natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Some suggest that civil society’s participatorycapacity can be built up by involving organisationsfrom the social sector as partners in FP6 projects,andthat the Commission could set up a pan-European participatory forum to assess the structure and effect-
Nekateri predlagajo,da bi bila sposobnost civilnedružbe za udeležbo okrepljena z vključevanjem organizacij iz družbenega sektorja kot partneric v projektih šestega okvirnega načrta in da bi Komisijaustanovila vseevropski forum za udeležbo,ki bi ocenjeval strukturo in učinkovitost raziskovalne
Although delegates had varied views regarding howcivil society could be given a seat at the drafting table,some recommended that research could be commissioned to explore alternative models of participation.
Čeprav so imeli predstavniki različne poglede na to,kako bi lahko civilna družba prišla do sedeža pri izdelavi osnutka,so nekateri priporočili,da bi lahko zaraziskovanje alternativnih modelov udeležbe zadolžiliraziskovalce.
“We need to anticipate
»Predvideti moramo moÏne
Progress has been made.Expressions of interest forresearch projects targeted at civil society organisations are an indication that European research isbecoming more inclusive. Nevertheless, some describe EU research policy as still “excluding” civil society and some suggest that the design processshould involve a fair amount of “informal lobbying”.
Napredek je bil dosežen.Izražanje zanimanja za raziskovalne projekte,usmerjene v organizacije civilnedružbe,je znak,da postaja evropsko raziskovanje boljvključujoče.Vendar pa nekateri raziskovalno politiko EUše vedno opisujejo kot »izključujočo« za civilno družboin predlagajo,da bi moral proces načrtovanja obsegatiprecej »neformalnega lobiranja«.
Beyond the Commission problems downstream so
Onstran Komisije naslednjih
However,the relative lack of participation is not thesole responsibility of the Commission.
Vseeno pa za relativno pomanjkanje udeležbe ni odgovorna izključno Komisija.
“Research programmes have beendecided by the European Parliamentand the Council of Ministers...based on a Commission proposal,”said Achilleas Mitsos, the European Commission’s Director-General of Research.
»O raziskovalnih programih sta fazah, tako da odloãila Evropski parlament in Svet nam ne bo ministrov ... na podlagi predloga Komisije,« je dejal generalnidirektor za raziskovanje v Evropskikomisiji Achilleas Mitsos.
money in
UPRAVLJANJE
Instrumental changes changes
Koristne spremembe spremembe
Changing attitudes towards governance and creating an appropriatepolicy framework are the most crucial challenges facing civil societyparticipation in European research.
Spreminjanje miselnosti glede upravljanja in ustvarjanje ustreznega politiãnegaokvirja sta najbolj kljuãna izziva, s katerima se spoprijema udeleÏba civilne druÏbe v evropskem raziskovanju.
However, once the groundwork islaid, fulfilling the Europe’s governance potential is a logisticallycomplex process that can beboosted through the optimal use of modern communications channels. e-platforms
Vendar je izpolnitev evropskega potenciala zaupravljanje, ko bodo postavljeni temelji, logistiãno zahteven proces, ki ga je mogoãeokrepiti z optimalno uporabo sodobnih komunikacijskih kanalov.
Virtual governance
Virtualno upravljanje
Modern technology is providing many of the tools thatare making the enormously complex task of involvingcitizens more directly in European governance increasingly plausible and manageable.
Sodobna tehnologija ponuja številna orodja,s katerimipostaja izjemno zapletena naloga bolj neposrednegavključevanja državljanov v evropsko upravljanje vse boljverjetna in izvedljiva.
A notable example of successful electronic platformsat the EU level was the recent launch of the ‘e-Vote’project (see p23 for link) giving tens of thousands of European citizens the opportunity to vote on numeroustopical issues.
Ena izmed delovnih skupin na konferenci o upravljanjuleta 2003 je Evropski komisiji priporočila,naj vzpostaviraziskovalne informacijske portale na evropski ravni,s katerimi bi se izboljšala izmenjava znanj o udeležbicivilne družbe.
By breaking down traditional barriers to communi-cation,tools such as the internet may provide aprime opportunity to revolutionise the mechanics of democracy.
Z odpravo tradicionalnih komunikacijskih ovir lahkoorodja,kot je na primer internet,zagotovijo odlično priložnost za radikalne spremembe demokratičnihmehanizmov.
The internet – which has seen the rise of what hasbecome popularly known as e-governance, e government and e-voting – is connecting people to the political and decisionmaking apparatus as never before.
Pomemben primer uspešnih elektronskih portalov naravni EU je bila nedavna predstavitev projekta »e-Vote«(e-glasovanje) (za povezavo glej stran 23),ki je desettisočem evropskih državljanov omogočila glasovanje o številnih aktualnih zadevah.
However,the complex technical nature of many scientific issues means that the internet should be usedto supplement,not replace,traditional communicationtools.At present,virtual forms of discourse can onlyserve as an integrated structural supplement to established types.
Internet,ki je omogočil vzpon dejavnosti,poljudno imenovanih e-upravljanje,e-uprava in e-volitve,povezujeljudi s političnimi organi in organi odločanja kot še nikolidoslej.
“The internet is a source of greatexpectations and hope, especiallywhen the aim is to inform a widerpublic or interact with it,” pointsout the IFOK report.
»Internet je vir velikih priãakovanj in upanja, ‰e zlasti,kadar je cilj obve‰ãanje ‰ir‰e javnosti ali vzajemno sodelovanje z njo,« opozarja poroãilo IFOK.
Although this problem is particularly acute among theemerging economies of Accession and candidate countries, right across Europe there are many citizenswho are computer illiterate or lack access to the internet, particularly the disabled,the aged,and thesocially disadvantaged.
Soroden razlog za zaskrbljenost je stopnja razširjenosti interneta.Demokracija je po definiciji vključujoča,zaradičesar je trenutna stopnja nedostopnosti internetatemeljna omejitev pri širitvi e-upravljanja.
“The internet is a so great expectations and when the aim is to
Čeprav je to vprašanje posebej pereče v razvijajočih segospodarstvih držav pristopnic in kandidatk,pa jepovsod po Evropi mnogo državljanov,ki so računalniškonepismeni ali pa nimajo dostopa do interneta,zlasti invalidnih,starejših in socialno ogroženih.
SOCIETY A KEY TO THE LAB public or intera
VRATA DRUžBI DO LABORATORIJA sodelovanje z njo,«
In the public eye
Na očeh javnosti
Training the media spotlight on governance issuescould propel them more effectively into public consciousness by beaming the issues directly intopeople’s homes.
Z izobraževanjem medijev za osvetljevanje upravljavskihzadev bi lahko le-te učinkoviteje prodirale v javno zavest,saj bi prihajali problemi neposredno v domove ljudi.
This leads to something of a catch-22,it was remarked,in which the media refuses to cover anything it deemsas uninteresting or not ‘sexy’enough,but a certainissue may only begin to arouse public interest after ithas had media coverage.
To pelje k neki vrsti kavlja-22,je pripomnil nekdo,kjer mediji zavračajo poročanje o čemerkoli,kar imajo za nezanimivo ali ne dovolj »seksi«,določena zadeva pa lahko začne zbujati zanimanje javnosti šele,ko somediji o njej poročali.
Working groups at the Brussels conference recommended that the media should be encouraged to play a more active role in informing people about – and mediating in – the participatory process.
Delovne skupine na bruseljski konferenci so priporočilespodbujanje medijev k opravljanju aktivnejše vloge pri obveščanju ljudi o participativnem procesu in posredovanju v njem.
Although conceding that the media was not a schoolor university,it is part of the role of state-owned public broadcasters, when it comes to important issues suchas governance,to help inform and educate people.
Čeprav je treba priznati,da mediji niso šola ali univerza,pa je pomoč pri obveščanju in izobraževanju ljudi o pomembnih zadevah,kakršna je upravljanje,del vloge javnih elektronskih medijev v državni lasti.
“The media could potentially be anextraordinary instrument for participation,” stated one participant.
»Mediji bi bili lahko potencialnoizreden in‰trument udeleÏbe,« je navedel neki udeleÏenec.
This view is already reflected among some publicservice broadcasters such as the UK’s BBC.
To mnenje se že odraža pri nekaterih javnih elektronskihmedijih,kot je britanska BBC.
One of the main functions of the media in participatory processes,it was suggested,is to hold the pro-cessto account and to mediate between the various parties, including policymakers and the general public.
Ena izmed glavnih funkcij medijev v participativnih procesih je,kot je bilo omenjeno,nadzor nad procesomin posredovanje med različnimi strankami,vključno s snovalci politik in splošno javnostjo.
“The process of widening involvement... will be harder than justcreating the opportunity to participate,” wrote Greg Dyke, the BBC’s Director-General, in IPTS Report.
»Proces ‰irjenja udeleÏbe ... bo teÏavnej‰i kot zgolj ustvarjanje priloÏnosti za udeleÏbo,« je v poroãilu IPTS zapisal Greg Dyke,generalni direktor BBC.
The strongest link
Najmočnejša povezava
Television,newspapers and magazines already playan influential role in steering scientific debate. For example, media handling of the issues surrounding GMOs affected public opinion positively on one sideof the Atlantic and negatively on the other.
Televizija,časniki in revije imajo že sedaj vplivno vlogopri usmerjanju znanstvene razprave.Medijsko poročanjeo zadevah v zvezi z gensko spremenjenimi organizmi(GSO) je na primer na eni strani Atlantika pozitivno vplivalo na javno mnenje,na drugi pa negativno.
Public television can provide an instructive model forgreater citizen involvement and a crucial link betweengovernment and society.
Javna televizija lahko ponudi poučen model za večjo udeležbo državljanov in ključno povezavo med vlado terupravo.
“The media can highlight issues butit cannot shape the form of thedebate,” said a participant.
»Mediji lahko poudarijo zadeve, ne morejo pa izoblikovati razprave,« je izjavil udeleÏenec.
“The BBC and other European publicservice broadcasters may be betterplaced than almost any other organisations to provide a starting pointto encourage the widest range ofpeople to participate in civiclife,” added Greg Dyke.
Vendar lahko mediji izobražujejo ljudi in povečujejo njihovo željo po spoznavanju znanstvenih vprašanj,kar nakazujejo uspešne televizijske znanstvene oddaje.
Nevertheless,as successful TV science shows illus-trate,the media can educate people and increasetheir desire to learn more about scientific issues.
»BBC in drugi javni evropski elektronski mediji so lahko v bolj‰em poloÏaju kot domala katerakoli druga organizacija, da zagotovijo izhodi‰ãe za spodbujanje naj‰ir‰ega kroga ljudik udeleÏbi v javnem Ïivljenju,« je dodal Greg Dyke.
And the growing interactivity of media outlets – on-lineforums and polls,etc.– can provide broadcasterswith the instruments,in addition to their traditional transmissions, to fulfil that mediatory role.
Naraščajoča interaktivnost medijskih točk – spletnihforumov in anket itd.– lahko ponudi elektronskimmedijem,ob njihovih tradicionalnih oddajah,instrumenteza izvajanje te posredniške vloge.
“But the media is not an educational establishment and it has its owncriteria,” one contributor noted.
»Vendar pa mediji niso izobraÏevalna ustanova in imajolastna merila,« je pripomnil edenizmed sodelavcev.
“With its power to create a two-waystreet in communication... Interactive media allow people tocome together and share expertise in a dynamic way that can have realimpact,” explained Greg Dyke.
»S svojo sposobnostjo ustvarjanjadvosmerne komunikacije ... omogoãajo interaktivni medijiljudem sreãevanje in izmenjavoznanja na dinamiãen naãin, ki imalahko resniãen vpliv,« je razloÏil
GOVERNANCE
likih priãakovanj in i, kadar je cilj vnosti ali vzajemno
OF THE
UPRAVLJANJE
EUROPEANRESEARCHAREA– GIVING
EVROPSKEGA RAZISKOVALNEGA PROSTORA
SOCIETY A KEY TO THE LAB
– ODPRTA
Peering into the future the future
Pogled
If participation is the aim, then participation should also be the name of the game.
Pogled v prihodnost v prihodnost âe je udeleÏba cilj, potem naj ima tudi svoj pomen.
In its efforts to recommend a way forward for enhancing the involvement of civil society in the governance of the European Research Area, the Commission consulted widelyamong the various stakeholders.Here are a few suggestions forfurther steps.
Komisija je v svojihprizadevanjih, da bi priporoãila naãin za izbolj‰anje udeleÏbe civilne druÏbe priupravljanju Evropskega raziskovalnega prostora, opravila obseÏna posvetovanja z razliãnimi deleÏniki.
systematically international developments relevantto European research.
Sledi nekaj predlogov za nadaljnje korake.
The European Commission started the ball rolling atthe end of 2002 with a study gathering input from aninternational network of experts and subjecting it topeer review by an international panel of renownedpractitioners involved in civil society participation.
Evropska komisija Bruseljska konferenca sredi leta 2003,na kateri so se zbrali predstavniki pomembnejših deležnikov
Follow up is an important component of the knowledge-building process.In order to create more of anincentive for the EU to invest in civil society participa-tion,the Commission needs benchmarks for measuringits participatory activities.Such evaluation exerciseswill help to orient the Commission (and public administrations at the national and regional level) in its effortsto define and implement minimum standards for publicconsultation and participatory processes.
– organizacij civilne družbe,raziskovalnih inštitutov,vlad in industrije –,je omogočila pripravo sklepnegaporočila in njenih sklepov.
The mid-2003 Brussels conference,which broughttogether representatives of the major stakeholders – civil society organisations, research institutes, governments and industry – informed the preparation of the final report and its conclusions.
Sledenje je pomembna sestavina procesa nabiranjaznanja.Komisija potrebuje primerjalne podatke za merjenje svojih participativnih dejavnosti,da bi ustvarilavečjo spodbudo za vlaganje v udeležbo civilne družbe v EU.Takšno vrednotenje bo Komisiji (in javnim upravamna državni in regionalni ravni) pomagalo pri orientaciji v svojih naporih po opredelitvi in uporabi minimalnihstandardov za posvetovanje z javnostjo in participativnihprocesov.
The various European Commission Directorates-General (DGs) have amassed a great deal of expertisein civil society participation.An internal mechanismshould be set up as a cost-effective means of sharingthis know-how and promoting mutual learning. This knowledge-sharing can be achieved through steeringgroups and inter-DG workshops.It would also favour acultural change inside the Commission.
Ta proces je prinesel precej priporočil,ki jih je Komisijadodatno analizirala in prečistila ter predlagala delovninačrt.Predlogi Komisije za delovanje v prihodnosti sevrtijo okoli štirih glavnih tem:izboljšanje znanja,oblikovanje participativne kulture,integriranje udeležbev snovanje politik in ustvarjanje pravnega okvirja.
This process produced a number of recommendations which were further analysed and refined by the Commission to come up with a proposed game plan.The Commission’s proposals for future action revolvearound four main themes:enhancing knowledge,shaping a participatory culture,integrating participation into policy-making,and forging a legal framework.
V različnih generalnih direktoratih (GD) Evropske komisije se je nakopičilo veliko znanja o udeležbi civilnedružbe.Vzpostavljen mora biti interni mehanizem kotstroškovno učinkovito sredstvo za izmenjavo teh izkušenjin spodbujanje vzajemnega učenja.To izmenjavo znanjaje mogoče doseči z usmerjevalnimi skupinami in delavnicami za več generalnih direkcij.To bi podprlotudi spremembo kulture v Komisiji.
Enhancing knowledge on participation in ERA
Izboljšanje znanja o udeležbi v Evropskem raziskovalnem prostoru
How can Europe boost the capacity of its policymaking mechanisms to involve civil society?
Kako lahko Evropa z vključevanjem civilne družbepoveča zmogljivost svojih mehanizmov za snovanjepolitik?
Firstly,through knowledge!
Najprej z znanjem!
Since effective knowledgeexchange is key to successful participation,a ‘virtual European academy’should be set up to providetraining that is individually designed for each stakeholder group.The academy could operate as aninnovative teaching and training area and a virtual ‘think-tank’. Although it should be run at EU level,its focus would encompass the requirements of different target groups and Member States.A globalmonitoring system should be set in place to screen
Ker je učinkovita izmenjava znanjaključnega pomena za uspešno udeležbo,mora biti ustanovljena »virtualna evropska akademija«,ki bo zagotovila usposabljanje,ki bo posebej zasnovano zavsako skupino deležnikov.Akademija bi lahko delovalakot inovativno območje za izobraževanje in usposabljanjeter kot virtualna »miselna shramba«.Čeprav bi moraladelovati na ravni EU,bi njeno žarišče obsegalo zahteverazličnih ciljnih skupin in držav članic.Vzpostavljen bimoral biti univerzalni sistem nadzora,ki bi sistematičnoprikazoval mednarodni razvoj,povezan z evropskimraziskovanjem.
SOCIETY A KEY TO THE LAB
– ODPRTA VRATA DRUžBI DO LABORATORIJA razisko
Towards a culture of participation
Kulturi udeležbe nasproti
Embedding participation in the policymaking process: action!
Vključevanje udeležbe v proces snovanja politik:akcija!
Civil society should become an active partner inbuilding and implementing future Framework Programmes. But before this can happen, the Commission needs to design – through consultation – a mechanism for such participation.
Civilna družba bi morala postati aktiven partner pri izdelavi in izvajanju prihodnjih okvirnih programov.Preden pa lahko pride do tega,mora Komisija s posvetovanjem izoblikovati mehanizem za takšno udeležbo.
Within a few years,Europeans should find participation as natural as voting and,indeed,its natural complement. Participation seeds should grow and theirroots should become firmly anchored in our culture.This calls for a change of attitude.The exchange ofexperience between European Commission servicesmentioned in the previous section should help bringabout this cultural change within the EU executive.
V nekaj letih bi morali imeti Evropejci udeležbo za takoobičajno kot volitve,pravzaprav za njihovo naravnodopolnilo.Seme udeležbe bi moralo vzkliti in njene korenine bi se morale trdno zasidrati v našo kulturo.To kliče po spremembi miselnosti.Izmenjava izkušenjmed službami Evropske komisije,omenjenimi v prejšnjem odstavku,bi morala pomagati k tej spremembi kulture znotraj izvršnih organov EU.
A dynamic and flexible public forum should be created in order to enhance understanding of society’sneeds and demands,as well as to facilitate theexchange of views between various stakeholders.Although permanent,the forum would be fluid instructure to allow it to react to changing issues.
Ustvarjen mora biti dinamičen in prilagodljiv javni forum,s katerim bo izboljšano razumevanje potreb in zahtevdružbe ter olajšana izmenjava mnenj med različnimideležniki.Čeprav bo to stalni forum,bo njegova strukturaspremenljiva,kar mu bo omogočalo prilagajanje spremenjenim problemom.
A ‘reflexive system’for the early detection of controversial ethical issues should also be set up in order toinitiate relevant public debates.Its structure will have tobe flexible enough to adapt to changing contexts andwill draw on the expertise of existing ethics councils.
Prav tako bi moral biti vzpostavljen »sistem« za zgodnjeodkrivanje spornih etičnih vprašanj,ki bi sprožalustrezne javne razprave.Njegova struktura bi morala biti dovolj prilagodljiva spremenjenim okoliščinam,da bi izkoristila znanje obstoječih etičnih svetov.
Beyond the Commission, cross-fertilisation shouldalso be fostered among the communities of stake-holders.The public should be allowed to quiz leadingscientists and academics on topical scientific andresearch issues.Universities across Europe could host‘Future Days’events that would allow such dialoguesto take place.This would help bring research andpolicy-makers closer to society at local and regional levels. Universities and research institutes could alsobe encouraged to co-operate with schools in order toboost S & T awareness among young people.
Poleg Komisije bi morale navzkrižno bogatitev gojiti tudi skupnosti deležnikov.Javnost bi morala imeti pravicoizpraševati vodilne znanstvenike in akademike oaktualnih znanstvenih in raziskovalnih temah.Evropskeuniverze bi lahko prirejale »dneve prihodnosti«,ki bi omogočali takšne dialoge.To bi pripomoglo k zbliževanju raziskovalcev in snovalcev politik z družbona lokalni in regionalni ravni.Univerze in raziskovalneinštitute bi lahko tudi spodbujali k sodelovanju s šolami,s čimer bi pospeševali znanstveno-tehnološko zavestmed mladimi.
Rights and obligations: defining a legal framework
Pravice in obveznosti:opredelitev pravnih okvirov
Policymakers at national,regional or local levelsshould also embark on coordination exercises thatwould allow them to benchmark their own practices.
Snovalci politik na državni,regionalni in lokalni ravni bi semorali lotiti koordinacije,ki bi jim omogočila medsebojnoprimerjalno oceno svojih postopkov.
A legal framework that enshrines and codifies civilsociety’s right to be involved in research decisionand policymaking processes does not exist either atthe EU level or beyond.The forging of such a framework is essential because the coherent involvementof civil society in the ERA requires a consistent andharmonious foundation.The EU should lead the waytowards forging a global convention on civil societyparticipation in research policy-making. Achieving this ambitious goal will require the long-term involve- ment of civil society and other stakeholders in laying the groundwork.
Pravni okvir,ki varuje in ureja pravico civilne družbe do vključevanja v odločanje in snovanje politik v raziskovanju,ne obstaja niti na ravni EU niti drugod.Izdelava takšnega okvira je bistvenega pomena,saj zahteva skladno vključevanje civilne družbe v Evropskiraziskovalni prostor dosledne in skladne temelje.EU bimorala imeti vodilno vlogo pri izdelavi globalne konvencije o udeležbi civilne družbe pri snovanju raziskovalnih politik.Doseganje tega smelega cilja bo zahtevalo dolgoročno sodelovanje civilne družbe in drugih deležnikov pri oblikovanju temeljev.
its efforts to recommend ay forward for enhancing olvement of civil society he governance of the Euro
Komisija je v svojih adevanjih, da bi priporoã in za izbolj‰anje udeleÏ civilne druÏbe pri upravljanju Evropskega
Civil society –Civil society includes individual citizens and the associations representing them.These belong to the so-called ‘third sector’which is neither part of the state apparatus nor the private sector.
Civilna družba – civilna družba obsega posamezne državljane in združenja,ki jih zastopajo.Le-ti sodijo v t.i.»tretji sektor«,ki ni niti del državnega aparata niti zasebnega sektorja.
ECAS – European Citizens Action Service
ECAS – Služba za akcijo evropskih državljanov (European Citizens Action Service)
ECSITE –European Collaborative for Science,Industry and Technology Exhibitions
ECSITE – Evropsko združenje za znanstvene,industrijske in tehnološke razstave (European Collaborative for Science,Industry and Technology Exhibitions)
FP6 –The European Union’s Sixth Framework Programme for Research and Technological Development
FP6 – Šesti okvirni program Evropske unije za raziskovanje in tehnološki razvoj
GMO –Genetically modified organism
GSO – gensko spremenjeni organizem
Governance of the European Research Area:the role of civil society –Title of European Commission-sponsored interim study,conference in Brussels (June 2003) and a final report
Upravljanje Evropskega raziskovalnega prostora:vloga civilne družbe– naslov študije in konference v Bruslju (junij 2003),ki ju je podprla Evropska komisija