l iffs h in g the European Union ( k n o w n a s the ` S p in e l l i ' d r a f t , after its rapporteur), Parliament initiated a reform process which was to continue for the following 20 years and lead to the drafting of the Single European Act5, the
Evropski parlament je s sprejetjem prvega osnutka Pogodbe o ustanovitvi Evropske unije (osnutka, po poročevalcu imenovanega “Spinelli”), le začel reforme ki so si sledile naslednjih dvajset let in dobile svojo podobo v Enotnem evropskem aktu5,
7, the Treaty of Nice
, pogodbi iz Nice in sedaj v
Maastricht Treaty6, the Treaty of Amsterdamestablishing a Constitution for Europe9.
Evropski parlament je v vsaki od teh faz na pobudo ustavnega odbora – ki je nato leta 1999 postal odbor za ustavne zadeve – dejavno sodeloval pri
At each stage, withthe Committee on Institutional A . a i r s , w h i c h in 1 9 9 9 b e c a m e the Cffo m m i t t e e on Constitutional A.airs,providingthedrivingforce,Parliamentplayedan active part in the preparatory talks and assessed the outcome of the various Intergovernmental Conferences (IGCs)10.
10 pripravah in ocenil rezultate različnih medvladnih konferenc (CIG)
Three distinct but related objectives have been pursued by Parliament to this end:
Od samega začetka reformnega procesa je zagovarjal stališče, da je treba razjasniti in izboljšati ustavni temelj Evropske unije.
First, it has sought to clarify and where necessary strengthen the competences and responsibilities of the European Union itself.
Pod pritiskom zaporednih širitev, ki bi lahko ogrozile politično razsežnost povezave, je ta potreba postajala čedalje nujnejša.
It has also pleaded for a stronger role to be given to the Commission in carrying out policies once they have been agreed, subject to proper scrutiny and control.
Parlament skuša doseči tri ločene, a povezane cilje:
Third, it has made the case for better democratic control and accountability at European level.
Prvič, Parlament si prizadeva za razjasnitev in, kjer je to potrebno, utrditev pristojnosti in obveznosti same Evropske unije.
Those responsibilities which national parliaments, in ratifying the Treaties, have transferred to the Union should not be exercised by the Council (i.e.
Parlament dosledno zagovarja stališče, da se morajo pristojnosti Evropski uniji dodeliti in da jih mora ta izvajati na podlagi “načela subsidiarnosti”, to pomeni, da mora izpolnjevati tiste obveznosti – vendar izključno tiste obveznosti –, ki se lahko s skupnimi politikami izvajajo učinkoviteje, kot če države članice delujejo ločeno.
THE EUROPEAN PARLIAMENT`S OPINION ON THE EUROPEAN CONSTITUTION
Drugič, Parlament zagovarja stališče, da se morajo obveznosti, ki se izvajajo na evropski ravni, izvajati učinkoviteje.
The loss of parliamentary powers at the national level should be o . s e t b y a n in c r e a s e in p a r l i a m en t a r y po w e r a t European l e v e l .
Tistih pristojnosti, ki so jih nacionalni parlamenti z ratikacijo Pogodb prenesli na Unijo, ne bi smel izvajati samo Svet (tj. državni ministri).
In the light of the mixed and clearly inadequate results achieved by the Treaties of Amsterdam and Nice, when set against the challenge posed by the doubling in the number of Member States, but also that of the further deepening of the Union, it became more and more apparent that the established method of revising the Treaties was no longer able to provide genuine responses to the issues raised by the development of Europe.
Ob mešanih in očitno nezadovoljivih rezultatih Amsterdamske pogodbe in Pogodbe iz Nice glede na izziv podvojitve števila držav članic, vendar tudi z nadaljnjim poglabljanjem Unije, je bilo vedno bolj jasno, da metoda revizije pogodb, kakršna se je izvajala, ni mogla več dati pravih rešitev za razvoj Evrope.
Parliament had already reached that conclusion, and outlined it clearly, in its resolution of 19 November 1997 (based on the report by Ó÷igo Mïndez de Vigo and Dimitris Tsatsos, see footnote 10 above) which marked the real starting point of the political review process which was to culminate, in 1999, in the establishment, at the instigation of the German Council Presidency, of the Convention model, one «rstemployed in connection withthe drafting of the Charter of Fundamental Rights of the European Union.
Evropski parlament je to ugotovitev jasno izrazil že leta 1997 v resoluciji z dne 19. novembra (o poročilu Iniga Méndeza de Viga in Dimitrisa Tsatsosa, glej opombo 10 spodaj), ki je zares sprožila politično razmišljanje, ki je leta 1999 na pobudo nemškega predsedstva Sveta privedlo do priprave modela Konvencije – ki je bil najprej uporabljen za redakcijo Listine o temeljnih pravicah Evropske unije.
The signatories to the Treaty of Nice, being aware of its imperfections, in fact annexed to it a Declaration No 23 `on the future of the Union'11 which paved the way for further reform of the treaties, originally scheduled for 2004.
Ker so se podpisniki Pogodbe iz Nice zavedali njenih pomanjkljivosti, so ji priložili izjavo št. 23 “o prihodnosti Unije”11ki je odprla pot novi reformi pogodb, ki je bila na začetku predvidena za leto 2004.Ta reforma bi morala biti pripravljena s pomočjo “obširne razprave z vsemi zainteresiranimi stranmi: s predstavniki nacionalnih parlamentov in vseh tistih, ki odražajo javno mnenje (...), predstavniki civilne družbe itd...”.
This reform was to be prepared for by `wide-ranging discussions with all interested parties: representatives of national parliaments and all those re‹ectingpublicopinion(...)representativesofcivilsociety,etc.', which was to take place in 2001 with a view to the adoption of a declaration `containing appropriate initiatives for the continuation of this process' at the European Council in Laeken.
Razprava bi morala potekati leta 2001, z namenom sprejetja izjave, “ki bi vsebovala ustrezne pobude za nadaljevanje tega procesa”vse od zasedanja Evropskega sveta v Laeknu.
Parliament, for its part, after having sought to work in partnership withthe the national parliaments, during the preparations for successive IGCs12
Potem ko je poskušal v pripravljalni fazi za medvladne konference
The Convention on the Charter of Fundamental Rights demonstrated that a body of this kind was able to prepare a draft text likely to secure the approval of the Heads of State or Government.
,sodelovati z nacionalnimi parlamentij je bil Evropski parlament prvi
THE EUROPEAN PARLIAMENT`S OPINION ON THE EUROPEAN CONSTITUTION
EVROPSKI PARLAMENT IN EVROPSKA USTAVA držav in vlad držav članic, nacionalnih parlamentov, Evropskega parlamenta in Komisije ter ki bi se ji kot polnopravni člani pridružili tudi predstavniki vlad in parlamentov držav kandidatk.
The outcome of the Convention con«rmedthatthechoiceofthismethodhadbeenawise one, since the latter succeeded in presenting, after 16 months' work, a consensus-based text informed by intense debates which also drew on close dialogue with civil society.
Uspešna izkušnja Konvencije o Listini o temeljnih pravicah je dejansko odprla pot oblikovanju podobne Konvencije za pripravo dela nove medvladne konference. Konvencija o Listini je dejansko delovala dobro in dokazala, da je sposobna pripraviti osnutek, ki ga lahko odobrijo voditelji držav in vlad.