natgillin/translations-raw huggingface dataset:
40Seatbelts and child restraints. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
40Varnostni pasovi in otroški varnostni sedeži. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 41Sistem kazenskih točk. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 42
BEST PRACTICES IN ROAD SAFETY
NAJBOLJŠEPRAKSE NAPODROČJU VARNOSTI VCESTNEMPROMETU
48Efficient emergency responses . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
48Učinkovito ukrepanje ob nesreči . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
49First treatment and transportation of victims . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
49Takojšnja oskrba in prevoz žrtev . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
50Psychosocial support. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 52
50Psihosocialna pomoč. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 52
ROAD SAFETY DATA AND DATA COLLECTION . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 53
PODATKI O VARNOSTI V CESTNEM PROMETU IN ZBIRANJE PODATKOV . . . . . . . . . . . . . . . . 53
Road crash statistics. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Statistika o prometnih nesrečah. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
53Exposure data. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
53Podatki o izpostavljenosti . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
54Safety Performance Indicators. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
54Kazalniki uspešnosti na področju varnosti . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
56In-depth crash data . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 57
56Izčrpni podatki o prometnih nesrečah. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 57
CONCLUDING REMARKS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 59
KONČNE OPOMBE . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 59
ANNEX: OVERVIEW OF BEST B, GOOD G AND PROMISING P MEASURES . . . . . . . . . . . 60
PRILOGA: PREGLED NAJBOLJŠIH N, DOBRIH D IN OBETAJOČIH O UKREPOV . . . . . . . 60
The goal of SUPREME was to collect, analyse, summarise and publish best practices in road safety in the Member States of the European Union, as well as in Switzerland and Norway.
Cilj projekta SUPREME je bil zbrati, analizirati, povzeti in objaviti najboljše prakse na področju varnosti v cestnem prometu v državah članicah Evropske unije ter v Švici in na Norveškem.
This document is a collection of best practices at national scale and aims to present the project’s results to national/regional policy and decision makers across Europe, thereby encouraging the adoption of successful road safety strategies and measures.
Pričujoči dokument je zbirka najboljših praks na nacionalni ravni, njegov namen pa je rezultate projekta predstaviti nacionalnim/regionalnim nosilcem odločanja po vsej Evropi, s tem pa spodbuditi k sprejemanju uspešnih strategij in ukrepov za varnost v cestnem prometu.
As such, the intention of this project is to contribute to reaching the EU target of a 50 % reduction in road fatalities in 2010 (1).
V tem smislu želi ta projekt prispevati k izpolnitvi cilja EU, da se do leta 2010 število smrtnih žrtev na cestah zmanjša za 50 % (1).
The project was commissioned by DGTREN of the European Commission.
Projekt je naročil Generalni direktorat za energijo in transport Evropske komisije (DG TREN).
It started in December 2005 and finished in June 2007.
Izvajati se je začel decembra 2005, zaključil pa se je junija 2007.
A total of 31 national and international road safety organisations were involved.
V njem je bilo vključenih skupaj 31 nacionalnih in mednarodnih organizacij s področja varnosti v cestnem prometu.
More information about the project and its result can be found at: http://ec.europa.eu/transport/road_safety/pdf/projects/supreme.pdf
Več informacij o projektu in njegovih rezultatih je na voljo na spletni strani: http://ec.europa.eu/transport/road_safety/pdf/projects/supreme.pdf
White Paper European Transport Policy for 2010: Time to decide.
Bela knjiga o evropski prometni politiki do leta 2010: Čas za odločitev. COM(2001) 0370.http://ec.europa.eu/transport/white_paper/index_en.htm
Best practice in road safety
Najboljša praksa na področju varnosti v cestnem prometu
This handbook contains a large variety of road safety measures from throughout Europe.
Ta priročnik vsebuje veliko število različnih ukrepov s področja varnosti v cestnem prometu iz vse Evrope.
We hope that the handbook motivates those who are nationally or regionally involved in road safety to take up measures that have a high potential to improve road safety.
Upamo, da bo vse, ki si na nacionalni ali regionalni ravni prizadevajo za varnost v cestnem prometu, priročnik spodbudil k sprejetju ukrepov, ki imajo prave možnosti za izboljšanje varnosti na tem področju.
By looking at successful experiences elsewhere in Europe, reinventing the wheel and trial and error approaches to road safety can be largely avoided.
Uspešne izkušnje drugod po Evropi kažejo, da se je odkrivanju tople vode ter pristopom na podlagi preskusov in napak mogoče v veliki meri izogniti.
For whom?
Komu so namenjena?
Some road safety areas, e.g. vehicles safety, are largely the responsibility of the European Commission and other international bodies.
Nekatera področja varnosti v cestnem prometu, npr. varnost vozil, so v glavnem odgovornost Evropske komisije in drugih mednarodnih teles.
Most areas, however, are the responsibility of national governments, increasingly delegated to regional or local authorities.
Za večino področij pa so odgovorne nacionalne vlade, ki to odgovornost čedalje pogosteje prenašajo na regionalne in lokalne organe.
This procedure resulted in 250 proposed best practice measures. Subsequently, area experts critically looked at the information provided by the national experts, requested additional information if necessary and evaluated the scores on the various criteria.
Ta vodnik je namenjen nacionalnim, regionalnim in lokalnim oblikovalcem politik in nosilcem odločanja, strokovnim delavcem na področju varnosti v cestnem prometu, interesnim skupinam itd., skratka vsem tistim, ki se poklicno ukvarjajo z varnostjo v cestnem prometu na nacionalni ravni.
Best, good or promising practice?
Katere so vrste ukrepov?
This is the case in, for example, the area of driver training and safety education.
V tem dokumentu so opisani ukrepi na naslednjih devetih področjih: n ul l
HANDBOOKFOR MEASURES AT THECOUNTRYLEVEL
VODNIKPO UKREPIH NA DRŽAVNIRAVNI
Where to find what information?
Kje poiskati določene informacije?
It is likely that our knowledge will evolve when more evaluations are performed and when new measures are applied more widely.
Naše znanje se bo verjetno še razširilo, ko bo opravljenih več ocen in ko se bodo novi ukrepi uporabili v širšem obsegu.
Different measures and different qualifications of best, good and promising measures may be the result.
Rezultat tega so lahko različni ukrepi in različne opredelitve najboljših, dobrih in obetajočih ukrepov.
However, given the current state-of-the-art, we are convinced that the measures presented in this handbook belong to the best in its category.
Vendar pa smo glede na trenutno vrhunsko tehnologijo prepričani, da spadajo ukrepi, predstavljeni v tem vodniku, med najboljše v njegovi kategoriji.
Take care: it’s more than simply shopping!
Pazite: to je več kot le nakupovanje!
Beware of the danger of reading an overview of separate measures.
Temu sledi „strojna oprema“ varnosti v cestnem prometu, t.j. infrastruktura in vozila.
It might invite people to go out shopping, i.e. just to pick out one or two measures that seem interesting and easy to realise.That’s not what road safety work is all about and certainly not what efficient road safety work entails.
Nadaljujemo s„programsko opremo“ varnosti v cestnem prometu, torej izobraževanjem in kampanjami, usposabljanjem voznikov, izvrševanjem prometnih predpisov ter rehabilitacijo in diagnostiko v tem zaporedju.
Road safety work needs to be based on a thorough analysis of existing safety problems, on a clear strategic view of what problems need to be tackled and by which types of measures, preferably on the basis of a vision about the long term aims and the role of the various components of the traffic system.
Oskrba po prometni nesreči je predzadnji oddelek, katerega cilj je ublažiti posledice poškodb z ustrezno in hitro zdravniško pomočjo.
Only then, it is time to examine this document to see what other countries did to tackle a similar problem.
Zadnji oddelek je osredotočen na najboljše prakse pri zbiranju podatkov in njihovi analizi.
In all cases, consideration must be given to local conditions and, if appropriate, measures must be customised to those local conditions.
Dobri in zanesljivi podatki so pogoj za razumevanje problemov na področju varnosti v cestnem prometu, za dajanje prednosti ukrepom na tem področju in za spremljanje dosežkov v prihodnosti.
European countries differ widely in the safety level they have reached.
Vsak oddelek vsebuje nekaj splošnih informacij o ciljih in splošnih načelih, ki so ilustrirani s številnimi primeri na tem področju.
Some have a much longer history of road safety policies than other.
Ukrepi so predstavljeni v okvirjih različnih barv: n ul l
Since the intention of the handbook is that all European countries could find measures that suit their needs, the measures presented in this handbook are very different in nature.
Pazite se nevarnosti, ki jo predstavlja branje pregleda posameznih ukrepov.
Some are relatively simple and low-cost measures; other are less simple to implement and would need a larger budget.
Ljudi lahko namreč prepriča k nakupu, t.j. k izboru enega ali dveh ukrepov, ki se zdita zanimiva in lahko uresničljiva.
Some have been well-known for a long time in some countries, but less so in other.
To pa vsekakor ni namen prizadevanj na področju varnosti v cestnem prometu in zagotovo ne tisto, kar učinkovita prizadevanja na tem področju prinašajo.
The selection of measures was made with the utmost care and we believe that the handbook presents the most important measures.
Prizadevanja na področju varnosti v cestnem prometu morajo temeljiti na izčrpni analizi obstoječih problemov na področju varnosti, po možnosti na temelju vizij o dolgoročnih ciljih in vlogah različnih elementov prometnega sistema.
However, we do not pretend that the handbook is exhaustive.
Šele takrat je čas za pregled tega dokumenta in ugotavljanje, kaj so storile druge države, da bi rešile podoben problem.
In particular measures that have been implemented at a very local level and have not been publicised widely, may have escaped the attention of national and area experts.
V vseh primerih je treba upoštevati lokalne razmere, ukrepe pa je treba, če je primerno, tem lokalnim razmeram prilagoditi.
Institutional organisation of road safety
Organizacija varnosti v cestnem prometu na institucionalni ravni časovnega okvirja, ki ga je mogoče izpolniti samo z velikimi prizadevanji v daljšem časovnem obdobju.
However, a vision gives directions to road safety work and generates reflexion on what improvements are necessary in order to approach the desirable state proclaimed by the vision.
Kljub temu pa vizija daje smernice za prizadevanja na področju varnosti v cestnem prometu in ustvarja razmisleke o tem, katere izboljšave so potrebne, da bi se približali želenemu stanju, ki ga oznanja vizija.
If there is commitment and funding, a road safety vision directs road safety actions and forms the basis of road safety plans and programmes.
Če obstajajo zavzetost in finančna sredstva, lahko vizija varnosti v cestnem prometu usmerja ukrepe in oblikuje temelj za načrte in programe na tem področju.
Institutional organisation of road safety refers to a variety or measures which, together, form the basis for the implementation of measures in all fields of road safety.
Organizacija varnosti v cestnem prometu na institucionalni ravni se nanaša na vrsto različnih ukrepov, ki skupaj tvorijo podlago za izvajanje ukrepov na vseh področjih varnosti v cestnem prometu.
The work in this area is supportive for all the rest of the road safety work.
Delo na tem področju je v pomoč vsem ostalim prizadevanjem na področju varnosti v cestnem prometu.
The measures presented in this section relate to the general organisational framework, to road safety visions, targets and strategies, to the provision and allocation of financial resources, and to tools and strategies for selection and implementation of (cost-effective) road safety measures.
Ukrepi, predstavljeni v tem oddelku, se nanašajo na splošni organizacijski okvir, Vizije varnosti v cestnem prometu, cilje in strategije, zagotavljanje in dodelitev finančnih sredstev ter na orodja in strategije za izbor in izvajanje (stroškovno učinkovitih) ukrepov s področja varnosti v cestnem prometu.
Road safety visions
Vizije varnosti v cestnem prometu
What is it about? A Sustainable Safe road system aims to prevent crashes and if they still occur, to minimise their consequences.
Vizija varnosti v cestnem prometu je opis želenega stanja v prihodnosti, ki temelji na teoriji o tem, kako različni elementi prometnega sistema součinkujejo ali kako bi morali součinkovati.
It is based on the idea that people make mistakes and are physically vulnerable.
Opredeljena je kot dolgoročni cilj brez natančno določenega
The Sustainable Safety vision has a large influence on road safety work in practice, and has led and still leads to the implementation of effective and sustainable road safety measures.
Trajnostna varnost na Nizozemskem in švedska Vizija nič sta najbolj znana primera vizij varnosti v cestnem prometu, ki sta bila sprejeta tudi v drugih državah.
For example, one of the consequences of the principle homogeneity is that motorised traffic and vulnerable road users (pedestrians, cyclists) can only interact if speeds of motorised traffic are low.
Osrednji koncept obeh vizij je preoblikovati cestnoprometni sistem v sistem, ki izključuje vse znane možnosti za človeške napake in zmanjšuje fizično škodo pri prometnih nesrečah, ki se lahko zgodijo.
If speeds cannot be kept low, separate facilities for vulnerable road users are required. Measures to realise this included a substantial increase in the number and size of 30 km/h zones in built-up areas; the introduction of 60 km/h zones outside built-up areas, and speed reduction at intersections.
Ker si to vizijo delijo vse zainteresirane strani, so za varnost v cestnem prometu odgovorni uporabniki cest, oblikovalci sistema, uradi za ceste, proizvajalci avtomobilov itd., t.j. vsi tisti, ki so neposredno ali posredno vključeni v cestni promet.
Who is involved?
Najboljša praksa
More information? www.sustainablesafety.nl
Trajnostna varnost na Nizozemskem n ul l
Preferably, it is based on a road safety vision.
NAJBOLJŠEPRAKSE NAPODROČJU VARNOSTI VCESTNEMPROMETU
Targets give a precise, quantitative description of what is to be attained, and within what timeframe.
Obetajoča praksa Švicarski„Zvezni akcijski program za večjo varnost v cestnem prometu“ n ul l
Resource allocation processes
Postopki dodeljevanja sredstev
Resource allocation is crucial for the effectiveness of road safety programmes.
Dodeljevanje sredstev je ključnega pomena za učinkovitost programov za varnost v cestnem prometu.
Therefore, the resource allocation process always needs to be part of a road safety programme. Conversely, resource allocation processes should be linked to specific goals for road safety in order to achieve a maximum benefit of the funds which are allocated in the process.
Zaradi tega mora biti postopek dodeljevanja sredstev vedno del takšnega programa oziroma postopki dodeljevanja sredstev morajo biti povezani s specifičnimi nalogami na področju varnosti v cestnem prometu, da bi se denarna sredstva, ki so bila dodeljena v postopku, kar najbolje izkoristila.
Preconditions for resource allocation processes are a long enough timeframe and sufficient budgets.
Predpogoja za postopke dodeljevanja sredstev sta dovolj dolg časovni okvir in dovolj veliki proračuni.
Not reaching objectives should have consequences in order to assure the effective use of resources and to stimulate evaluation activities.
Prav tako bistveno je, da se izvajajo nadaljnja spremljanja, da bi se zagotovila učinkovitost financiranih ukrepov in da bi
Promising practice
Obetajoča praksa
The Belgian Road Safety Fund was implemented in 2004.
Belgijski sklad za varnost v cestnem prometu n ul l
Land use and network planning
Uporaba zemljišč in načrtovanje omrežij
Road infrastructure is the central element of a road transport system.
Cestna infrastruktura je osrednji element cestnoprometnega sistema.
It can be defined as the basic facilities, services and installations needed for the functioning of transport on highway, roads, and streets.
Opredeliti jo je mogoče kot osnovne objekte, storitve in naprave, potrebne za izvajanje prometa na avtocestah, cestah in ulicah.
Road infrastructure is a wide area and covers land use and network planning, (re)construction and design of road sections and intersections, signing and marking, maintenance, and, last but not least, quality assurance procedures like safety audits, safety impact assessments and safety inspections.
Cestna infrastruktura je široko področje in pokriva uporabo zemljišč ter načrtovanje omrežij, (re)konstrukcijo in projektiranje cestnih odsekov in križišč, označe-vanje, vzdrževanje in nenazadnje tudi postopke zagotavljanja kakovosti, kot so varnostne revizije, ocene vpliva varnosti in varnostni inšpekcijski pregledi.
In general, the road infrastructure would need to be designed and operated in such a way that road users understand what they can expect and what is expected from them, taking into account the limited human information processing capacity and resulting mistakes human beings are capable of.
Na splošno bi bilo treba cestno infrastrukturo projektirati tako, da lahko uporabniki cest razumejo, kaj lahko pričakujejo in kaj se pričakuje od njih, pri čemer je treba upoštevati sposobnost ljudi za obdelavo omejene količine informacij ter napake, ki jih ljudje lahko zaradi tega naredijo.
Land use and network planning forms the basis of a safe road infrastructure.
Uporaba zemljišč in načrtovanje omrežij tvorita temelj za varno cestno infrastrukturo.
Elements that need consideration are the distance between work and housing and the location of daily services, such as schools, homes for the elderly, medical centres and shopping areas, in relation to living areas.
Elementi, ki jih je treba upoštevati, so razdalja med delovnim mestom in stanovanjem ter lokacija dnevnih storitev, kot so šole, domovi za starejše občane, zdravstveni centri in nakupovalna središča, glede na stanovanjska naselja.
Furthermore, it is important that for longer and frequent trips, the fastest route coincides with the safest route, i.e. that the required distance on the more dangerous lower order roads is limited in favour of the safer higher order roads.
Poleg tega je pomembno, da za daljše in pogoste vožnje najhitrejša cesta sovpada z najbolj varno cesto, t.j. da je razdalja, ki jo je potrebno prevoziti na bolj nevarnih cestah nižjega reda,omejena v korist varnejših cest višjega reda.
Generally, it is not easy to come up with an optimal road network, particularly not when dealing with an existing network that has evolved during many decades, and sometimes even centuries, in response to the ever increasing mobility needs.
Na splošno ni enostavno zasnovati optimalnega cestnega omrežja glede na čedalje večje potrebe po mobilnosti, zlasti kadar gre za obstoječa omrežja, ki so se razvijala več desetletij in včasih celo stoletij.
The hierarchical mono-functional road network in the Netherlands
Vendar to ne pomeni, da na obstoječih omrežjih ni mogoče narediti ničesar.
On through roads, with grade separated intersections and physical separation of opposing traffic streams and no access for slow moving traffic, speed limits are 100 or 120 km/h. On the sections of distributor roads, separated pedestrian and bicycle facilities allow vehicle speeds of 50 km/h in urban areas and 80 km/h in rural areas.
Eno izmed pomembnih izboljšav je mogoče doseči s ponovno obravnavo trenutne klasifikacije cest, ki dopušča samo omejeno število kategorij cest in se izogiba večnamenskim cestam, nato pa z zagotovitvijo, da se v projektiranju in ureditvi ceste odraža njen dejanski namen.
At intersections on distributor roads, slow and fast moving traffic have to merge again, so speeds must be reduced, e.g. by a roundabout.
Za slednje bi lahko bila potrebna nadgradnja nekaterih cest in degradiranje drugih.
Who is involved?
Obetajoča praksa
More information? www.crow.nl
Hierarhično enonamensko cestno omrežje na Nizozemskem n ul l
There are numerous handbooks on road design and road construction, some of them specifically focusing on designing for safety, e.g. the Highway design and traffic safety engineering correct and return to their lane in time.
O projektiranju in konstrukciji cest obstajajo številni priročniki, nekateri izmed njih pa so zlasti osredotočeni na projektiranje za varnost, npr.
Obstacle avoidance roadsides or roadsides protected by guard rails prevent secondary collisions once a driver cannot correct in time.
Priročnik o projektiranju avtocest in načrtovanju prometne varnosti (1) ter Priročnik o varnosti v cestnem prometu (2).
Flexible or break-away roadside fixtures such as light poles and signs reduce the chance of serious injury in case of a collision.
Dve osrednji zahtevi za varno projektiranje sta (3): namenjena izogibanju ovir, ali obcestna območja, zaščitena z var-nostnimi ograjami, preprečujejo dodatna trčenja, ko voznik ne more pravočasno popraviti svoje smeri.