natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The event will take place in Brussels from 10 to 13 October 2005 and will be concerned with preparing regional programmes for the post-2006 period.
Osrednja tema bo priprava regionalnih programov za obdobje po letu 2006; pričakuje se približno 2000 udeležencev.
As many as 2 000 participants are expected.
Rok za oddajo prijav je 31. januar 2005.
The closing date for applications is 31 January 2005.
Kot pravi Danuta Hübner, so mnoge regije že oblikovale svoje cilje, kar je razvidno iz programov, ki jih sofinancirajo strukturni skladi.
The Wim Kok report is available at the following address:
Nove uredbe za obdobje po letu 2006
This initiative is linked to the review of the Lisbon strategy, which will be the subject of a Commission communication at the beginning of February and of European Council conclusions on 22 and 23 March.
Ta pobuda sodi v okvir revizije strategije iz Lizbone, ki bo tema Poročila Komisije v začetku februarja in sklepov Evropskega sveta 22. in 23. marca.
In November 2004, the mid-term report from the highlevel group charged with reviewing the strategy (Wim Kok report) concluded that results remained disappointing and stressed the need for Community financial incentives to encourage competitiveness, growth and employment, as well as improved ownership of the Lisbon objectives by all the parties involved.
Novembra 2004 je bilo v Poročilu skupine na visoki ravni o vmesnem vrednotenju strategije (Poročilo Wima Koka) sklenjeno, da rezultati niso izpolnili pričakovanj, in poudarjena je bila potreba po finančnih spodbudah Skupnosti v dobro konkurenčnosti in povečevanja zaposlovanja, pa tudi potreba po boljši usvojitvi ciljev iz Lizbone vseh vpletenih strank.
New Interreg III crossborder and‘neighbourhood’ programmes
Novi programi čezmejnega sodelovanja in «sosedstva» Interreg III
The proposed Structural Funds and Cohesion Fund regulations for the period 2007–13 are now available online in 20 language versions on the Inforegio website at the following address: http://europa.eu.int/comm/ regional_policy/sources/docoffic/ official/regulation/newregl0713_ en.htm
Uredbe v zvezi s strukturnimi skladi in Kohezijskim skladom, ki so predlagane za obdobje 20072013, so v dvajsetih jezikovnih različicah odslej na voljo na spletni strani InfoRegio: http://europa.eu.int/comm/ regional_policy/sources/docoffic/ official/regulation/newregl0713_ sl.htm
At the end of 2004, the European Commission approved nine InteregIIIA crossborder cooperation and/or ‘neighbourhood’ programmes covering the border regions of several new Member States and neighbouring third countries.The total cost of these nine programmes is EUR 336.04 million, including an EU contribution of EUR260.84 million: EUR 215.34 million from the ERDF, EUR 21.5 million from
Konec leta 2004 je Evropska komisija odobrila devet programov čezmejnega sodelovanja in/ali «sosedstva» Interreg III A, ki pokrivajo obmejna področja več novih držav članic in sosedskih tretjih držav.
Tacis CBC (cross-border cooperation), EUR 15 million from Phare CBC and EUR 9 million from CARDS (
Celotni stroški devetih programov dosegajo 336,04 milijonov eurov, prispevek EU pa 260,84 milijonov eurov, od tega 215,34 milijonov eurov prihaja iz ESRR, 21,5 iz Tacis CBC (Cross-Border Cooperation, Čezmejno sodelovanje) (*), 15 iz Phare CBC (*) in 9 iz CARDS (*).
Interreg IIIB Baltic Sea Region: next call for projects in February 2005 and to strengthen local competitiveness, crossborder infrastructure, human resources, institutional cooperation and border security.
INTERREG IIIB – regija Baltskega morja: prihodnji poziv za projekte v februarju 2005 lokalno konkurenčnost, obmejne infrastrukture, človeške vire, institucionalno sodelovanje in varnost na mejah.
The seventh call for project proposals for the Baltic Sea Region (BSR) transnational cooperation programme will be launched on 1 February 2005.
Nekateri programi deloma ali v celoti zadevajo novo «evropsko politiko sosedstva» s tretjimi državami sosedami, ki niso kandidatke za pridružitev (Rusija, Belorusija, Ukrajina).
To find out more:
Cilje devetih programov lahko na kratko povzamemo, kot sledi: p
Some of these programmes concern all or part of the new ‘European neighbourhood policy’ in regard to third countries that are not candidates for EU membership (Russia, Belarus and Ukraine).
7. poziv za predloge projektov za program mednarodnega sodelovanja za regijo Baltskega morja (regija Baltskega morja/BSR) bo objavljen 1. februarja 2005.
The objectives of the nine programmes can be briefly summarised as follows.
Dodatne informacije: p http://www.bsrinterreg.n e t / ne w
p Czech Republic/Poland: The aim is to improve http://www.bsrinterreg.net/ news.html
Litva/Poljska/Rusija (regija Kaliningrada).
With the focus on sustainable development, this programme aims to overcome obstacles to the integration and competitiveness of the beneficiary zones created by the border. The programme will also help consolidate their cultural and historical links.
Cilj tega programa s težiščem na trajnostnem razvoju je predvsem premagati ovire, ki jih za integracijo in konkurenčnost območij postavlja meja, ter utrditi medsebojne kulturne in zgodovinske vezi.
living conditions and competitiveness by encouraging modernisation and further development of infrastructure as well as local socioeconomic development in the crossborder area.
Češka/Poljska. Cilj je izboljšati življenjske razmere in konkurenčnost z vzpodbujanjem posodabljanja in širjenja infrastrukture, pa tudi lokalnega družbenega in gospodarskega razvoja obmejnega področja.
p Poland/Slovak Republic: There is a need to build on the achievements of the previous Phare CBC programme by developing environmental protection and transport infrastructure as well as local socioeconomic life.
Poljska/Slovaška. Gre za utrditev dela, opravljenega v okviru prejšnjega programa Phare CBC, z razvijanjem prometne in okoljevarstvene infrastrukture, pa tudi lokalnega družbenega in gospodarskega življenja.
p Hungary/Slovak Republic/Ukraine: In the wake of the Phare CBC, this programme, which is now extended to include Ukraine, aims to strengthen socioeconomic integration and is concerned in particular with human resources, the natural and cultural heritage and crossborder infrastructures (transport and environment).
Madžarska/Slovaška/Ukrajina. Program, razširjen na Ukrajino, gre po stopinjah Phare CBC in želi okrepiti družbeno in gospodarsko integracijo, predvsem na področju človeških virov, kulturne in naravne dediščine ter čezmejne infrastrukture (promet, okolje).
p Poland/Belarus/Ukraine: The challenge is to
Slovaška/Češka.
Montenegro: This programme seeks to foster closer relations between populations, local authorities and economic players to create a solid foundation for optimising development opportunities for the whole area.
Cilj programa je predvsem skozi turizem, ruralni razvoj ter ohranjanje pokrajin in tradicij ustvariti gospodarsko, družbeno in kulturno integrirano obmejno področje.
CARDS (Community Assistance for Reconstruction, Development and Stabilisation): aid for the stabilisation process in the western Balkans.
* Tacis: tehnična pomoč tretjim državam, naslednicam bivše Sovjetske zveze; Phare: predpristopna pomoč; CARDS: pomoč v procesu stabilizacije na vzhodnem Balkanu.
cles created by the border and to create a common space conducive to increased competitiveness in a European context, improved living conditions, economic and social cohesion and sustainable development.
Slovenija/Madžarska/Hrvaška. Ob premagovanju mejnih ovir želi ta program ustvariti skupen prostor, naklonjen krepitvi konkurenčnosti v evropskem okviru, pa tudi izboljšanju življenjskih pogojev, gospodarski in družbeni koheziji ter trajnostnemu razvoju.
Actions in third countries (1)
Aktivnosti v tretjih državah (*)
Population (millions)
Prebivalstvo(v milijonih)
Contribution by third countries
Prispevek za tretje države
) Tacis (technical assistance to the Commonwealth of Independent States): countries that are former members of the USSR; Phare: pre-accession aid; CARDS (Community Assistance for Reconstruction, Development and Stabilisation): aid for the stabilisation process in the western Balkans.
* Tacis: tehnična pomoč tretjim državam, naslednicam bivše Sovjetske zveze; Phare: predpristopna pomoč; CARDS: pomoč v procesu stabilizacije na vzhodnem Balkanu.
ISPA for broader cohesion
ISPA za širjenje kohezije
The ISPA annual report 2003 states that the 10 countries that benefited from ISPA (Instrument for Structural Policy for Pre-Accession) in 2003 received during that year a total contribution of almost EUR 1.25 billion for 75 new projects.
Letno poročilo 2003 ISPA kaže, da je deset držav, upravičenih do pomoči iz ISPA (Instrument strukturnih politik v predpristopnem obdobju), leta 2003 prejelo prispevke v skupni vsoti skoraj 1,25 milijarde eurov, namenjenih 75 novim projektom.
That same year, payments made totalled almost EUR 424 million, 14 % more than in 2002.
Tega leta je bilo izvršenih blizu 424 milijonov eurov plačil oziroma 14 % več kot leta 2002.
324 projects including 212 for the environment, 102 for transport and 10 for the related extended decentralised implementation system (EDIS).
področju okolja, 102 na področju prometa in 10 v okviru «Razširjenega decentraliziranega izvajalskega sistema» (Extended Decentralised Implementation System/EDIS).
At the end of 2003, some 90 % of the ISPA allocation for the whole of the period 2000–06 had been allocated to projects that had already been, or were about to be, implemented, with financing commitments of 61.7 %.
Konec leta 2003 je bilo skoraj 90 % sredstev ISPA za celotno obdobje od 2000-2006 že dodeljenih projektom v teku ali tistim, ki so bili pripravljeni na začetek, z 61,7-odstotno stopnjo finančnih obveznosti.
For the new Member States, this means that some of the Cohesion Fund grants are already covered by the ISPA commitments for eligible projects.
Za nove države članice to pomeni, da je del kreditov Kohezijskega sklada že razdeljen skozi dejavnosti ISPA projektom, ki so do tega upravičeni.
The year 2003 was the last for ISPA’s activity in eight of the countries covered by the instrument because, in 2004, they became EU Member States.
2003 je bilo zadnje leto delovanja ISPA v osmih državah, ki jih je zajemal ta instrument in so leta 2004 postale članice.
The Cohesion Fund consequently took over from ISPA, and ongoing projects were transferred.
Projekte ISPA, ki še potekajo, je prevzel Kohezijski sklad.
It should be remembered that the ISPA instrument was modelled on the Cohesion Fund with the object of co-financing major environmental and transport infrastructure in the central and east European countries (CEECs) and to help them adapt to Community legislation in these fields.
Če si osvežimo spomin – ISPA je bil po vzoru Kohezijskega sklada zasnovan za sofinanciranje velikih okoljskih in prometnih infrastruktur v državah srednje in vzhodne Evrope in za pomoč slednjim pri sprejemanju pravnega reda Evropskih skupnosti na teh področjih.
It is also worth noting that the annual resources of the Cohesion Fund for the new Member States for the period 2004–06 are more than three times what they were under the ISPA instrument: EUR 2.8 billion compared with EUR 0.75 billion.
Opozoriti je treba, da so se letna sredstva Kohezijskega sklada, namenjena novim državam članicam za obdobje 2004–2006, več kot potrojila glede na sredstva, ki jih je zagotavljal ISPA: 2,8 milijarde eurov proti 0,75 milijarde.
Bulgaria and Romania continue to benefit from ISPA, with gradually increased financing until the end of 2006. Croatia also became a beneficiary on 1 January 2005.
Bolgarija in Romunija ostajata regiji, ki sta upravičeni do pomoči ISPA, in višina njima namenjenih sredstev se bo postopoma zviševala do konca leta 2006, s 1. januarjem 2005 pa je tudi Hrvaška upravičena do pomoči ISPA.
The report highlights the considerable progress in implementing measures and stresses ISPA’s role in helping the CEECs adapt to Community legislation, undertake major reforms of the sectors concerned, embark on a strategic approach to priority investments, prepare for the EU’s structural policy and, in particular, manage Cohesion Fund aid.
Poročilo kaže na precejšen napredek pri udejanjanju ukrepov in poudarja vlogo, ki jo je imel ISPA pri pomoči državam srednje in vzhodne Evrope pri prilagajanju zakonodaji Skupnosti, pri vzpodbujanju temeljitih reform posameznih sektorjev in strateškega pristopa k prednostnim vlaganjem, pri pripravah na strukturno politiko EU, še zlasti pri upravljanju pomoči iz Kohezijskega sklada.
The implementation of quality projects, supported by many technical assistance measures, made it possible for the responsible administrations to ‘learn by doing’ and to strengthen their abilities in concluding public works contracts, management and financial control, and in public/private partnerships.
Izvajanje kvalitetnih projektov, ki so ga podpirali številni ukrepi tehnične pomoči, je odgovornim vladnim organizacijam omogočilo, da so «se učili iz prakse» in da so okrepili svoja znanja na področju oddaje javnih naročil, upravljanja in finančnega nadzora oziroma javnega/zasebnega partnerstva.
The projects adopted in 2003 included 60 environmental projects (65 % of the EU’s total contribution, mainly for water management and wastewater and waste management) and 15 road and rail projects situated along pan-European transport corridors.
Med leta 2003 odobrenimi projekti je 60 okoljskih (65 % celotnega prispevka EU, v glavnem namenjenega gospodarjenju z vodami, čiščenju odpadnih voda in predelavi odpadkov) ter 15 projektov na področju cestnih in železniških povezav, ležečih vzdolž panevropskih prometnih koridorjev.
From the time of its launch in 2000 to 2003, ISPA provided more than EUR 7 billion (about 65 % pf the total eligible costs), co-financing http://www.europa.eu.int/comm/regional_policy/sources/docoffic/official/repor_en.htm
Od začetka svojega delovanja leta 2000 pa vse do 2003 je ISPA sofinancirala – v višini več kot 7 milijard eurov (približno 65 % celotnega stroška) - 324 projektov, od tega 212 na official/repor_en.htm.
The Structural Funds near you
Strukturni skladi blizu vas
This issue of Inforegio news is accompanied by a factsheet presenting cohesion policy in your country for the present programming period.
Tej številki Inforegio News je dodana podatkovna kartica o kohezijski politiki v vaši državi v obdobju aktualnih programov.
An identical factsheet exists for each Member State as well as for Bulgaria, Croatia (to be published) and Romania.
Enake kartice obstajajo za vse države članice, pa tudi za Bolgarijo, Hrvaško (v pripravi) in Romunijo.
Factsheets on cohesion policy at regional level are available for the old Member States (except Denmark and Luxembourg).
Kartice, ki zadevajo kohezijsko politiko na regionalni ravni, so na voljo za stare države članice (razen za Dansko in Luksemburg).
These documents are available online in English, French and the national language(s) by clicking on the relevant map area.
Ti dokumenti so na voljo na spletu, in sicer v angleščini, francoščini in nacionalnem(ih) jeziku(ih).
Editor: Thierry Daman, European Commission, Regional Policy DG, Unit 01, Fax (32-2) 29-66003.
Odgovorni urednik: Thierry Daman, ES, Regionalna politika GD, Enota 01, Faks (32-2) 296 60 03.
The texts of this publication do not bind the Commission.Electronic address of the Regional Policy DG on the Internet: http://europa.eu.int/comm/regional_policy/index_en.htm Commissioner Danuta Hübner: http://europa.eu.int/comm/commission_barroso/hubner/index_en.htm Orders for publications: regio-info@cec.eu.int — This newsletter is published in 19 official languages of the European Union.Printed on recycled paper.
Besedila te publikacije ne zavezujejo Komisije.Elektronski naslov Generalnega direktorata za regionalno politiko: http://europa.eu.int/comm/regional_policy/index_en.htm Komisarka Danuta Hübner: http://europa.eu.int/comm/commission_barroso/hubner/index_en.htm Naročanje publikacij: regio-info@cec.eu.int — Ta informacijski bilten izhaja v 19 uradnih jezikih Evropske unije.Natisnjeno na recikliranem papirju.
Text finalised on 12 January 2005.
Besedilo zaključeno 12. januarja 2004.
Newsletter February 2005
Informacijsko pismo Februar 2005
No 131 en inforegio news
Regionalna politika št.131 sl inforegio news
Working together for growth and jobs:a new strategy for Europe and its regions
Skupaj za rast in zaposlovanje:nova strategija za Evropo in njene regije
Recognised as a candidate for EU membership by the European Council in June 2004, Croatia has benefited from the Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA) since 1 January 2005. The country is set to receive EUR 25 million in 2005 and EUR 35 million in 2006.
Ko je Evropski svet junija 2004 potrdil Hrvaško kot kandidatko za pristop, je ta država postala upravičenka Instrumenta strukturnih politik v predpristopnem obdobju (ISPA), in sicer ji s 1. januarjem 2005 pripada 25 milijonov eurov, v letu 2006 pa 35 milijonov eurov.
The project submission files are currently being drawn up and the first approval decisions are expected for the autumn of 2005.
Dokumentacija o prijavljenih projektih je v pripravi, prve odločitve o odobritvi se pričakujejo jeseni 2005.
With a view to the mid-term examination of the Lisbon agenda (2000–10) by the European Council on 22 and 23 March, Commission President José Manuel Barroso presented, on 2 February, a communication urging an ambitious strategy for growth and jobs for the Union.
Ker bo 22. in 23. marca Evropski svet obravnaval vmesno vrednotenje strategije iz Lizbone (2000–2010), je José Manuel Barroso, predsednik Komisije, 2. februarja predstavil Sporočilo v podporo ambiciozne strategije rasti in zaposlovanja za Unijo.
For cohesion policy, this implies further increasing the efforts of all the regions to achieve the Lisbon and Gothenburg objectives for a competitive and sustainable European economy that generates jobs.
Na področju kohezijske politike to pomeni povečati skupen prispevek regij k izpolnjevanju ciljev iz Lizbone in Göteborga za konkurenčno in trajnostno evropsko gospodarstvo, ki ustvarja delovna mesta.
It also means successfully completing the reform of the Structural Funds proposed by the Commission for the period 2007–13.
In seveda uspešno izpeljati reformo strukturnih skladov, ki jo je predlagala Komisija za obdobje 2007–2013.
The regions in figures
Regije v številkah
Refocused priorities.
Na novo opredeljene prioritete.
Revitalised and refocused on clearer and more realistic priorities, the guiding theme behind the Lisbon strategy will remain sustainable development.
Rdeča nit prenovljene strategije iz Lizbone, z na novo opredeljenimi, jasnejšimi in bolj realističnimi prioritetami, je še vedno trajnostni razvoj.
The Regions: statistical yearbook 2004, published by Eurostat, covers the 254 NUTS 2 regions of the 25 EU Member States and the 14 regions of Bulgaria and Romania: making the regions more attractive by providing them with improved infrastructure.
Posebej bomo izpostavili promocijo inovacijskih centrov, ki povezujejo regionalne centre, univerze in podjetja; povečanje privlačnosti regij z izboljšanjem njihovih infrastruktur.
to render Europe more attractive for investment and jobs; to place knowledge and innovation at the heart of growth; to create more and better jobs.
V svoji izdaji za leto 2004 Statistični letopis regij, ki ga objavlja Statistični urad Evropskih skupnosti (Eurostat), obravnava 254 regij NUTS2 Evropske unije petindvajsetih in 14 regij Bolgarije in Romunije: narediti Evropo privlačnejšo za investicije in delo; vzpostaviti znanje in inovativnost kot bistvo rasti; ustvarjati številčnejša in boljša delovna mesta.
Eurostat has also just published the latest figures (2002) on GDP in the regions of Europe. They confirm that the Commission’s proposals for regional policy and social cohesion in 2007-13 are well founded:
Poleg tega je Eurostat objavil najnovejše podatke (leto 2002) o BDP regij, ki potrjujejo utemeljenost predlogov Komisije za regionalno politiko in socialno kohezijo v obdobju 2007–2013:
The means to realise an ambition. Given the sharing of responsibilities between the Union and Member States in the principal fields targeted by the Lisbon strategy (employment, macroeconomic policy, structural reforms, etc.), the communication clearly distinguishes between actions at European level, through a European action programme, and actions taken by Member States through 25 national programmes.
V tem okviru je poudarek predvsem na optimizaciji notranjega trga, malih in srednje velikih podjetij, sektorjev z močnim potencialom rasti, evropskih infrastruktur, raziskav in razvoja, inovativnosti in ekoinovacij, utrjevanja evropske industrijske baze in partnerstva med javnim in privatnim sektorjem.
Better targeted resources.
Zato tudi poudarja potrebo po učinkovitem partnerstvu.
Regarding cohesion policy in particular, the communication recommends that the next generation of programmes should adopt a more strategic approach in order to better target resources, especially in the least favoured regions, on:
Toda to prizadevanje ima svojo ceno: EU bo uspela uresničiti svoje cilje, zlasti na področju kohezije, le če bodo države članice prispevale dovolj sredstev v proračun, ki bo zadostoval za izpolnjevanje skupaj sprejetih ekonomskih in socialnih obveznosti.
To find out more, consult the text of the communication: http://www.europa.eu.int/growthandjobs/pdf/COM2005_
„Trajnostne evropske regije”
‘Sustainable European regions’
Bolje koncentrirana sredstva.
024_en.pdf as well as the press release: http://europa.eu.int/rapid/press
Kar zadeva kohezijsko politiko, Sporočilo za naslednjo generacijo programov priporoča bolj strateški pristop k izboljšavi koncentracije sredstev, še zlasti v najmanj razvitih regijah, in sicer na naslednjih področjih:
ReleasesAction.do?reference=IP/05/130 & type=HTML & aged=0 & langua ge=EN & guiLanguage=en creating quality jobs through increased investment in human resources and the creation of new activities; the growth of the knowledge economy by strengthening research capacities and innova-
Več si preberite v besedilu Sporočila: http://www.europa.eu.int/growthandjobs/pdf/COM2005_024_sl.pdf in v sporočilu za javnost: http://europa.eu.int/rapid/ pressReleasesAction.do?reference=IP/05/130 & type=HTML & aged=0 & language=SL & guiLanguage=sl Mreža trajnostnih evropskih regij, ki je izšla iz programa inovativnih shem Evropskega sklada za regionalni razvoj, je na podlagi osmih študij primerov objavila poročilo o dobrih praksah trajnostnega razvoja: ustvarjanje kvalitetnih zaposlitev s pomočjo povečanja investicij v človeške vire in v zagon novih dejavnosti; razvoj ekonomije znanja s krepitvijo raziskovalnih kapacitet in inovativnih mrež in z uporabo informacijskih in komunikacijskih tehnologij.
The Structural Funds in 2004:a lever for regional competitiveness
Strukturni skladi v letu 2004:vzvod za regionalno konkurenčnost
The budgetary allocation for 2004 — EUR 41 billion — is the highest annual budget in the history of the Structural Funds. For the second time in succession, payment requests from the Member States exceeded budgetary resources, causing the Council and European Parliament to approve a supplement of EUR 2.4 billion that has been fully taken up.
„Velik korak za Evropo, majhen korak za regije”: Konferenca obrobnih pomorskih regij Evrope je objavila publikacijo (v angleščini, francoščini, italijanščini, nemščini in španščini), ki podpira ambiciozno kohezijsko politiko.
For Commissioner Danuta Hübner this
Po mnenju komisarke Danute Hübner to pomeni, da „so strukturni skladi
means that ‘The Structural Funds are being well used and are necessary for the economic development of the regions.
dobro porabljeni in da so potrebni za ekonomski razvoj regij.