natgillin/translations-raw huggingface dataset:
EC Guidance Guidance on the maintenance of landscape connectivity features of major importance for wild flora and fauna (cf Article 3 of the Birds Directive (79/409/EEC) and Article 10 of the Habitats Directive (92/43/EEC) Aug 2007 http://ec.europa.eu/environment/nature/ecosystems/docs/adaptation_fragmentation_guidelines.pdf
Smernice Evropske komisije Smernice o ohranjanju elementov pokrajinske povezljivosti, ki so pomembni za prostoživeče živali in rastline (glej člen 3 direktive o pticah (79/409/EGS) in člen 10 direktive o habitatih (92/43/EGS), avgust 2007; http://ec.europa.eu/environment/nature/ecosystems/docs/adaptation_fragmentation_guidelines.pdf.
Green Infrastructure will play a decisive role in integrating biodiversity into other policies, such as agriculture, forestry, water, marine and fisheries, regional and cohesion policy, climate change mitigation and adaptation, transport, energy and land use policy.
Zelena infrastruktura bo imela odločilno vlogo pri vključevanju biotske raznovrstnosti v druge politike, kot so kmetijska, gozdarska, vodna, pomorska in ribiška politika, regionalna in kohezijska politika, blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje tem spremembam, prometna in energetska politika ter politika rabe zemljišč.
It is also an important tool for existing Directives such as the Water Framework Directive, the Marine Framework Directive, Environmental Impact Assessment and Strategic Environment Assessment Directives.
Prav tako je pomembno orodje za obstoječe direktive, kot so okvirna direktiva o vodah, okvirna direktiva o morski strategiji ter direktivi o presoji vplivov na okolje in strateški presoji okolja.
LIFE funded projects In focus publication on LIFE project supporting green infrastructure. http://ec.europa.eu/environment/life d ed the EU E co la be l f w ar
Projekti, financirani iz programa LIFEOsrednja publikacija o projektu LIFE za podporo zeleni infrastrukturi: http://ec.europa.eu/environment/life
In addition, particular attention will be given to strengthening the integration of green infrastructure aspects in the EU’s various funding programmes (eg structural and cohesion funds, CAP, LIFE) over the current and future financial programming period starting in 2013 and to improving the ecological coherence of the Natura 2000 Network.
Posebna pozornost se bo namenila zlasti krepitvi vključevanja vidikov zelene infrastrukture v različne programe EU za financiranje (kot so strukturni skladi in kohezijski sklad, SKP, LIFE) v sedanjem in prihodnjem obdobju finančnega načrtovanja, ki se bo začelo leta 2013, ter izboljšanju ekološke skladnosti mreže Natura 2000.
EU research projects EU COST project N°341: Habitat fragmentation due to transportation infrastructure http://cordis.europa.eu/cost-transport/src/cost-341.htm l ed p ap er that has been a cy c e
Raziskovalni projekti EUProjekt EU COST št. 341: Razdrobljenost habitatov zaradi prometne infrastrukture:http://cordis.europa.eu/cost-transport/src/cost-341.htm l ira ne m pa p irj u e ci k an o na r Ti sk
© European Commission, 2010 ed on r in t r P
© Evropska unija, 2010
MONITORING THE IMPACT OF EU BIODIVERSITY POLICY
Spremljanje vpliva politike biotske raznovrstnosti EU
Biodiversity – the variety of ecosystems, species and genes – is the for the EU.
Biotska raznovrstnost, tj. raznovrstnost ekosistemov, vrst in genov, je Zemljin naravni kapital, pri čemer je njeno ohranjanje ključna okoljska prednostna naloga EU.
As it is impossible to measure all aspects of biodiversity, Europe-wide state of biodiversity in Europe.
Ker je nemogoče izmeriti vse vidike biotske raznovrstnosti, so se razvili „kazalniki“ biotske raznovrstnosti, ki se uporabljajo po vsej Evropi.
The latest indicator-based assessments revealed that, whilst some progress %#concern.
Nosilci odločanja so na podlagi teh ugotovitev razvili strategijo biotske raznovrstnosti EU po letu 2010 in določili cilj za leto 2020.
& " " ' ( ) ( #$ '('( As part of this process, the EU has established a solid biodiversity baseline '()(changes in biodiversity, for instance as a result of EU policy.
Kot del tega procesa je EU pripravila zanesljivo referenčno poročilo o biotski raznovrstnosti za leto 2010. To se bo uporabilo kot referenčna točka za merjenje prihodnjih sprememb biotske raznovrstnosti, na primer zaradi politike EU.
*#+biodiversity indicators, as well as basic biodiversity research and monitoring, # &
Medtem ES še naprej podpira nadaljnji razvoj kazalnikov biotske raznovrstnosti ter temeljne raziskave in spremljanje biotske raznovrstnosti na evropski in svetovni ravni, da bi pomagala zapolniti vrzeli v znanju.
Italian Dolomites - wildlife rich farmland important for biodiversity
Italijanski Dolomiti – kmetijska krajina, bogata s prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami, pomembna za biotsko raznovrstnost
Fact 1: Biodiversity is a key environmental priority for the EU policies and actions on Europe’s biodiversity but they also provide indications of how these policies can be adjusted and improved to better respond to biodiversity’s needs.
Dejstvo 1: biotska raznovrstnost je ključna okoljska prednostna naloga EU
Fact 3: European biodiversity indicators help to build up a picture of the state of Europe’s environment
Dejstvo 3: kazalniki evropske biotske raznovrstnosti prispevajo k oblikovanju predstave o stanju okolja Evrope
Biodiversity – the variety of ecosystems, species and genes – is the world’s natural capital.
Biotska raznovrstnost, tj. raznovrstnost ekosistemov, vrst in genov, je Zemljin naravni kapital. Je namreč bistvenega pomena za tra-
Since 2005, the European Commission has been working with the European Environment Agency to develop a set of European Biodiversity indicators – known as the SEBI 2010 indicators - to measure progress in achieving the target of halting biodiversity loss in Europe by 2010.
Evropska komisija od leta 2005 sodeluje z Evropsko agencijo za jnostni razvoj, saj zagotavlja življenjsko pomembne dobrine in sto-okolje pri razvoju sklopa kazalnikov evropske biotske raznovrstnosti, ritve, kot so hrana, skladiščenje ogljika in urejanje voda, ki so temelj ki se imenujejo tudi kazalniki SEBI 2010, za merjenje napredka pri zaustavljanju izgube biotske raznovrstnosti v Evropi do leta 2010.
Recognising it is a key environmental priority, the EU of 27 countries set itself the target to halt the loss of biodiversity within its territory and to significantly reduce biodiversity loss worldwide.
gospodarske in socialne blaginje ter kakovosti življenja.
This was the prime catalyst for the development of an EU Biodiversity Action Plan (BAP) in 2006, and for the stepping up of efforts to implement fully the EU Birds and Habitats Directives which, together, form the backbone of the EU nature conservation legislation.
Poleg podnebnih sprememb je izguba biotske raznovrstnosti največja svetovna grožnja okolju, ki povzroča tudi znatno gospodarsko izgubo in zmanjšanje blaginje.
The 26 SEBI indicators have been carefully selected to provide a range of interlinked information on different biodiversity attributes.
S 26 skrbno izbranimi kazalniki SEBI se zagotavlja več medsebojno povezanih informacij o različnih značilnostih biotske raznovrstnosti.
Some directly track impacts on a component of biodiversity (eg the abundance and distribution of selected species), whereas others reflect key threats to biodiversity (eg trends in invasive alien species), its sustainable use (eg the amount of deadwood in forests) or ecosystems integrity (eg water quality).
biotske raznovrstnosti po svetu. To je spodbudilo pripravo Akcijskega načrta za biotsko raznovrstnost leta 2006 in pospešilo prizadevanja za celovito izvajanje direktiv EU o pticah in habitatih, ki skupaj pomenita temelj zakonodaje EU o ohranjanju narave.
Fact 2: Biodiversity indicators help summarise complex scientific data
Dejstvo 2: kazalniki biotske raznovrstnosti pomagajo pri povzemanju zapletenih znanstvenih podatkov
The main concern when developing these indicators was to ensure that they are scientifically robust and have a broad geographical scope.
Glavna težava pri razvoju teh kazalnikov je bila zagotavljanje njihove znanstvene utemeljenosti in širokega geografskega področja uporabe.
It was also a priority to make full use of scientific data derived from the regular assessment reviews of the EU Biodiversity Action Plan or reporting obligations under the two EU nature Directives as well as other relevant EU legislation or policies.
Prednost je imelo tudi celovito izkoriščanje znanstvenih podatkov, pridobljenih na podlagi rednih pregledov Akcijskega načrta EU za biotsko raznovrstnost ali obveznosti poročanja v skladu z obema direktivama EU o naravi ter drugo zadevno zakonodajo ali politikami EU.
Fact 4: Europe’s biodiversity remains under serious threat
Dejstvo 4: biotska raznovrstnost v Evropi je še vedno zelo ogrožena
As it is impossible to measure all aspects of biodiversity, ‘indicators’ are often used.
Ker je nemogoče izmeriti vse vidike biotske raznovrstnosti, se pogosto uporabljajo „kazalniki“.
These help to summarise complex and often disparate sets of scientific data in a simple and clear manner.
Z njimi se na preprost in jasen način povzamejo zapleteni ter pogosto neskladni sklopi znanstvenih podatkov.
They operate just like a petrol or temperature gauge on the dashboard of a car.
Delujejo podobno kot merilnik goriva ali temperature na armaturni plošči avtomobila.
Each gauge provides an indication of how the car is performing, or, in the event of a malfunction, allows immediate action to be taken, without the driver having to understand the full complexity of the engine within.
Vsak merilnik prikazuje delovanje avtomobila, v primeru okvare pa omogoča takojšnje ukrepanje, pri čemer vozniku ni treba v celoti razumeti zapletenega delovanja njegovega motorja.
Similarly, biodiversity indicators off er a quick and easy tool for highlighting key messages and presenting general trends on the state of biodiversity. They are also a fundamental part of policymaking.
Zadnja ocena na podlagi kazalnikov kaže, da je stanje biotske raznovrstnosti v Evropi še vedno zelo zaskrbljujoče.
By building up a comprehensive set of facts and figures of different biodiversity and ecosystem components within the EU, biodiversity indicators not only help assess the impact of specific EU
Čeprav se je na primer upadanje števila nekaterih pogostih ptic kmetijske krajine od sredine 90. let 20. stoletja navidezno umirilo, število traviščnih metuljev
For instance, although the decline in some common farmland birds appears to have levelled offsince the mid 1990s, Europe’s grassland butterflies continue to decline dramatically (almost 70%) and show no sign of abating.
Podobno tudi kazalniki biotske raznovrstnosti zagotavljajo hitro in v Evropi še naprej strmo upada (za skoraj 70%) in nič ne kaže, da preprosto orodje za opozarjanje na ključna sporočila ter predsta-bi se to padanje zaustavilo.
Up to 25% of European animal species, including mammals, amphibians, reptiles, birds and butterflies also face the risk of extinction.
Izumrtje ogroža tudi do 25% evrops-vljanje splošnih smeri razvoja na področju biotske raznovrstnosti. kih živalskih vrst, vključno s sesalci, dvoživkami, plazilci, pticami in So tudi bistven del oblikovanja politike. metulji.
European coastal ecosystems continue to be degraded
Evropski obalni ekosistemi še vedno propadajo
Trends in grassland butteries in Europe
Kazalniki evropske biotske raznovrstnosti
Since 1990, grassland butteries have declined by almost 70 % (population index 1990 = 100)
Od leta 1990 se je število traviščnih metuljev zmanjšalo za skoraj 70 % (indeks populacije leta 1990 = 100)
Threats to biodiversity9.
Grožnje biotski raznovrstnosti9.
Critical loads for excess nitrogen deposits10.
Kritične obremenitve presežnega dušika10.
Trends in invasive alien species in Europe11.
Smeri razvoja invazivnih tujih vrst v Evropi11.
Such significant changes in land use not only lead to habitat loss and degradation but also cause severe fragmentation of existing habitats which can seriously affect their ability to continued to deliver valuable ecosystem goods and services.
Vpliv podnebnih sprememb na vrste, občutljive na temperaturo tudi resno razdrobljenost obstoječih habitatov, kar lahko močno vpliva na njihovo zmožnost nadaljnjega zagotavljanja dragocenih dobrin ter storitev ekosistema.
In this respect, the assessment also found that Europe’s ecosystem services are degrading to such an extent that many are no longer able to deliver the optimal quality and quantify of basic services such as crop pollination, providing clean air and water, or controlling of floods and erosion.
V zvezi s tem je bilo v oceni ugotovljeno tudi, da se storitve ekosistemov Evrope tako zelo poslabšujejo, da jih veliko ne more več zagotavljati optimalne kakovosti in količine osnovnih storitev, kot so opraševanje poljščin, zagotavljanje čistega zraka ter vode ali nadzorovanje poplav in erozije.
Ecosystems integrity, goods and services12.
Celovitost, dobrine in storitve ekosistemov12. Morski trofični indeks evropskih morij13.
Fragmentation of natural and semi-natural areas14.
Razdrobljenost naravnih in polnaravnih območij14.
Fragmentation of river systems15.
Razdrobljenost rečnih sistemov15.
Level of nutrients in transitional, coastal and marine waters16.
Vsebnost hranilnih snovi v prehodnih, obalnih in morskih vodah16.
Freshwater quality
Kakovost sladke vode
On a more global scale, Europe’s ecological footprint shows that its demand for natural resources has impacts far beyond its geographical boundaries.
Na svetovni ravni ekološki odtis Evrope kaže, da ima njeno povpraševanje po naravnih virih vpliv daleč preko geografskih meja.
Europeans are currently consuming twice as much as its land and sea can deliver in terms of natural resources.
Evropejci trenutno porabljajo dvakrat več naravnih virov, kot jih lahko zagotavljata evropsko kopno in morje.
Sustainable use17.
Trajnostna raba17.
Area of forest under sustainable management18.
Gozdna površina s trajnostnim upravljanjem18. Obseg odmrlega lesa v gozdovih19.
Areas being managed in a way that potentially supports biodiversity21.
Področja, upravljana na način, ki lahko podpira biotsko raznovrstnost21.
State of European commercial fish stocks22.
Stanje staležev komercialnih vrst rib22.
Effluent water quality from fi nfi fish farms23.
Kakovost odpadne vode iz gojilnic plavutonožcev23.
Ecological footprint of European countries on the rest of the world
Ekološki odtis evropskih držav v drugih državah
Patent applications based on genetic resources25.
Patentne prijave na podlagi genskih virov25.
Financing biodiversity management26.
Financiranje upravljanja biotske raznovrstnosti26.
Public awareness and participation.
Ozaveščenost in sodelovanje javnosti re ja
Butterflies are good biodiversity indicators as they are sensitive to environmental change
Metulji so dobri kazalniki biotske raznovrstnosti, ker so občutljivi na okoljske spremembe
Fact 5: EU policy is having a positive impact in some areas
Dejstvo 5: politika EU ima pozitiven vpliv na nekaterih območjih
The Network, which extends over all 27 EU countries, has doubled in size in the last ten years and now contains over 26,000 sites and covers around 18% of the EU land and sea.
Omrežje, ki obsega vseh 27 držav EU, se je v zadnjih desetih letih dvakrat povečalo, pri čemer zdaj vključuje več kot 26000 območij in prekriva okoli 18 % kopnega in morja EU.
Water quality in Europe’s freshwater lakes and rivers has also improved thanks to the implementation of the EU’s Water Framework Directive and Nitrates Directive.
Zaradi izvajanja Okvirne direktive o vodah in Direktive o nitratih EU se je izboljšala tudi kakovost vode v sladkovodnih jezerih in rekah Evrope.
Fact 6: The 2010 Biodiversity baseline sets a reference for the future
Dejstvo 6: referenčno poročilo o biotski raznovrstnosti 2010 določa referenčni okvir za prihodnost
The ultimate conclusion from the latest indicator-based assessment was that EU failed to meet the original target of halting biodiversity by 2010, despite progress in some areas.
Temeljni sklep zadnje ocene na podlagi kazalnikov je bil, da EU ni dosegla prvotnega cilja zaustavitve izgube biotske raznovrstnosti do leta 2010 kljub napredku na nekaterih področjih.
This has prompted decision-makers to develop a new post-2010 EU biodiversity strategy and 2020 target, taking account of feedback from the biodiversity indicators.
To je nosilce odločanja spodbudilo k razvoju nove strategije biotske raznovrstnosti EU po letu 2010 in določitvi cilja za leto 2020, pri čemer so se upoštevale povratne informacije na podlagi kazalnikov biotske raznovrstnosti.
As part of this process, the EU has set a new biodiversity baseline for the year 2010.
Kot del tega procesa je EU pripravila novo referenčno poročilo o biotski raznovrstnosti za leto 2010.
This baseline is the first of its kind for the EU and sets a clear reference point against which future changes in biodiversity can be assessed, for instance as a result of EU policies and action.
To referenčno poročilo je prvo takšno poročilo za EU in določa jasno referenčno točko, na podlagi katere bo mogoče oceniti prihodnje spremembe biotske raznovrstnosti, na primer zaradi politik in ukrepov EU.
EEA website on SEBI 2010 biodiversity indicators http://www.eea.europa.eu/themes/biodiversity/indicators
Spletna stran Evropske agencije za okolje o kazalnikih biotske raznovrstnosti SEBI 2010 http://www.eea.europa.eu/themes/biodiversity/indicators
The baseline is structured in such a way that it provides facts and figures on the current status of biodiversity according to major ecosystem types: agro-ecosystems, grasslands, heaths and scrubs, forests, wetlands, lakes and rivers, coastal and marine ecosystems.
Referenčno poročilo je zasnovano tako, da zagotavlja dejstva in podatke o trenutnem stanju biotske raznovrstnosti glede na glavne vrste ekosistemov: agrarni ekosistemi, travišča, resave in grmišča, gozdovi, mokrišča, jezera in reke, obalni in morski ekosistemi.
It also, for the first time, provides a measure of the ability of different ecosystems to deliver a range of different ecosystem services.
Prav tako prvič zagotavlja merjenje zmožnosti različnih ekosistemov za zagotavljanje več različnih storitev ekosistemov.
EEA report N°4/2009 – Progress towards the European 2010 Biodiversity targethttp://www.eea.europa.eu/publications/progress-towards-the-european-2010-biodiversity-target
Poročilo Evropske agencije za okolje št.°4/2009 – Napredek pri doseganju cilja evropske biotske raznovrstnosti 2010 http://www.eea.europa.eu/publications/ progress-towards-the-european-2010- biodiversity-target
Fact 7: Further research and monitoring is needed to support the baseline op a. eu /e co la be l) .e ur
Dejstvo 7: za podporo referenčnega poročila so potrebne nadaljnje raziskave in spremljanje
The European Biodiversity indicators and EU 2010 Biodiversity Baseline are based on best available information.
Kazalniki evropske biotske raznovrstnosti in referenčno poročilo EU o biotski raznovrstnosti 2010 temeljijo na najboljših dostopnih informacijah.
However, addressing the complexity of biodiversity remains a challenge and it is acknowledged that there are still significant knowledge and data gaps in many areas.
Vendar izziv obravnavanja zapletenosti biotske raznovrstnosti še ni odpravljen, pri čemer velja, da so znanje in podatki na veliko področjih še vedno zelo pomanjkljivi.
In the coming years, it will be important to ensure that biodiversity research and monitoring within the EU and globally is stepped up to fill these knowledge gaps.
V naslednjih letih bo pomembno zagotoviti pospešitev raziskav in spremljanja biotske raznovrstnosti znotraj EU ter na svetovni ravni, da se bodo zapolnile te vrzeli v znanju.
This will create a more robust and comprehensive knowledge base for supporting future policies and actions, which should ultimately result in more efficient and effective policy making.
Tako se bo oblikovala trdnejša in celostna baza znanja za podporo prihodnjih politik in ukrepov, zaradi česar bi moralo biti oblikovanje politik na koncu učinkovitejše in uspešnejše.
RUBICODE project RUBICODE is an EU funded research project which is reviewing and developing concepts of dynamic ecosystems and the services they provide.
Projekt RUBICODERUBICODE je raziskovalni projekt, ki ga financira EU ter s katerim se pregledujejo in razvijajo koncepti dinamičnih ekosistemov ter storitev, ki jih zagotavljajo.
Those components of biodiversity which provide specific services to society are being defined and evaluated in order to increase our understanding of their value and, consequently, of the cost of losing them.http://www.rubicode.net
Opredelijo in ocenijo se sestavni deli biotske raznovrstnosti, ki zagotavljajo posebne storitve za družbo, da bi se tako povečalo naše razumevanje njihove vrednosti ter s tem tudi pomena njihove izgube. http://www.rubicode.net.
Biodiversity Information System for Europe (BISE)The EU’s Biodiversity Baseline issupported by the Biodiversity Information System for Europe (BISE) which has been set up by the European Environment Agency and the European Commission.
Referenčno poročilo EU temelji na Evropskem informacijskem sistemu za biotsko raznovrstnost (BISE), ki sta ga vzpostavili Evropska agencija za okolje in Evropska komisija.
It provides a single entry point for data and information on biodiversity in the EU.
Zagotavlja enoten dostop do podatkov in informacij o biotski raznovrstnosti v EU.
Bringing together facts and figures on biodiversity and ecosystem services, it links to related policies, environmental data centres, assessments and research ndings from various sources.
Z združevanjem dejstev in podatkov o biotski raznovrstnosti in storitvah ekosistemov se povezuje s povezanimi politikami, okoljskimi podatkovnimi središči, ocenami in ugotovitvami raziskav iz različnih virov.
Climate change — what is it all about?
Podnebne spremembe –za kaj sploh gre?
An introduction for young people
Predstavitev za mlade
European Commission Directorate-General for the Environment
Evropska komisija Generalni direktorat za okolje
Europe Direct is a service to help you find answers to your questions about the European Union
Europe Direct je služba, ki vam pomaga najti odgovore na vprašanja o Evropski uniji.
Freephone number:00 800 6 7 8 9 10 11
Brezplačna telefonska številka:00 800 6 7 8 9 10 11
Photo credits: Digital Vison Ltd, page 6; E. Johansson, page 12 (top); European Community, page 19; European Community, Directorate-General Environment, Mike St. Maur Sheil, page 17;European Community, Directorate-General Research, page 14;Hans Oerter (EPICA), page 10; International Institute for Sustainable Development (IISD), Earth Negotiations Bulletin, Leila Mead, page 13; PhotoDisc, cover and pages 3, 7, 8, 12 (bottom);Jack Stein Grove, page 9.
Johansson, stran 12 (zgoraj);Evropska skupnost, stran 19;Evropska skupnost, Generalni direktorat za okolje, Mike St. Maur Sheil, stran 17;Evropska skupnost, Generalni direktorat za raziskave, stran 14;Hans Oerter (EPICA), stran 10;Mednarodni inštitut za trajnostni razvoj (International Institute for Sustainable Development – IISD), Earth Negotiations Bulletin, Leila Mead, stran 13; PhotoDisc, naslovnica in strani 3, 7, 8, 12 (spodaj);Jack Stein Grove, stran 9.
A great deal of additional information on the European Union is available on the Internet.It can be accessed through the Europa server (http://europa.eu.int).
Veliko dodatnih informacij o Evropski uniji je na voljo na internetu.Dostop je mogoč na strežniku Europa (http://europa.eu).
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities, 2005
Luxembourg: Urad za uradne publikacije Evropskih skupnosti, 2006
© European Communities, 2005Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.
© Evropske skupnosti, 2006Ponatis je dovoljen samo z navedbo vira.
Climate change — what is it all about?
Podnebne spremembe – za kaj sploh gre?
What causes climate change?
Kaj povzroča podnebne spremembe?
The greenhouse effect The greenhouse gases we produce
Učinek tople grede Toplogredni plini, ki jih proizvajamo
Evidence of climate change
Dokazi o podnebnih spremembah
What needs to be done to curb climate change?
Kako upočasniti podnebne spremembe?