natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In 2008, the European Commission funded a study ‘Comparative analysis of research into illicit drugs in the European Union’ and, in September 2009, organised a conference to discuss ways to improve drugrelated research capacity in the European Union¢(9).
Češka republika, Grčija, Italija, Ciper, Litva, Madžarska, Avstrija) bodisi v smernicah za organe pregona (Danska, Nizozemska, Finska, Norveška), lahko pa tudi v obojem (Belgija, Portugalska) ali celo v smernicah za izrekanje kazni (Finska).
The study and the discussions offered a number of important insights into the way drugrelated research is carried out in Europe.
Mejne količine za podobne kršitve zakona se lahko med državami razlikujejo.
The bulk of drugrelated research in Europe is conducted by the Member States, which set research priorities according to their national needs.
Na primer, kazenski pregon zaradi posedovanja hašiša se v Litvi lahko sproži zaradi posedovanja kakršne koli količine, v številnih nemških deželah pa je mejna količina 6gramov.
This is generally done in the absence of a coherent drug research strategy with dedicated funding. Instead, drugrelated research
Mejne količine so neusklajene tudi glede razmerja med posameznimi drogami, saj se pri konoplji giblje od trikratne (Ciper) do desetkratne (Nizozemska) mejne količine heroina.
Research findings and language barriers
Mejna količina kokaina je lahko enaka mejni količini heroina (npr. na Danskem) ali desetkrat večja (npr. vLatviji).
The tip of the pyramid of distinctions is formed by prosecutorial or judicial discretion during the implementation of the law.
Posledice gospodarske recesije za uporabo drog in problematiko, povezano z drogami, so obravnavali na konferenci 2010 mednarodnega društva za proučevanje politike na področju drog (International Society for the Study of Drug Policy – ISSDP).
Here, the nature of the substance is one of the criteria considered when deciding not to prosecute an offender or to give a¢lower punishment.
Ena od splošnih ugotovitev je, da je veliko možnih mehanizmov učinkovanja.
Although the data were limited, the EMCDDA (2009e) found that sentences could differ even when drugs were viewed equally under the law.
Več nezaposlenih najstnikov se na primer lahko ukvarja s prodajo drog ter tako poveča razpoložljivost in uporabo konoplje med vrstniki.
In the Czech Republic, where all drugs are classed equally by law, 44¢% of sentences for heroin offences were prison sentences, compared to 39¢% for pervitin (methamphetamine) and 11¢% for cannabis.
Nekateri mladi odrasli lahko uporabljajo droge tudi za spopadanje s stresom in ekonomskimi težavami, drugi pa lahko zaradi upada prihodkov zmanjšajo svoje izdatke za droge.
In the United Kingdom, for those given immediate custody, the average sentences for possession offences were five months for cocaine, seven months for ecstasy and 10 months for heroin.
Učinek je lahko viden tudi pri obstoječi z drogami povezani problematiki, bodisi neposredno, saj se revnejši uporabniki drog zatekajo k učinkovitejšim in bolj tveganim načinom uporabe, bodisi posredno, z omejevanjem storitev zaradi zmanjšanja javne porabe.
The average sentences for trafficking offences (excluding import and export offences) were 29 months for ecstasy and 37 months for cocaine and heroin. Yet these three substances are all in the same class.
Ocenjevanje celotnega učinka trenutne recesije bo dolgotrajno, predvsem zaradi številnih zgoraj opisanih mehanizmov in zato, ker se bodo posledice razkrile šele čez nekaj let.
This suggests that judiciaries perceive differences in the levels of harm or seriousness associated with the various drugs other than any signalled by the legislation.
Vlade, ki razmišljajo o zmanjšanju odhodkov na področju drog, pa morajo zdaj upoštevati stroškovno učinkovitost obstoječih ukrepov.
Most peer-reviewed research findings are published in English and, for a significant number of European researchers, practitioners and policymakers, this limits their accessibility.
Na splošno se zdi, da razlikovanje med drogami v državah članicah EU ni povezano samo s formalnim razvrščanjem v skladu z zakoni na področju drog.
The same applies to work published in peer reviewed journals in other languages.
Izhaja tudi iz vrste zakonodaje, ki se uporablja za nadzorovanje drog, smernic za organe pregona in sodne prakse, opredeljenih relativnih količinskih omejitev in stališč sodnih organov pri izvajanju zakonodaje.
In 2008, the EMCDDA identified 27 such journals in Europe, published in Czech, Danish, French, German, Greek, Hungarian, Norwegian, Polish, Portuguese, Spanish and Swedish.
Krepitev raziskovalnih zmogljivosti na področju drog je že več let del evropskega programa.
Many governmental and non-governmental organisations also provide research results in reports only available in their national languages.
Evropska komisija je leta2008 financirala študijo „Primerjalna analiza raziskav o prepovedanih drogah v Evropski uniji“(9), septembra 2009 pa je organizirala konferenco, namenjeno razpravi o izboljšanju raziskovalnih zmogljivosti na področju drog v Evropski uniji.
Most of this information remains accessible only to a limited number of individuals.
V študiji in razpravah so bila predstavljena številna pomembna spoznanja o izvajanju raziskav na področju drog v Evropi.
The importance of language barriers was highlighted by the study ‘Comparative analysis of research into illicit drugs in the European Union’ and also discussed during the Commission’s conference ‘Bridging the research gap in the field of illicit drugs research in the EU’.
vrsta snovi eno od meril, ki se upoštevajo pri odločanju, ali opustiti pregon kršitelja ali določiti nižjo kazen.
As a first step to overcoming such barriers, the EMCDDA developed a research thematic web area, which provides a list of national studies with links to published and unpublished reports.
Čeprav so bili podatki omejeni, je Center (2009e) ugotovil, da so se kazni lahko razlikovale, tudi kadar so droge v skladu z zakonodajo veljale za enakovredne.
Threshold quantities that delimit offences, such as those seen for possession for personal use, are an additional element of distinction at all levels of the pyramid.
V Češki republiki, kjer so v skladu z zakonodajo vse droge razvrščene kot enakovredne, je bilo 44% vseh kazni zaradi kršitev zakona, povezanih s heroinom, zapornih kazni, v primerjavi z 39% zaradi pervitina (metamfetamina) in 11% zaradi konoplje.
The recent EMCDDA ‘Topic overview’ on threshold quantities identified significant differences in the legal basis and in the amounts of substances.
V Združenem kraljestvu je bila za tiste kršitve zakona zaradi posedovanja, za katere velja takojšen odvzem prostosti, povprečna dolžina kazni za kokain pet mesecev, za ekstazi sedem mesecev in za heroin deset mesecev.
These thresholds may be established in laws or government or ministerial decrees (e.g. Czech Republic, Greece, Italy, Cyprus, Lithuania, Hungary, Austria), or in prosecutorial guidelines (Denmark, Netherlands, Finland, Norway) or both (Belgium, Portugal) and even in sentencing guidelines (Finland).
Povprečna dolžina kazni za kršitve zakonov zaradi trgovine z drogami (vključno s kršitvami zaradi uvoza in izvoza) je bila 29 mesecev za ekstazi ter 37 mesecev za kokain in heroin, čeprav so te tri snovi uvrščene v isti razred.
Thresholds can differ between countries for similar offences; for example, the start of criminal prosecution for possession of cannabis resin may be for any quantity in Lithuania or 6¢grams in many German Länder.
To pomeni, da sodni organi razlike v ravneh škodljivosti ali resnosti kršitev, povezanih
Documents and presentations of the conference, including a full study report, are available on the conference website.
Dokumenti in predstavitve s konference, vključno s celotnim poročilom o študiji, so na voljo na spletnem mestu konference.
Annual report 2010: the state of the drugs problem in Europe
Letno poročilo 2010: stanje na področju problematike drog v Evropi dostop do izsledkov raziskav, in pozval Center, naj prek svoje spletne strani za raziskave in portala za najboljšo prakso zagotovi in razširja informacije o raziskavah na področju drog in njihove izsledke.
United Kingdom referred to the highest number of research projects (over 100), followed by Germany, the Netherlands and Finland (each with over 50) and the Czech Republic, Ireland and Sweden (over 30).
Informacije o raziskavah iz držav članic z drogami po navadi vključene v programe na področju zdravja ali družbenih ved ali v druge programe.
Moreover, the research is heavily biased toward epidemiology and evaluation of interventions, with drug supply and supply reduction as well as policy evaluation being under-represented.
Poleg tega so raziskave večinoma ukvarjajo z epidemiologijo ali ocenjevanjem ukrepov, premalo pa je raziskav v zvezi s ponudbo drog in zmanjševanjem ponudbe ter vrednotenjem politik.
Overall, coordination between policy, research and practice also lacks a¢coherent longterm approach.
Na splošno tudi ni skladnega dolgoročnega pristopa k usklajevanju politike, raziskovanja in prakse.
National research activity is complemented by the seventh framework programme of the European Community for research, technological development and demonstration activities (2007–13).
Nacionalno raziskovalno dejavnost dopolnjuje Sedmi okvirni program Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013).
This insight provided input for EU Council conclusions on
To povečanje je bilo potrjeno v 26 od 29 držav poročevalk.
‘Strengthening EU research capacity on illicit drugs’¢(10
Združeno kraljestvo je poročalo o največ raziskovalnih projektih, več kot 100, sledijo mu Nemčija, Nizozemska in Finska, vsaka z več kot 50 projekti, ter Češka republika, Irska in Švedska z več kot 30 projekti.
As in previous years, research on responses to the drug situation and on prevalence, incidence and patterns of drug use each accounted for approximately a third of the recent studies, and the consequences of drug use for a¢fifth (Figure 1).
Kot v preteklih letih se je približno tretjina novejših študij osredotočala na raziskave o odzivih na stanje na področju drog ter o razširjenosti, pojavnosti in vzorcih uporabe drog, petina pa na raziskave o posledicah uporabe drog (prikaz 1).
Compared with last year, about 40¢more¢studies on supply and markets were cited.
V primerjavi s prejšnjim letom je bilo navedenih približno 40 študij več o ponudbi in trgih.
While this was largely due to a special data collection on cannabis markets coordinated by the EMCDDA in 2009, it also indicates a¢growing interest in studies in the supply area.
Čeprav je bil glavni razlog posebno zbiranje podatkov o trgih konoplje, ki ga je Center usklajeval v letu 2009, pa to kaže tudi na vedno večje zanimanje za študije na področju ponudbe.
Figure 1: Research subjects of national drugrelated studies cited in the 2009 Reitox national reports (percentage of all studies cited)
Prikaz 1: Predmeti nacionalnih raziskav, povezanih z drogami, v nacionalnih poročilih Reitox iz leta 2009 (delež vseh navedenih raziskav)
Determinants, riskand protectivefactors
Determinante, dejavniki tveganja in varovalnidejavniki
Supply and markets
Ponudba in trgi
Consequencesof use
Posledice uporabe
Prevalence,incidence, use patterns which identify future priorities: research into the cause and nature of, and responses to, drug problems; and evaluation research in both supply and demand reduction.
Razširjenost, pojavnost, vzorci uporabe
Member States are also invited to strengthen their research capacity and coordination mechanisms and to explore, with the help of the European Commission, opportunities provided by the seventh research framework programme, for instance, the European research area networks (ERA-NET) and Marie-Curie fellowships.
Večina strokovno pregledanih izsledkov raziskav je objavljena v angleščini, zato ima veliko evropskih raziskovalcev, strokovnih delavcev in oblikovalcev politik omejen dostop do njih. To velja tudi za dela, objavljena v strokovno pregledanih revijah v drugih jezikih.
Additionally, Member States and the research community are encouraged ‘to actively contribute to consultations on the future European research policy and the future objectives of drugrelated research under the next EU drugs strategy’.
Center je leta2008 naštel 27 takih revij v Evropi, objavljenih v češkem, danskem, nemškem, grškem, španskem, francoskem, madžarskem, poljskem, portugalskem, švedskem in norveškem jeziku.
The Council also agreed to establish an annual exchange on drugrelated research in order to promote cross-border research cooperation.
Številne vladne in nevladne organizacije tudi objavljajo izsledke raziskav v poročilih, ki so na voljo samo v nacionalnih jezikih.
It acknowledged the need to improve access to research findings for policymakers and professionals, and called on the EMCDDA to provide and disseminate, via its thematic web area on research and its ‘Best practice portal’, drugrelated research information and findings.
Večina teh informacij je tako dostopna samo omejenemu številu posameznikov.
Some 29 Reitox national reports (2009) were surveyed for references to drugrelated studies in the period 2007–09.
Opomba: Pregledanih je bilo 29 nacionalnih poročil Reitox (2009) za sklicevanja na študije, povezane z drogami, v obdobju 2007–2009.
The studies were categorised according to the context in which they were cited.Reitox national reports (2009).
Študije so bile razvrščene glede na kontekst, v katerem so bile navedene.Vir: Nacionalna poročila Reitox (2009).
Available on the ‘Drug-related research’ thematic page on the EMCDDA website.
) Na voljo na spletni strani o raziskavah na področju drog na spletnem mestu Centra.
Chapter 2Responding to drug problems in Europe¤— an overview
Poglavje 2Odzivi na problematiko drog v Evropi – pregled
This chapter presents an overview of the responses to drug problems in Europe, where possible highlighting trends, developments and quality issues.
V tem poglavju je predstavljen pregled odzivov na problematiko drog v Evropi. Kjer je mogoče, je opozorjeno na trende, razvoj dogodkov in vprašanja kakovosti.
Prevention measures are first reviewed, followed by interventions in the areas of treatment, harm reduction and social reintegration.
Najprej so pregledani ukrepi preprečevanja, sledijo jim ukrepi na področjih zdravljenja, zmanjševanja škode in socialne reintegracije.
Taken together, all these measures form a comprehensive drug demand reduction system.
Omenjeni ukrepi sestavljajo celosten sistem za zmanjševanje povpraševanja po drogah.
They can be considered as complementary, and are sometimes provided in combination and by the same facilities.
Med seboj se lahko dopolnjujejo, včasih pa jih kombinirano izvaja ista ustanova.
This is, for example, increasingly the case for treatment and harm-reduction measures.
To vse bolj drži za ukrepe za zdravljenje in zmanjševanje škode.
Partial or full smoking bans are now implemented in almost all European countries, and tobacco advertisement is banned by an EU directive of 2003 (2003/33/EC).
Kajenje je zdaj delno ali popolnoma prepovedano v skoraj vseh evropskih državah, oglaševanje tobaka pa je prepovedano v skladu z direktivo EU iz leta 2003 (2003/33/ES).
Proposals of minimum pricing for alcohol and clampdowns on alcohol promotion are also being debated in several European countries.
V več evropskih državah razpravljajo tudi o predlogih glede najnižjih cen alkohola in ukinitvi oglaševanja alkohola.
Efforts to develop positive and protected school climates, including strict rules regarding substance possession and use, were reported in 2009 by 10 EU Member States.
O prizadevanju za razvoj pozitivnih in zaščitenih šolskih okolij, vključno s strogimi pravili glede posedovanja in uporabe snovi, je leta 2009 poročalo deset držav članic EU.
Countries in the north of Europe have also developed the concept of positive protected environments at community level, for example through municipal alcohol action plans.
Severnoevropske države so razvile tudi koncept pozitivnih zaščitenih okolij na ravni skupnosti, na primer prek občinskih akcijskih načrtov v zvezi z alkoholom.
The responses developed in the framework of drug law enforcement are also addressed in a section which includes the most recent data on drug law offences.
Odzivi, pripravljeni v okviru kazenskega pregona na področju drog, so obravnavani tudi v poglavju, ki vključuje najnovejše podatke o kršitvah zakonov, povezanih z drogami.
The chapter ends with a review of the available data on the needs of drug users in prisons and the existing responses in this particular setting.
Poglavje se končuje s pregledom podatkov, ki so na voljo o potrebah uporabnikov drog v zaporih in o obstoječih odzivih v tem okolju.
Universal prevention addresses entire populations, predominantly at school and community levels.
Vsesplošno preprečevanje zajema vse sloje prebivalstva, predvsem na ravni šol in skupnosti.
It aims to deter or delay the onset of drug use and drugrelated problems by providing young people with the necessary competences to avoid initiation into substance use.
Njegov cilj je preprečiti ali odložiti začetek uporabe drog in z njimi povezane težave tako, da mladi pridobijo kompetence, ki jih potrebujejo, da se lahko izognejo uporabi snovi.
Evidence shows that well-designed and structured universal prevention interventions can be effective.
Iz dokazov je razvidno, da so dobro oblikovani in strukturirani ukrepi vsesplošnega preprečevanja lahko učinkoviti.
A recent example of this is a¢Dutch combined school–parents programme that reduced alcohol use (Koning et al., 2009).
Eden od novejših dokazov za to je nizozemski združeni program za šolo in starše, s katerim se je zmanjšalo uživanje alkohola (Koning idr., 2009).
For other interventions, notably mass media campaigns, there is little evidence for effectiveness, and some studies have observed detrimental effects.
V zvezi z drugimi ukrepi, predvsem kampanjami v sredstvih javnega obveščanja, je malo dokazov o učinkovitosti, v nekaterih študijah pa so bili ugotovljeni škodljivi učinki.
Despite this, a majority of European countries still report allocating resources to warning campaigns.
Kljub temu večina evropskih držav še vedno poroča o namenjanju sredstev za opozorilne kampanje.
Drug prevention can be divided into different levels or strategies, which range from targeting society as a whole (environmental prevention) to focusing on at-risk individuals (indicated prevention).
Cilj strategij okoljskega preprečevanja je spreminjanje neposrednih kulturnih, socialnih, fizičnih in gospodarskih okolij, v katerih se ljudje odločajo o uporabi drog.
Ideally, the different strategies do not compete but complement each other.
Te strategije navadno vključujejo ukrepe, kot so prepovedi kajenja, določanje cen alkohola ali šole, ki spodbujajo zdravo življenje.
The main challenges for prevention policies are to match these different levels of prevention to the degree of vulnerability of the target groups (Derzon, 2007) and to ensure that interventions are evidencebased and sufficient in coverage.
Dokazi kažejo, da so ukrepi okoljskega preprečevanja na družbeni ravni ter usmerjanje na socialno okolje v šolah in skupnostih učinkoviti pri spreminjanju
School-based universal prevention is reported in all European countries, although with varying content and levels of coverage.
O vsesplošnem preprečevanju v šolah, čeprav z različno vsebino in stopnjami razširjenosti, poročajo vse evropske države.
Information provision followed by life skills training are the two main intervention types provided.
Najpomembnejša izvedena ukrepa sta obveščanje in usposabljanje o veščinah iz vsakdanjega življenja.
Structured intervention protocols (‘programmes’) are still relatively scarce.
Strukturirani protokoli o ukrepanju („programi“) so še vedno razmeroma redki.
The need to improve school-based universal prevention is increasingly recognised in Europe.
V Evropi se vedno bolj priznava, da je treba izboljšati vsesplošno preprečevanje v šolah.
Eleven EU Member States report, for example, on efforts to define prevention standards.
Enajst držav članic EU na primer poroča o prizadevanju za opredelitev standardov glede preprečevanja.
Learning from prevention trials
Selektivno preprečevanje
The effectiveness of European prevention measures remains poorly researched (1).
Učinkovitost evropskih ukrepov preprečevanja je še vedno slabo raziskana (1).
Universal and indicated prevention in school settings are the areas receiving the most attention.
Področji, ki se jima namenja največ pozornosti, sta splošno in indicirano preprečevanje v šolskih okoljih.
In parallel, there is a debate about the transferability of research findings from other parts of the world, mainly from the United States.
Hkrati poteka razprava o prenosljivosti izsledkov raziskav iz drugih delov sveta, zlasti Združenih držav Amerike.
The EU-DAP study, a European multicentric trial involving about 7¢000 pupils aged 12–14 in seven EU Member States, is contributing to the development of prevention research and shows that interventions can have similar results within Europe and across different continents.
Selektivno preprečevanje se izvaja v določenih skupinah, družinah ali celotnih skupnostih, za katere je zaradi šibkejših družbenih vezi in pomanjkanja sredstev morda bolj verjetno, da bodo začele uporabljati droge ali postale odvisne.
or progress into dependency. Because of the difficulty of implementing experimental evaluation designs, evidence of the effectiveness of selective prevention is still limited.
Zaradi težav pri izvajanju eksperimentalnih ocenjevanj so dokazi o učinkovitosti selektivnega preprečevanja še vedno omejeni.
This does not apply, however, to interventions for vulnerable families, which have been shown to be effective in different studies (Petrie et al., 2007).
To pa ne velja za ukrepe za ranljive družine, za katere se je v različnih študijah pokazalo, da so učinkoviti (Petrie idr., 2007).
Recent examples in this area include an adaptation of the ‘strengthening families programme’ evaluated in Spain, which was found to be effective in reducing predictors for drug use, such as disruptive behaviour at school and depression symptoms.
Eden od novejših primerov na tem področju je prilagojeni „program krepitve družin“, ocenjen v Španiji, za katerega se je izkazalo, da je učinkovit pri zmanjševanju napovedovalcev uporabe drog, na primer motečega vedenja v šoli in simptomov depresije.
Positive results were also reported in the United Kingdom, with reductions in risks to children, reported cases of antisocial behaviour, educational issues, youth crime, domestic violence, mental and physical health problems and substance misuse among the first 699 families to have completed ‘Family intervention projects’.
O pozitivnih rezultatih poročajo tudi iz Združenega kraljestva, kjer so se zmanjšali tveganje za otroke, število prijavljenih primerov nesocialnega vedenja, izobraževalne težave, kazniva dejanja mladoletnikov, nasilje v družini, težave z duševnim in telesnim zdravjem ter zloraba snovi v prvih 699 družinah, ki so končale „projekte ukrepanja v družini“.
Significant risk reduction for tobacco, alcohol and cannabis use after one year was reported for ‘Unplugged’, a 12-session programme.
Evropske države v povprečju poročajo o omejenem zagotavljanju selektivnega preprečevanja, pri čemer je večina ukrepov usmerjena na mlade prestopnike, ranljive družine in etnične skupine.
‘Unplugged’ aims to correct normative beliefs about substance use, while also providing life-skills training and substance information.
Na splošno podatki kažejo, da se razširjenost selektivnega preprečevanja v preteklih letih ni povečala.
Persistent beneficial effects at 18 months follow-up were also found for episodes of drunkenness and frequent cannabis use in the past 30 days, whereas the short-term effect on daily cigarette smoking faded out (Faggiano et al., 2010).
Pri tem je morda nekaj izjem, na primer ukrepi za ranljive družine v nekaterih državah in FreD, sistematični protokol o ukrepanju za mlade prestopnike, ki se zdaj izvaja v več kot tretjini držav članic EU.