natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Statistics on the HICP, other prices, costs, output and the labour markets The ECB defines price stability, its primary objective, in termsof the Harmonised Index of Consumer Prices (HICP) for theeuro area.
Statistični podatki o HICP, drugih cenah, stroških, proizvodnjiin trgih dela ECB svoj temeljni cilj, stabilnost cen, opredeljuje glede naharmonizirani indeks cen življenjskih potrebščin (HICP) zaeuroobmočje.
It also regularly uses and disseminates a wide rangeof statistics on prices and costs, national accounts, the labourmarkets, external trade and various other general economicstatistics.
Poleg tega redno uporablja in objavlja vrstostatističnih podatkov o cenah in stroških, nacionalnih računih,trgih dela in zunanji trgovini ter različne druge splošneekonomske statistike.
The prime responsibility for this type of statistics lieswith the European Commission.
Za zbiranje tovrstnih statističnih podatkovje v prvi vrsti odgovorna Evropska komisija.
The ECB works closely with the Commission (Eurostat) in orderto develop harmonised statistical concepts and achieve regularlyavailable, good quality euro area statistics.
ECB s Komisijo (Eurostatom) tesno sodeluje pri razvijanju usklajenih statističnih konceptov in zagotavljanju rednih inkakovostnih statističnih podatkov za euroobmočje.
It also compiles anddisseminates various derived indicators for the euro area, suchas measures of residential property prices, employment andproductivity, and calculates seasonally adjusted results.
ECBpripravlja in objavlja različne izpeljane kazalnike za euroobmočje,na primer podatke o cenah stanovanjskih nepremičnin, zaposlenosti in produktivnosti ter izračunava desezonirane rezultate za euroobmočje.
CHART VIIIEuro area inflation (Harmonised Index of Consumer Prices)(annual percentage change; contributions to annual percentage change)
GRAF VIIIInflacija v euroobmočju (HICP)(medletne spremembe v odstotkih, prispevki k letni stopnji rasti v odstotkih)
Government finance statistics To carry out the analysis required for monetary policy, the ECBand the ESCB need comprehensive and reliable governmentfinance statistics based on the ESA 95.
Javnofinančna statistika Za izvajanje analiz, ki so potrebne za oblikovanje denarnepolitike, ECB in ESCB potrebujeta celovite in zanesljive statistične podatke o javnih financah, ki so usklajeni z računovodskimi načeli ESA 95.
Government financestatistics form an important part of the integrated system ofsectoral non-financial and financial accounts for the euro area.The annual government finance data are given in three majortables showing euro area time series on i) revenue andexpenditure, ii) government debt and iii) the relationship betweenthe government deficit and the change in government debt.
Javnofinančna statistika predstavlja pomembendel integriranega sistema sektorskih nefinančnih in finančnihračunov za euroobmočje. Letni podatki o javnih financah sopredstavljeni v treh glavnih tabelah, ki prikazujejo časovne vrsteza euroobmočje za i) prihodke in odhodke, ii) javni dolg iniii) razmerje med proračunskim primanjkljajem in spremembojavnega dolga za euroobmočje.
Thegovernment deficit and debt for the individual euro area countriesare also shown.To compile the euro area aggregates, additionalinformation is needed on transactions between the Member States and the European Community institutions.
Prikazana sta tudi proračunski primanjkljaj in javni dolg za posamezne države euroobmočja.Za izračunavanje agregatov euroobmočja so potrebne dodatne informacije o transakcijah med državami članicami in ustanovami Evropske skupnosti.
Quarterlygovernment finance data showing revenue and expenditure forthe euro area are also published.
Objavljeni so tudi četrtletni javnofinančni podatki o prihodkih in odhodkih euroobmočja.
CHART VIIGeneral government revenue, expenditure and deficit in the euro area(as a percentage of GDP)
GRAF VIIPrihodki, odhodki in primanjkljaj širše države v euroobmočju(v odstotkih BDP)
2004 overall services processed food unprocessed foodnon-energy industrial goodsenergy
2004 skupaj storitve predelana hrana nepredelana hrananeenergetsko industrijsko blagoenergenti
Note: From 2001 data include Greece. Components do not add up to the aggregate due to rounding.
Opomba: od leta 2001 je vključena tudi Grčija.Seštevki posameznih komponent se zaradi zaokroževanja ne ujemajo z agregati.
MEDIUM-TERM PLANS
SREDNJEROČNI NAČRTI
WHERE CAN THE STATISTICS BE FOUND?
KJEJE MOGOČE NAJTI STATISTIČNE PODATKE?
A wide range of statistics is published in monthly and quarterlypress releases and in the “Euro area statistics” section of the ECB’s Monthly Bulletin.
Številne statistike so objavljene v mesečnih in četrtletnih sporočilihza javnost ter v razdelku „Statistični podatki euroobmočja“ Mesečnega biltena ECB.
Statistics on recent economicdevelopments in the euro area and the EU Member States arealso summarised in the ECB’s practically sized Statistics Pocket Book .
Statistični podatki o najnovejših gospodarskih gibanjih v euroobmočju in državah članicah sopovzeti v priročnem Žepnem statističnem priročniku ECB(Statistics Pocket Book).
The Pocket Book also contains various comparisons ofthe euro area, the EU, the United States and Japan.To receivethese publications free of charge, please contact the ECB at theaddress given on the back of this leaflet.
Ta vsebuje tudi različne primerjave medeuroobmočjem, EU, ZDA in Japonsko. Priročnik je brezplačenin ga lahko naročite na naslovu ECB, ki je na zadnji strani zloženke.
A major objective for euro area statistics is the integration ofthe different economic and financial statistics in a comprehensiveframework of quarterly accounts by institutional sector.
Osrednji cilj pri razvoju statistike euroobmočja je vključitev različnih gospodarskih in finančnih statistik v celovit okvirčetrtletnih računov po institucionalnih sektorjih.
Theseaccounts will cover financial and non-financial corporations,general government and households, and will incorporate linkswith economic agents outside the euro area.
Ti računi bodozajemali finančne in nefinančne družbe, širšo državo in prebivalstvo, vključevali pa bodo tudi povezave z gospodarskimi subjekti izveneuroobmočja.
This will improvethe consistency between non-financial and financial variablesand thereby facilitate sectoral analysis.The development of newand enhanced statistics, for example on non-monetary financial intermediaries, is also a high medium-term priority.
S tem se bo izboljšala usklajenost med finančnimiin nefinančnimi spremenljivkami, kar bo olajšalo analizo posektorjih. Ena od srednjeročnih prednostnih nalog je npr. tudinadaljnji razvoj novih in razširjenih statistik (npr. o nedenarnih finančnih posrednikih).
It will alsosupport this objective and further strengthen the statistical basisfor the monetary policy of the ECB and other ESCB tasks.
Te statistike bodo olajšale doseganje osrednjega cilja in dodatno okrepile statistično osnovo za denarnopolitiko ECB in druge naloge ESCB.
All statistics can also be found in the statistics section of the ECB’s website (www.ecb.int). Detailed documentation ondefinitions and concepts used for the various statistics (includingall relevant legal acts) is also presented on the website.
Vsi statistični podatki so na voljo tudi v statističnem razdelkuspletne strani ECB (www.ecb.int), kjer so med drugim podrobno predstavljene opredelitve in koncepti, uporabljeni za različne statistike (vključno z vsemi ustreznimi pravnimi akti).
For further information,contact the ECB’s Press and Information Division (tel.: +49 69 1344 7454 or 7455, fax +49 69 1344 7404)or send an e-mail to: info@ecb.int.
Za dodatne informacije se obrnite na Oddelek za tiskin informiranje ECB (tel.: +49 69 1344 7454 ali 7455,faks +49 69 1344 7404) info@ecb.int.
POSTAL ADDRESS
POŠTNI NASLOV
Kaiserstrasse 2960311 Frankfurt am Main Germany
Kaiserstrasse 2960311 Frankfurt na Majni Nemčija
THE EUROSYSTEM’S VIEW OF A “SEPA FOR CARDS”
STALIŠČE EUROSISTEMA DO„SEPA ZA KARTICE“
EXECUTIVE SUMMARY formerly resulted in the national segmentation of the euro area have been eliminated.
3) vsa tehnična in pogodbena določila, poslovne prakse in standardi, ki so v preteklosti povzročali nacionalno segmentacijo euroobmočja, so odpravljeni.
In particular, there is no obstacle for merchants to accept any payment cards compliant with the SEPA Cards Framework (SCF).
Še zlasti velja, da trgovci lahko neovirano sprejemajo vse plačilne kartice, ki so skladne z okvirom delovanja SEPA za kartice (SEPA Cards Framework – SCF).
THE SEPA CARDS FRAMEWORK
OKVIR DELOVANJA SEPA ZA KARTICE
There are currently more than 350 million cards in circulation in the euro area, which are used to make more than 12 billion payment transactions and 6 billion cash withdrawal transactions per year.
V euroobmočju je trenutno v obtoku več kot 350 milijonov kartic, s katerimi se na leto opravi več kot 12 milijard plačilnih transakcij in 6 milijard dvigov gotovine.
The Single Euro Payments Area (SEPA) project will have a tremendous impact on the card payment industry, and the Eurosystem’s stance will be critical in helping the market to move in a direction which maximises the benefits for Europe’s citizens.
Oblikovanje enotnega območja plačil v eurih (Single European Payments Area – SEPA) bo imelo zelo velik vpliv na panogo kartičnih shem in pri tem bo stališče Eurosistema trgom v veliko pomoč pri oblikovanju rešitev, ki so najugodnejše za evropske državljane in državljanke.
THE CURRENT SITUATION IN THE EURO AREA
SEDANJE STANJE V EUROOBMOČJU
The SCF has been adopted by the European Payments Council (EPC).
Okvir delovanja SEPA za kartice (SCF) je sprejel Evropski svet za plačila (European Payments Council – EPC).
While acknowledging the usefulness of this document, the Eurosystem however considers that the SCF is rather general and leaves too much room for interpretation concerning practical implementation.
EPC sicer priznava, da je ta dokument uporaben, vendar meni, da je dokaj splošen in preveč ohlapen glede praktične izvedbe.
Moreover, the Eurosystem is concerned that the implementation of a SEPA for cards may lead to increases in card fees and could thus be paradoxically detrimental to European citizens and merchants.
Poleg tega je Eurosistem zaskrbljen nad možnostjo, da bi uvedba SEPA za kartice lahko povzročila dvig kartičnih provizij in tako paradoksalno škodila interesom evropskih državljanov in trgovcev.
In response, this report seeks to complement the SCF by clarifying a number of public policy provisions.
V odgovor na zgornja vprašanja to poročilo dopolnjuje SCF tako, da pojasnjuje vrsto določil javnih politik.
Currently, there is at least one national card scheme operating in each euro area country.
V vsaki državi članici euroobmočja trenutno deluje vsaj ena nacionalna kartična shema.
To allow cards to be used outside the country of issuance, national cards are often “co-branded” with Visa or MasterCard.
Da bi bilo nacionalne kartice mogoče uporabljati tudi izven države izdaje, imajo kartice poleg nacionalne pogosto tudi oznako Visa ali Mastercard (co-branding).
When the card is used within the country of issuance, it is usually the national brand which is activated, whereas outside the country of issuance (within the euro area or beyond), the international brand is used.
Če se kartica uporablja v državi izdaje, se navadno aktivira nacionalna blagovna znamka, zunaj države izdaje (v euroobmočju ali izven njega) pa mednarodna blagovna znamka.
In Europe, national card schemes are generally very efficient and relatively inexpensive for both cardholders and merchants.
V Evropi so nacionalni kartične sheme na splošno zelo učinkovite in razmeroma poceni tako za imetnike kartic kot tudi za trgovce.
THE EUROSYSTEM’S VIEW OF A SEPA FOR CARDS
SEPA za značilnosti:
Ideally, citizens should be able to use their cards anywhere in the euro area.
V idealnih razmerah bi ljudje kartice lahko uporabljali kjer koli v euroobmočju.
For cardholders and merchants in particular, conditions should not differ within and between euro area countries.
Še zlasti za imetnike kartic in trgovce se pogoji poslovanja znotraj posamezne države euroobmočja ali med njimi ne bi smeli razlikovati.
The SCF defines three options that a card scheme can follow in order to offer SCF-compliant products (these options may also be combined):
Okvir delovanja SCF opredeljuje tri možnosti, med katerimi kartične sheme lahko izbirajo, če želijo ponuditi izdelke, skladne s SCF (možnosti je mogoče tudi združevati):
1) consumers can choose among a diversity of competing payment card schemes that do not have a pre-assigned priority in use at point-of-sale (POS) terminals;
1) uporabniki lahko izbirajo med različnimi konkurenčnimi shemami plačilnih kartic, ki nimajo vnaprej določene prioritete na terminalih prodajnih mest (POS);
1) replace the national scheme by an international scheme (provided the latter is SCF-compliant).
1) zamenjava nacionalne sheme z mednarodno (pod pogojem, da je ta skladna s SCF).
In this case, cobranding is no longer needed, as crossborder and national transactions are automatically covered by the same schemes;
V tem primeru uporaba dveh blagovnih znamk oz. co-branding ni več potreben, saj iste sheme samodejno pokrijejo čezmejne in nacionalne transakcije;
2) there is a competitive, reliable and costefficient card market, including service and infrastructure providers;
2) obstaja konkurenčen, zanesljiv in stroškovno učinkovit trg plačilnih kartic, ki vključuje tudi ponudnike storitev in infrastrukture;
2) evolve through alliances with other card schemes or through expansion to the entire euro area.
2) razvojnacelotnoeuroobmočje s povezovanjem z drugimi kartičnimi shemami ali s širitvijo na celotno
ECBThe Eurosystem’s view of a “SEPA for cards”November 2006
ECBStališče Eurosistema do „SEPA za kartice”November 2006
brands.
euroobmočje.
Should a scheme be expanded to the euro area, the cards in the scheme could be issued and acquired by banks and accepted by merchants located anywhere in the euro area;
Če se kartična shema razširi na celotno euroobmočje, kartice v shemi lahko izdajajo ali pridobijo banke ter sprejmejo trgovci, ki se nahajajo kjerkoli v euroobmočju.
3) cobrand with an international card scheme (as is already the case in most countries today), provided that both schemes in question are SCF-compliant.
3) co-branding z mednarodno kartično shemo (kar se v večini držav že dogaja), pod pogojem, da sta obe shemi skladni s SCF.
The Eurosystem expects national card schemes to define their strategy as soon as possible, either by elaborating a business plan to become SEPA-compliant, or by joining an alliance which will elaborate such a plan.
Eurosistem od nacionalnih kartičnih shem pričakuje, da bodo čim prej oblikovale svojo strategijo, bodisi s pripravo poslovnega načrta za uskladitev s SEPA ali pa s pridružitvijo povezavi, ki bo pripravila takšen načrt.
A SEPA FOR CARDS: ISSUES AND CHALLENGES schemes have functioned with very similar business models, with relatively high cost structures and high interchange fees, which leads the Eurosystem to fear that competition limited to these two systems would be insufficient to maintain the present low level of fees in Europe.
SEPA ZA KARTICE: VPRAŠANJA IN IZZIVI obe shemi delovali z zelo podobnima poslovnima modeloma, razmeroma visoko stroškovno strukturo in visokimi medbančnimi provizijami, zato se Eurosistem boji, da konkurenca med njima ne bi zadoščala za ohranjanje sedanje nizke ravni provizij v Evropi.
Additional worries are triggered by uncertainties about the governance of the two systems.
Dodatno zaskrbljenost povzročajo nejasnosti glede upravljanja teh dveh shem.
For reasons external to Europe, MasterCard has abandoned the userdriven model in favour of a shareholder-driven solution, and Visa has recently announced similar intentions.
Zaradi razlogov, ki niso povezani z razmerami v Evropi, je MasterCard opustil model, ki temelji na zahtevah uporabnikov, in ga nadomestil z modelom, temelječim na zahtevah delničarjev, podobne načrte pa je pred kratkim napovedala tudi Visa.
In a market with insufficient competition, such a decision would lead to upward pressure on fees.
Na trgu z nezadostno konkurenco bi takšna odločitev povzročila pritiske na rast provizij.
However, Visa has not replaced its userdriven model in Europe and this may stimulate competition, since the governance of the two international schemes will henceforth follow two different models.
Vseeno Visa v Evropi še ni zamenjala modela, temelječega na zahtevah uporabnikov, in to utegne spodbuditi konkurenco, saj bosta ti dve mednarodni shemi odslej upravljani po dveh različnih modelih.
However, Visa Europe’s decision is too recent to be thoroughly assessed.
Ob tem je tudi res, da je za natančno oceno Visine odločitve zaenkrat še prezgodaj.
Option 1, i.e. the replacement of a national scheme by an international one, requires that the international card schemes define and implement a new unified card service for the entire euro area.
Prva možnost – zamenjava nacionalne sheme z mednarodno – pomeni, da morajo mednarodne kartične sheme opredeliti in uvesti novo poenoteno kartično storitev za celotno euroobmočje.
Co-branding, i.e. Option 3, is already widely used today by national schemes.
Tretjo možnost – označevanje z dvema blagovnima znamkama oz. co-branding – danes uporabljajo številne nacionalne sheme.
Cobranding offers banks the possibility of providing a single service to cardholders and merchants throughout the euro area.
Bankam omogoča, da imetnikom kartic in trgovcem ponudijo enotno storitev v celotnem euroobmočju.
However, cobranding as a solution would merely perpetuate the present situation, whereby a multiplicity of schemes are protected from competition by national borders.
Vendar pa ta rešitev zgolj podaljšuje sedanjo situacijo, v kateri množico shem pred konkurenco ščitijo državne meje.
If most schemes were to opt for cobranding and if this situation were to become permanent, SEPA would neither benefit from economies of scale nor from competition, as national schemes would most probably retain national business, and only crossborder transactions would be routed through international card schemes.
Če bi se večina shem odločila za co-branding z drugimi blagovnimi znamkami in bi ta situacija postala trajna, SEPA ne bi mogla izkoristiti niti ekonomij obsega niti okrepljene konkurence, saj bi nacionalne sheme najverjetneje obdržale nacionalne transakcije in v mednarodne kartične sisteme preusmerile le čezmejne transakcije.
Therefore, even if all participating schemes are SEPA-compliant, cobranding cannot represent the only or even the main long-term solution for SEPA (although it could help banks to fulfil their SEPA objectives for 2008 and 2010).
To pomeni, da co-branding tudi v primeru, ko bi bile vse sodelujoče sheme skladne s SEPA, ne more biti edina ali celo glavna dolgoročna rešitev za SEPA (čeprav lahko bankam pomaga doseči njihove s SEPA povezane cilje za leti 2008 in 2010).
Several banking communities envisage sooner or later abandoning their national schemes and moving their business to the international card schemes.
Različne bančne skupnosti predvidevajo, da bodo prej ali slej opustile svoje nacionalne kartične sheme in prešle na mednarodne.
The decision to close national card schemes and replace them with an international one may be driven by the following two considerations: 1) this represents a quick and easy way to adapt to the SCF, and 2) this is an attractive solution to banks as international card schemes typically apply higher interchange fees than national schemes (and the latter tend to be partly retained by the banking system).
Odločitev o ukinitvi nacionalnih kartičnih shem in njihovi zamenjavi z mednarodno lahko narekujeta naslednja dva dejavnika: 1) zamenjava omogoča hitro in preprosto uskladitev s SCF, in 2) rešitev je privlačna za banke, saj mednarodne kartične sheme praviloma zaračunavajo višje medbančne provizije kot nacionalne (in del provizij praviloma zadrži bančni sistem).
The Eurosystem is however concerned about such an evolution, as this could lead to an increase in the fees paid, in particular by merchants, which directly contradicts the objectives of SEPA.
Vseeno je Eurosistem zaskrbljen nad takšnim razvojem, saj bi lahko povzročil podražitev zaračunanih provizij, še zlasti trgovcem, kar je v neposrednem nasprotju s cilji SEPA.
While the Eurosystem welcomes the willingness of Visa and MasterCard to offer domestic card services for the euro area, it is deeply concerned about a possible evolution whereby the two international card schemes progressively become the only providers of card payment services offered by banks in the euro area.
Eurosistem sicer pozdravlja pripravljenost družb Visa in Mastercard, da ponudita domače kartične storitve za euroobmočje, vendar izraža globoko zaskrbljenost nad možnostjo, da ti dve mednarodni kartični shemi postopno postaneta edina ponudnika kartičnih plačilnih storitev, ki jih ponujajo banke v euroobmočju.
Up to now, the two
Doslej sta
Option 2 of the SCF envisages two sub-options whereby the emergence of a European card scheme could be encouraged: 1) expansion to
Druga možnost SCF predvideva dve podmožnosti, s katerima bi bilo mogoče
consistent stance should be adopted across the euro area. In case the Commission’s policy substantially differs from today’s situation, appropriate adaptation times would have to be provided in order to avoid market disruption.
spodbuditi oblikovanje evropske kartične sheme: 1) razširitev na euroobmočje, kar pomeni veliko dela z oglaševanjem blagovne znamke in prepričevanjem trgovcev izven države izvora, da jo sprejmejo, ter 2) povezovanje, za katero je potreben dogovor med shemami, ki sicer še naprej delujejo neodvisno.
the euro area, which implies making significant efforts to publicise the brand and get it accepted by merchants outside its country of origin, and 2) alliances, which require agreements between schemes that continue to function independently.
pogojev bi morali evropski in nacionalni organi za konkurenco uskladiti svoje odločitve in oblikovati usklajen pristop na ravni euroobmočja. Če bo politika Komisije bistveno odstopala od sedanjih razmer, bo treba dopustiti ustrezno prehodno obdobje in tako preprečiti motnje na trgu.
There is no reason why full transparency should not be ensured in the field of interchange fees.
Ni razloga, zakaj na področju medbančnih provizij ne bi mogli zagotovili popolne preglednosti.
Therefore, they should be publicly available on the internet, and the calculation method used to determine them should, if possible, be approved by the competent authorities.
Zato bi morale biti provizije javno dostopne na internetu, metode za njihovo izračunavanje pa bi, kjer je to mogoče, morali odobriti pristojni organi.
The move to SEPA should improve the quality of payment services and reduce their cost to society.
Prehod na SEPA bi moral izboljšati kakovost in za družbo kot celoto zmanjšati stroške plačilnih storitev.
Competition pressures would contribute to reaching these objectives.
Konkurenčni pritiski bi doseganje teh ciljev olajšali.
Competition should take place at three levels: 1) between issuing and acquiring banks, 2) between card schemes, and 3) in the processing of card payments.
Konkurenca bi morala delovati na treh ravneh: 1) med bankami izdajateljicami in bankami pridobiteljicami, 2) med kartičnimi shemami, in 3) pri obdelavi kartičnih plačil.
These two solutions would allow the valuable experience of national card schemes in Europe to be retained, and would also create more competition in the European card market.
•PRAKSE PRIDOBIVANJA IN SPREJEMANJAZa zagotovitev enakih pogojev za vse udeležene Eurosistem vabi Evropsko komisijo, da predstavi svoje stališče glede naslednjih postopkov pridobitve:
For these reasons, the Eurosystem expects at least one European card scheme to emerge in the coming years.
– omejitve, povezane s provizijami, za čezmejne pridobitve v euroobmočju;