natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In April 1975, stating satisfaction with the political changes in Portugal, it expressed concern about some negative aspects of democratic change and called on the Portuguese authorities to resolutely follow the path to democracy.
Aprila 1975 je Parlament, čeprav zadovoljen s političnimi spremembami na Portugalskem, izrazil ”zaskrbljenost glede nekaterih vidikov demokratičnega razvoja na Portugalskem“ in pozval voditelje v Lizboni, naj se odločno zavzamejo za pot demokracije.
The call was heard, elections were held, and Portugal joined the Community at the same time as Spain.
V številnih državah vzhodne Evrope, ki je bila takrat pod komunistično prevlado, so 19. aprila 1982 številni mladi, od katerih so mnoge aretirali, mirno protestirali, v rokah pa so vihteli le manifest proti lakoti v svetu, ki ga je podpisalo 73 Nobelovih nagrajencev, in resolucijo Evropskega
B. Countries under Soviet domination: from the Cold War to membership of the European Union
Kratka zgodba, ki osvetljuje podobo Evropskega parlamenta v očeh teh mladih, ki so si želeli več pravičnosti v svetu in svobodo zase.
In the period of Communist domination, the European Parliament became a symbol in several Eastern European countries for a number of young demonstrators, several of whom were arrested.
Skupna evropska skupščina je že leta 1956 razpravljala o razmerah na Madžarskem, ki so jo zasedle sovjetske oborožene sile.
On 19 April 1982, they marched peacefully, for the first time, using as their slogan only a manifesto against hunger in the world signed by 73 Nobel Prize winners and a European Parliament resolution supporting
Evropski parlament je 18. septembra 1981 v počastitev spomina na petindvajseto obletnico teh tragičnih dogodkov sprejel resolucijo, v kateri je potrdil solidarnost državljanov Skupnosti z madžarskim narodom in spodbujal vse, ki so hoteli ohraniti svobodo v Evropi, k skupnemu delovanju.
The European Parliament had always reacted to manifestations of Soviet force in Eastern Europe; it had condemned the lack of freedom and supported the Helsinki Agreements signed in 1975, which were upheld by the dissidents.
Evropski parlament se je vedno odzval na različne nasilne posege Sovjetske zveze v tem delu Evrope, obsojal odvzeme svobode in podpiral helsinške sporazume iz leta 1975, na katere so se sklicevali disidenti.
As soon as the Iron Curtain began to disintegrate at the end of the 1980s, Parliament made an increasing number of calls for democratisation and respect for human rights.
Ob koncu osemdesetih let, ko se je železna zavesa začela krhati, je še pomnožil svoja stališča v podporo demokratizaciji in spoštovanju človekovih pravic.
Hungarians who welcomed East Germans fleeing their country in a movement that marked the beginning of the disintegration of the Soviet bloc.
narod, ki se je zganil in sprejel vzhodnonemške državljane, ki so zbežali iz svoje države, kar je pomenilo začetek razpadanja sovjetskega bloka.
A resolution praised the Hungarian people for their generous assistance to the refugees and welcomed the Hungarian Government’s decision to authorise thousands of East German citizens to cross the border.
V eni od resolucij ”izraža spoštovanje madžarskemu narodu za njegovo nesebično pripravljenost pomagati beguncem in pozdravlja sklep madžarske vlade, da bodo tisočem vzhodnonemških državljanom dovolili prekoračiti mejo“.
in Berlin to express its condemnation of the building of the wall dividing the city, which was carried out during the night of 12 and 13 August.
V tej dvorani, kjer smo vsi Evropejci ne glede na narod ali jezik, delimo trpljenje z Berlinčani.“ Predsednik političnega odbora Skupščine Battista je opozoril, da ”takšnih razmer morda ne bi bilo, če bi se naše vlade hitro dogovorile o politični enotnosti Evrope“.
The President of the Assembly, Hans Furler, said that, although the Assembly did not have the means to intervene directly, it had the power and the duty to express its solidarity with the City of Berlin, which was a symbol of free Europe.
Predsednik Evropske komisije Walter Hallstein pa je menil, da ”ljudje, ki živijo na tako ogroženih mejah naše Skupnosti, ne smejo biti manj blizu našega srca, zavesti in dejanj“.
On 11 October, during a debate in plenary on the subject, one of the Members, Mr Jarosson said: ‘Certainly European Members of Parliament, which we are, will assume their
Poslanec Jarosson je na razpravi, ki je potekala o tem vprašanju na plenarnem zasedanju 11. oktobra, poudaril zlasti: ”Kot evropski poslanci bomo lahko v svojih nacionalnih parlamentih pokazali svojo odgovornost.
less close to our hearts, our consciences and our actions’.
Zahodom in vzpostavili trajne stabilne razmere in mir v vsej Evropi,“ je še dodal in zaključil: ”Napočil je čas evropske solidarnosti […].
‘For the first time since the end of the Second World War there is thus legitimate hope that the East-West conict will be overcome, that there will be lasting stability and freedom for all throughout Europe’. ‘Now is the time for European solidarity … What is at stake is the freedom of one Europe.
Evropski predsednik pa je dejal: ”Zgodovinsko dogajanje je 9. novembra v Berlinu svetu pokazalo prizor, ki se je še dan prej zdel nemogoč: v zidu, ki je trideset let poosebljal razdvojenost naše celine, je zazevala odprtina.
What is at stake is a future in joint freedom for all Germans and for all Europeans.’ responsibilities in their national parliaments.
Na ta dan sta demokracija in svoboda, ki sta neločljivo povezani, dosegli odzval na padec zidu.
In this forum, where Europeans are gathered without distinction between peoples and languages, the Berliners’ suering is their suering’.
Povabil je nemškega kanclerja Helmuta Kohla in predsedujočega Evropskemu svetu Françoisa Mitterranda, naj nagovorita Evropski parlament 22. novembra v Strasbourgu.
Mr Battista, Chairman of the Political Aairs Committee, said ‘this situation perhaps would not exist today if our governments had speedily decided, of common accord, to pursue the political union of Europe’. The President of the Commission, Walter Hallstein, thought that ‘Those who live on the borders of our Community, which are so much under threat, must not become
Trenutek je bil poln čustev. ”Vsi čutimo, da so dogodki, ki smo jim priča, zgodovinskega pomena,“ je dejal nemški kancler in dodal, da se ”v vzhodnih državah naše celine istočasno z vrtoglavo hitrostjo dogajajo spremembe v politični, gospodarski in družbeni ureditvi.“ ”Prvič po drugi svetovni vojni imamo upanje, da bomo premagali konikt med Vzhodom in
D together again because they wished it and perhaps also because necessity taught them that they must so wish’.
Češkoslovaška do demokracije, svobode in samoodločbe ob spoštovanju dostojanstva vseh ljudi.“
On 23 November MEPs adopted a resolution calling for citizens of the GDR to have the right of self-determination and on 14 February 1990 another resolution recognising the Germans’ right to live in the same state.
Po vdoru vojske petih držav Varšavskega pakta (Sovjetske zveze, Nemške demokratične republike, Poljske, Madžarske in Bolgarije) v Češkoslovaško je Evropski parlament 21. avgusta 1968 sprejel vrsto konkretnih pobud, med drugim ustanovitev evropskega akcijskega odbora za pomoč Čehom in Slovakom.
of Europe. ‘At this moment when I can speak to you as the Prime Minister of the first democratic government of the GDR, my heart is gripped by emotion’ said Lothar de Maizière.
Kancler Kohl je poudaril, kako je prišlo do tako nenadne pospešitve zgodovinskih dogodkov: ”Zvezna vlada je vedno pazila, da je proces nemškega združevanja potekal v trdnem evropskem okviru.
By peaceful means they have grasped their rights as human beings to democracy, freedom, self-determination and respect for the dignity of all’.
Zadal sem si nalogo, da dosežem čim bolj usklajeno napredovanje procesa evropskega in nemškega združevanja, če je le mogoče, s skupnim časovnim razporedom.“
the onward march of history oered the world a sight which had still seemed unlikely even the day before – the sight of a hole in the wall, that wall which for nearly 30 years had been the very embodiment of the division of our continent.
Poslanci so na plenarnem zasedanju 1. oktobra sprejeli resolucijo, v kateri so zahtevali ”umik zasedbenih čet in priznanje politične avtonomije Čehoslovaške“ ter ”ponovno
On 16 May 1990 Parliament invited Helmut Kohl and Lothar de Maizière, the first democratically elected Prime Minister of the GDR, to set out their vision for the future of Germany and
Helmut Kohl in prvi demokratično izvoljeni predsednik vlade Nemške demokratične republike Lothar de Maizière sta 16. maja 1990 v Evropskem parlamentu predstavila skupno vizijo prihodnosti svojih držav in Evrope. ”Globoko sem ganjen, da stojim tu pred vami in vas lahko nagovorim kot predsednik prve demokratične vlade Nemške demokratične republike,“ je dejal de Maizière in nadaljeval: ”Za naše današnje srečanje se moramo zahvaliti vzhodnim Nemcem, ki so jeseni 1989 vzeli usodo v svoje roke.
President of Parliament, Mario Scelba, during the debate.
tudi dramatik Vaclav Havel, ki je kasneje postal prvi predsednik demokratične Češkoslovaške.
took a series of initiatives, including the setting up of a European Action Committee to Assist the Czechoslovaks.
pozvali vlade držav članic, naj nujno odpravijo ovire, ki preprečujejo okrepitev evropske skupnosti, združitev Evrope in njeno varnost“. ”Svobodna Evropa ima samo eno možno izbiro: to je enotnost,“ je na razpravi dejal predsednik parlamenta Mario Scelba.
always wanted the process of German unication to take place in a stable European framework.
Enajstega aprila 1980 so izrazili ”spoštovanje vsem, ki na Češkoslovaškem želijo ohraniti temeljne svoboščine, za njihov pogum“.
I have set myself the task of advancing the European and German uni-cation process by making them coincide as much as possible, and as far as possible within a common timetable’.
Ob ponovni aretaciji Vaclava Havla leta 1989 je Parlament v resoluciji z dne 16. marca zahteval njegovo takojšnjo izpustitev, pa tudi izpustitev njegovih prijateljev in drugih političnih zapornikov.
The European Parliament continued to support those fighting for freedom in Czechoslovakia, in particular the signatories of Charter 77, a manifesto protesting against the ‘normalisation’ of the regime after the crushing of the ‘Prague Spring’.
Na zasedanju 17. septembra 1980 so predstavniki večine političnih skupin pozvali Svet, naj začne ukrepati. ”Ravno v teh težkih trenutkih bi morala Evropska skupnost narediti več za poljski narod,“ je dejal belgijski poslanec Léo Tindemans. ”Poljska (kar poudarjam) je del Evrope.
In 1979 the MEPs condemned the arrest of members of this opposition movement, including the playwright Vaclav Havel, who later became the first Prime Minister of a democratic Czechoslovakia.
Vsakič se vprašajmo, kaj lahko storimo za to državo,
After the invasion of Czechoslovakia by the armies of five Warsaw Pact countries (the USSR, the GDR, Poland, Hungary and Bulgaria) on 21 August 1968, the European Parliament
Po ustanovitvi zveze sindikatov Solidarnost avgusta 1980, ki
On 1 October, the Members adopted a resolution in which they called for the withdrawal of occupation troops and recognition of Czechoslovakia’s political autonomy and made a further urgent appeal to the governments of the Member States to overcome the obstacles to strengthening the European Communities, the unication of Europe and its security.
Evropski parlament je še naprej podpiral borce za svobodo na Češkoslovaškem, zlasti podpisnike Listine 77 (manifest proti ”normalizaciji“ režima po zadušitvi praške pomladi).
‘Free Europe has no other choice than unity’, declared the
Leta 1979 so evropski poslanci obsodili aretacijo nekaterih članov tega opozicijskega gibanja, med katerimi je bil
Parliament held a debate on the situation in Poland at almost all its part-sessions.
Bolgarija ki (ponavljam) ima toliko skupnega z našimi državami.“ voditelje Solidarnosti.
When Vaclav Havel was again arrested in 1989, Parliament, in a resolution of 16 March, called for his immediate release, along with the release of his friends and other political prisoners.
Svojo odločnost je pokazal tudi s sprejetjem resolucije 11. oktobra 1982, v kateri je predlagal, da se simbolična osebnost Solidarnosti Lech Walesa predlaga za Nobelovo nagrado za mir.
On 10 April 1981 Parliament warned the Soviet Union that if Poland were not authorised to settle its domestic problems as it wished, without foreign interference, it would urge that the European Community’s agreements with the Soviet Union and its allies should be reviewed as to credit and an embargo imposed on new technology exports to the Soviet Union.
Za to državo, katere avtarkični režim je oteževal vsakršne stike z zunanjim svetom, so se evropski poslanci zanimali predvsem s postavljanjem pisnih ali ustnih vprašanj Svetu ministrov ali Komisiji. Zlasti so bili zaskrbljeni nad zaščito manjšin in še posebej nad tem, da so morali državljani turškega porekla svoje priimke spremeniti v bolgarske.
MEPs welcoming the new Members of the European Union in Strasbourg with the presiding ocers of the 10 new Member States’ parliaments and Lech Wałęsa.
Desetega aprila 1981 je Parlament ”slovesno opozoril Sovjetsko zvezo, da bo zahteval takojšnjo ponovno preučitev kreditnih sporazumov, sklenjenih med Sovjetsko zvezo in njenimi zaveznicami ter Evropsko skupnostjo, in uvedbo embarga na izvoz novih tehnologij iz Sovjetske zveze, če Poljski ne bo dovolila, da rešuje notranje probleme brez tujega vmešavanja“.
On 17 September 1980 representatives of most of the political groups exhorted the Council to take action. Leo Tindemans of Belgium stated: ‘The European Community should do more for the Polish people in their current dif-cult situation. ...
Petnajstega novembra 1984, po umoru duhovnika in opozicijskega nasprotnika Jerzyja Popiełuszka, je izrazil ”globoko ogorčenost nad tem grozovitim zločinom“ in zahteval od varšavskih oblasti ”podrobno in hitro preiskavo“.
With the creation of Solidarity, a trade union federation that initiated a widespread social movement against the Communist regime, in August 1980, the European
Sprva se je Evropski parlament osredotočil na nudenje nujne pomoči romunskemu prebivalstvu, ki je bilo žrtev
On 15 October of the same year, Parliament invited the Polish authorities to release the arrested Solidarity leaders.
Petnajstega oktobra istega leta je pozval poljske oblasti, naj izpustijo aretirane
Parliament proposed Lech Wałęsa, representing Solidarity, for the Nobel Peace Prize.
Litvi, ki so bile po vojni s silo priključene Sovjetski zvezi.
Its self-sucient regime made any contact with the outside dicult.
hudih poplav leta 1970 in uničujočega potresa leta 1977.
MEPs expressed concern about the protection of minorities, particularly the requirement for citizens of Turkish origin to adopt Bulgarian versions of their names.
Kasneje je njegovo delovanje postalo bolj politično.
It saw these measures as an attack on the human rights of already severely repressed minorities and as threatening an irreplaceable European cultural heritage.
vlade držav članic, naj odločno nastopijo proti režimu in prenehajo izražati spoštovanje predsedniku Ceauşescuju in njegovemu spremstvu.
On 15 November 1984, after the assassination of the priest Jerzy Popiełuszko, who was associated with the opposition, Parliament declared its extreme shock at the crime and called on the authorities in Warsaw to carry out a thorough and speedy investigation.
Podprl je delovanje nasprotnikov in zlasti zahteval informacije o usodi zaprte Donie Cornea, ene od glavnih osebnosti romunske disidentske skupine.
Bulgaria
Baltske države
Initially Parliament focused on emergency aid for the Romanians who were victims of serious flooding in 1970 and a terrible earthquake in 1977. Activities subsequently became more political.
Sedmega julija 1988 je sprejel resolucijo, v kateri je obsodil sklep vlade v Bukarešti, da se porušijo nekatere vasi. ”S temi ukrepi,“ so menili poslanci, ”so prizadete človekove pravice manjšin, ki so že tako močno zatirane, in je ogrožena nenadomestljiva evropska kulturna dediščina“.
On 16 March 1989 Parliament adopted a resolution condemning serious human rights violations in Romania.
Nastopil je proti posegu sovjetskih sil v prestolnicah baltskih držav: ”Parlament močno obsoja sovjetski vojaški napad, ker so republike Estonija, Latvija in Litva pravno opredeljene kot demokratične države in so se zavezale zagotavljanju pravice manjšin.“
It called on the governments of the Member States to show firmness towards the regime and asked them to cease conferring honours on President Ceauşescu and his entourage. Parliament
Šestnajstega marca 1989 je sprejel resolucijo, s katero je obsodil hude kršitve človekovih pravic v tej državi ter pozval
MEPs primarily expressed their interest in Bulgaria by means of written and oral questions to the Council and Commission.
Parlament je 13. januarja 1983 sprejel resolucijo, v kateri je zahteval, naj države članice na helsinški konferenci preučijo razmere v Estoniji, Latviji in
D condemned human rights abuses in the USSR.
ZSSR je resolucija, izglasovana leta 1983 - obsodil ”vse oblike sistematičnega kršenja civilnih, političnih, družbenih, gospodarskih, kulturnih in verskih pravic državljanov Sovjetske zveze“.
then supported opposition activities. It called for information on the fate of Donia Cornea, a leading Romanian dissident, who was imprisoned.
Poslanci so bili zaskrbljeni nad usodo disidentov, kot so bili Vladimir Bukovski, ki je bil zaradi psihiatričnega zdravljenja v smrtni nevarnosti, Jurij Orlov, soustanovitelj nadzornega odbora v ZSSR, in fizik Andrej Saharov.
On 24 January 1991, following Soviet troop movements, Parliament unequivocally condemned the intervention of Soviet troops in the Baltic capitals, as in law the republics of Estonia, Latvia and Lithuania were dened as democratic States.
Delovanje Evropskega parlamenta se ni omejevalo le na države srednje in Vzhodne Evrope, ki so bile žrtev sovjetskega jarma. Večkrat je obsodil kršenje človekovih pravic v ZSSR.
Mention should be made of the resolution of 18 November 1977 that ‘condemned unequivocally all kinds of psychiatric treatment of political prisoners wherever it may occur and whenever it is designed to suppress the basic democratic freedom of political opinions and activities’.
Večkrat je obsodil ”stalno kršenje človekovih pravic in temeljnih svoboščin“ židovske skupnosti v ZSSR.
On 13 January 1983 Parliament adopted a resolution calling on the Member States to consider, within the framework of the Helsinki conferences, the situation in Estonia, Latvia and Lithuania, which had been forcibly incorporated into the Soviet Union at the end of the war.
Leta 1975 je na podlagi helsinškega sporazuma pritiskal na ZSSR in satelitske režime ter od Sveta zahteval odločnejšo politiko.
MEPs also expressed concern for the fate of dissidents such as Vladimir Bukovsky when he was given psychiatric treatment that put his life in danger, Yuri Orlov, the cofounder of the group
Evropski parlament je v številnih resolucijah - kot
and fundamental freedoms of the Soviet Jewish community.
za svobodo v tem delu sveta in njihovi odločnosti, da po tem zgledu razširijo svoje delovanje na preostali svet.
that monitored the Helsinki Final Act in the USSR and the physicist Andrei Sakharov. On 15 February 1980, Parliament called for an immediate end to Sakharov’s enforced exile and later for him and his wife, Elena Bonner, to be allowed to leave Soviet territory.
V številnih resolucijah je spraševal Svet, kaj namerava storiti v zvezi s tem, da je Sovjetska zveza že večkrat kršila helsinški sporazum.
Observers noted the discrepancy between the Council and Commission’s responses and MEPs’ expectations.
Odgovori Sveta in Komisije na to vprašanje tudi tokrat niso bili v skladu s pričakovanji poslancev.
Numerous European Parliament resolutions, such as one adopted in 1983, condemned all systematic violations of the civil, political, social, economic, cultural and political rights of the citizens of the Soviet Union. On several occasions, Parliament condemned the constant attacks on the human rights
Danes, ko Sovjetske zveze ni več in ko se je večina držav srednje in Vzhodne Evrope, kot tudi baltske države, pridružila Evropski uniji, nagrada Saharova za svobodo misli, ustanovljena leta 1985, priča o zvestobi evropskih poslancev njihovi pretekli podpori boju
Parliamentary diplomacy for human rights the human rights situation in the country concerned.
Parlamentarna diplomacija za človekove pravice gel izboljšanje človekovih pravic v zadevni državi.
assent procedure it can veto an association or cooperation agreement to win acceptance of its views on human rights.
sporazume ali sporazume o sodelovanju, s čimer je uveljavljal svoje zahteve na področju spoštovanja človekovih pravic.
Parliament has a large array of instruments to promote democracy in the world, some available in the framework of relations between the EU and certain regions: Africa, Latin America and the Mediterranean region.
Parlament ima številne instrumente za spodbujanje demokracije po svetu. Nekateri se uporabljajo v posebnih odnosih, ki jih ima Unija z nekaterimi regijami: Afriko, Latinsko Ameriko in sredozemsko regijo.
Thus in 1994 the European Parliament called for suspension of the negotiations for a Customs Union Agreement with Turkey, because of the human rights situation there and the Turkish Government’s suspension of the immunity of certain Members of Parliament.
Poleg tega je Svet po slovesni izjavi o Evropski uniji leta 1983 pristal, da bo Parlament obveščal o poteku pogajanj s tretjimi državami. Parlament je tako dobil možnost ukrepanja pri Komisiji in Svetu že od začetka razprav, da bi se nekatera njegova prizadevanja upoštevala.
In 1995 the Turkish National Assembly adopted constitutional reform on democratisation and several political prisoners were freed.
Leta 1995 je turška narodna skupščina sprejela ustavno reformo o demokratizaciji in izpuščenih je bilo več političnih zapornikov.
Parliament then gave its assent and the agreement was signed.
Takrat je dal Parlament soglasje in sporazum je bil podpisan.
It may also use the threat of deferring or refusing its assent to inuence the outcome of negotiations or obtain an improvement in
Prav tako je lahko zagrozil, da bo svoje soglasje preložil ali ga ne bo dal, da bi vplival na potek pogajanj ali dose-
The European Parliament has gradually increased its powers of supervision over agreements between the European Union and third countries.
Evropski parlament je postopoma dobival vedno večjo nadzorno funkcijo nad sporazumi, sklenjenimi med Evropsko unijo in tretjimi državami.
1963 with the African, Caribbean and Pacic States (ACP) should contain a reference to protection of human rights.
odnosih, ki jih Evropa od leta 1963 goji z afriškimi, karibskimi in paciškimi državami (AKP), navede varstvo človekovih pravic.
Subsequently an agreement with Australia foundered as Australia viewed the clause as interference in its domestic aairs.
Skupnost je tako zavrnila sklenitev sporazuma z Avstralijo, ker je ta država menila, da klavzula pomeni vmešavanje v njene notranje zadeve.
Similarly, Parliament refused its assent to the conclusion of the four protocols to the cooperation agreement with Syria, until Syria agreed to have human rights entered on the agenda of its Cooperation Council with the European Community.
Parlament prav tako ni dal soglasja za sklenitev štirih protokolov k sporazumu o sodelovanju s Sirijo, dokler ta država ne bo sprejela, da se vprašanje človekovih pravice uvrsti na dnevni red njenega sveta za sodelovanje z Evropsko skupnostjo.
Parliament also refused to assent to a financial agreement with Morocco, in view of its human rights record.
Poslanci so zahtevali, da morajo gospodarska, tržna in finančna sredstva, dodeljena tem državam, prispevati k njihovemu spoštovanju temeljnih pravic.
The human rights clause
Konec leta 2007 je bilo več kot 120 držav povezanih s takšno klavzulo, ki je bila bistvena sestavina sporazumov, sklenjenih z Unijo.