natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The EMCDDA is promoting research into estimating the total mortality among problem drug users.
Center spodbuja raziskave za ocenjevanje skupne umrljivosti med problematičnimi uporabniki drog.
In 2008, a project in collaboration with researchers from the Czech Republic reviewed the literature, data sources and possible methods in this field (1).
Leta 2008 so v projektu, ki je potekal v sodelovanju z raziskovalci iz Češke, proučili vire literature, podatkovne vire in možne metode na tem področju (1).
An expert group recommended two methods for future studies: a multiplier method based on the number of registered fatal overdoses; and an extrapolation method based on mortality rates in cohorts of problem drug users and national estimates of the population of problem drug users.
Skupina strokovnjakov je priporočila dve metodi za prihodnje študije: metodo z multiplikatorjem na podlagi števila evidentiranih prevelikih odmerkov s smrtnim izidom in ekstrapolacijsko metodo na podlagi stopenj smrtnosti v generacijskih skupinah problematičnih uporabnikov drog ter nacionalnih ocen populacije problematičnih uporabnikov drog.
Both methods have been successfully pilot-tested in the Czech Republic, and the EMCDDA plans to set up a group of interested countries that could use this work in the near future.
Obe metodi sta uspešno prestali pilotne preskuse na Češkem, Center pa načrtuje oblikovanje skupine zainteresiranih držav, ki bi lahko uporabile rezultate tega dela v bližnji prihodnosti.
Depending on recruitment settings (e.g. studies carried out in drug treatment facilities) and inclusion criteria (e.g. injecting drug users, heroin users), most cohort studies show mortality rates in the range of 1–2 % per year among problem drug users.
Poleg smrtnih primerov, ki jih povzročijo droge neposredno, se splošna umrljivost, povezana z uživanjem drog, nanaša na smrtne primere, ki jih je posredno povzročila uporaba drog.
Although the relative importance of the causes of death varies between countries and over time, the main cause is generally drug overdose, accounting for up to 50–60 % of deaths among injectors in countries with low prevalence of HIV/AIDS.
Ti smrtni primeri večinoma nastopijo med problematičnimi uporabniki drog, čeprav se nekateri lahko zgodijo tudi med priložnostnimi uživalci (npr. prometne nesreče, nekateri samomori).
Unfortunately, some countries show a low detection rate of overdoses in the general mortality registries and, therefore, a significant proportion of deaths recorded with an ‘unknown’ or an insufficiently specified cause (e.g. cardiac arrest) might be overdoses.
Kljub temu, da je težko določiti število smrtnih primerov, posredno povezanih z uživanjem droge, imajo lahko precejšen vpliv na javno zdravstvo.
To improve the validity of the description of causes of deaths other sources of information (i.e. special police or forensic mortality registries) can be consulted too.
Splošno umrljivost je mogoče ocenjevati različno: pri eni metodi se podatki iz kohortnih študij o umrljivosti
France, Italy and Portugal. Following the introduction of highly active antiretroviral therapy in 1996, HIV/AIDS mortality decreased markedly in most EU countries, although the decrease was much less pronounced in Portugal.
umrljivosti opredeliti vzroke vseh smrtnih primerov, ki nastopijo v skupini.
Increases observed in recent years in Estonia are consistent with the high estimates of HIV prevalence among injecting drug users in this country (5 to 6 out of 10) and the high proportion of them reportedly unaware of their infection.
S tem tipom študij je mogoče določiti splošne stopnje umrljivosti in stopnje glede na vzrok za neko generacijsko skupino (kohorto), poleg tega je mogoče oceniti večjo umrljivost skupine v primerjavi s širšo populacijo.
The EMCDDA has developed a protocol to encourage Member States to undertake mortality cohort studies, with the aim of providing comparable information about mortality risks in problem drug users and to inform prevention and care policies.
združujejo z ocenami o razširjenosti uživanja droge (151Pri drugem pristopu se uporabijo obstoječi statistični podatki o umrljivosti, nato se oceni delež, povezan z uživanjem drog.
A third of the EU Member States have yet to carry out a mortality cohort study, though several countries report studies that are ongoing or planned for 2009 (e.g. Czech Republic, France, Latvia, Poland).
Lahko se uporabijo tudi drugi specializirani viri informacij, tako se na primer pri umrljivosti, povezani z virusom HIV/aidsom, združujejo podatki organizacij Eurostat in EuroHIV.
Deaths indirectly related to drug use
Kohortne študije o umrljivosti
It can be estimated that in 2006, over 2 100 people died of HIV/AIDS attributable to drug use in the European
Kohortne študije o umrljivosti proučujejo iste skupine problematičnih uporabnikov drog v določenih časovnih obdobjih ter poskušajo na podlagi povezav z evidencami
Other diseases that also account for a proportion of deaths among drug users include chronic conditions such as liver diseases (due to hepatitis C infection and heavy alcohol use), cancer and cardiovascular problems.
Glede na okolje zdravljenja (npr. študije, ki se izvajajo v ustanovah za zdravljenje od drog) in merila za vključevanje (npr. injicirajoči uživalci droge, uživalci heroina) večina kohortnih študij kaže stopnje umrljivosti od 1 do 2 % na leto med problematičnimi uporabniki drog.
For detailed information on sources, for the transmission groups, numbers and computations see Table DRD-5 (part iii) in the 2009 statistical bulletin.)
Glej „Ocenjevanje skupne umrljivosti, ki se pripisuje problematičnemu uživanju drog: nova dogajanja“.
Annual report 2009: the state of the drugs problem in Europe
Letno poročilo 2009: stanje na področju problematike drog v Evropi je razširjenost virusa HIV/aidsa nizka.
(Darke and Ross, 2002) found that the suicide rate among heroin users was 14 times higher than among the general population.
V nekem pregledu v literaturi (Drake in Ross, 2002) je bilo ugotovljeno, da je bila stopnja samomorov med uživalci heroina 14-krat višja kot v širši populaciji.
In recent cohort studies in Europe, suicide accounted for 6 % to 11 % of deaths among problem drug users.
Kot kažejo zadnje kohortne študije v Evropi, je samomor pomenil od 6 do 11 % smrtnih primerov med problematičnimi uporabniki drog.
However, the overall impact of these causes is difficult to assess due to the limited availability of data.
Vendar pa je težko oceniti skupen vpliv teh vzrokov, saj ni na voljo dovolj podatkov.
Other target groups include workers of drugs agencies, ambulance personnel, accident and emergency staff, as well as immigrants from Russian-speaking countries and the Roma population.
Center je pripravil protokol, s katerim želi spodbuditi države članice k izvajanju kohortnih študij o umrljivosti, da bi tako dobili primerljive podatke o tveganju za umrljivost pri problematičnih uporabnikih drog in jih lahko uporabili pri politikah preventive in oskrbe.
The number of countries where materials for several target groups are available, however, is limited, and not all materials are accessible nationwide.
Zadnje evropske študije so bile opravljene v Nemčiji, Španiji, Italiji, na Nizozemskem, v Združenem kraljestvu in na Norveškem.
Education about overdose risk is reported by all countries, and in nine of them it exists in most relevant cities with a significant number of problem drug users.
Tretjina držav članic EU mora kohortno študijo o umrljivosti še opraviti, čeprav je več držav navedlo, da jo v letu 2009 že izvajajo ali jo bodo začele izvajati (npr.
However, in four countries, such activities take place only in a minority of relevant cities, and in a further 12 countries in just a few cities.
Češka, Francija, Latvija, Poljska).
Twelve countries report that their national drug strategy includes a part dedicated to the reduction of druginduced deaths.
Dvanajst držav poroča, da je del njihove nacionalne strategije boja proti drogam namenjen zmanjšanju števila smrtnih primerov, ki jih povzročijo droge.
One country, the United Kingdom, has a specific action plan to reduce drugrelated harm, which sets out specific actions for the prevention of drugrelated deaths.
Ena država, Združeno kraljestvo, ima poseben akcijski načrt za zmanjšanje škode, povezane z drogo, v katerem so navedeni posebni ukrepi za preprečevanje smrtnih primerov, povezanih z drogo.
Thirteen countries have neither a specific strategy or a section of the national drug strategy dedicated to the reduction of druginduced deaths, and two countries reported no information.
Trinajst držav nima niti posebne strategije ali razdelka nacionalne strategije boja proti drogam, ki bi bil namenjen zmanjšanju števila smrtnih primerov zaradi prevelikega odmerka, dve državi pa nista posredovali nobene informacije.
Interventions
Ukrepi
A prospective long-term study among problem drug users entering treatment in Italy showed that the risk of death among the cohort was, compared to the general population, increased by a factor of 10 (Davoli et al., 2007).
Perspektivna dolgotrajna študija v Italiji med problematičnimi uporabniki drog, ki se začnejo zdraviti, je pokazala, da se je tveganje za smrt v tej generacijski skupini v primerjavi s širšo populacijo povečalo za desetkrat (Davoli et al., 2007).
Being in treatment lowered the risk of death to four times that of the general population, confirming thereby that drug treatment reduces drugrelated mortality.
Med uživalci na zdravljenju je bilo tveganje za smrt do štirikrat večje od tveganja med širšim prebivalstvom, kar potrjuje, da zdravljenje odvisnosti od drog zmanjšuje umrljivost, povezano z drogami.
However, the study also showed that the highest mortality rate among drug users was observed in the 30 days after cessation of treatment.
V študiji pa se je tudi pokazalo, da je bila najvišja stopnja umrljivosti med uživalci drog opažena v tridesetih dneh po koncu zdravljenja.
This finding highlights the need for careful after-care management, as well as the avoidance of very short treatment episodes, where risks could outweigh the benefits of treatment.
Ta ugotovitev opozarja, da je potreben skrben nadzor po koncu zdravljenja in da se je treba izogibati kratkim zdravljenjem, pri katerih bi tveganje lahko prevladalo nad prednostmi zdravljenja.
Drug users with previous experience of nonfatal overdose are at high risk of experiencing future overdoses (Coffin et al., 2007) and should be specifically targeted.
Po ocenah je v letu 2006 v Evropski uniji več kot 2 100 oseb umrlo zaradi virusa HIV/aidsa, ki ga je mogoče povezati z uporabo drog (152), pri čemer je bilo 89 % teh smrtnih primerov v Španiji, Franciji, Italiji in na Portugalskem.
Individual overdose risk assessments are conducted by trained staff, and aim at identifying those in need of additional support.
Po uvedbi izredno aktivne protiretrovirusne terapije v letu 1996 je umrljivost zaradi virusa HIV/aidsa občutno upadla v večini držav EU, čeprav je bilo na Portugalskem zmanjšanje veliko manj izrazito.
According to experts, in nine countries most problem drug users received an overdose risk assessment at least once during the last year, while in 16 countries only a minority received this type of intervention.
Povečanja, ki so jih v zadnjih letih opazili v Estoniji, se ujemajo z visokimi ocenami o razširjenosti virusa HIV med injicirajočimi uživalci drog v tej državi (od pet do šest med desetimi) in med temi visokem deležu tistih, ki po poročilih ne vedo, da so okuženi.
No information is available from Bulgaria, Germany and France.
Tudi iz Latvije poročajo o povečanjih v zadnjem času.
The provision of awareness raising and prevention materials is reported from most countries for which information is available.
Razen v Španiji in na Portugalskem je ocenjena stopnja umrljivosti zaradi virusa HIV/aidsa med uživalci drog zelo nizka.
Such materials do not exist in Turkey, and few problem drug users have access to them in Estonia, Latvia, Hungary and Slovakia.
V Italiji, Franciji in Latviji je umrljivost zaradi virusa HIV/aidsa in prevelikega odmerka na podobnih ravneh (153).
A large proportion of fatal and nonfatal drug overdoses are witnessed by others, including drug users’ peers or family members, health and social staff, police or prison guards, who would be in a position to intervene.
Druge bolezni, ki tudi prispevajo k umrljivosti med uživalci drog, zajemajo kronična stanja, kot so bolezni jeter (zaradi okužbe s hepatitisom C in pretiranega uživanja alkohola), rak in srčno-žilne težave.
Ten countries report specific materials that aim at helping
Veliko manjša pozornost je namenjena drugim vzrokom, čeprav obstajajo kazalniki o njihovem precejšnem vplivu.
In the United Kingdom, the legal status of naloxone was changed in June 2005, permitting its administration by any member of the public in life-saving circumstances.
Večina držav, za katere so na voljo podatki, poroča o gradivu za ozaveščanje in preprečevanje.
In addition, the impact of overdose training integrated with naloxone take-home
Kot navajajo strokovnjaki iz 28 držav (154), je bilo tiskano ali multimedijsko gradivo o preprečevanju uporabe prevelikega odmerka, namenjeno uporabnikom drog, v zadnjem letu zagotovljeno vsem ali skoraj vsem uporabnikom drog v devetih državah ter manjšemu deležu
) See Table HSR-8 in the 2009 statistical bulletin.
Za podrobnejše informacije o virih za prenosne skupine, številke in izračune glej preglednico DRD-5 (del iii) v Statističnem biltenu 2009.)
Experts from 26 EU countries, Turkey and Norway rated the level of provision of selected interventions to prevent drugrelated deaths.)
Glej prikaz DRD-7 (del ii) v Statističnem biltenu 2009.)
See Table HSR-8 (part ii) in the 2009 statistical bulletin.
Glej preglednico HSR-8 v Statističnem biltenu 2009.
Reducing overdose deaths after prison
Vendar pa je število držav, ki imajo na voljo gradivo za različne ciljne skupine, omejeno in vse gradivo ni na voljo po vsej državi.
In England, it has been estimated that 15 % of the 1 506 drug overdose deaths in 2005 occurred in people recently released from prison (Department of Health, 2007).
V Angliji se ocenjuje, da je 15 % od 1 506 smrtnih primerov zaradi prevelikega odmerka v letu 2005 nastopilo pri osebah, ki so bile nedavno izpuščene iz zapora (Ministrstvo za zdravje, 2007).
International studies confirm this elevated risk of death due to unintentional drug overdose in the time immediately after release from prison (e.g. Farrell and Marsden, 2008).
Mednarodne študije potrjujejo to povečano tveganje za smrt zaradi nenamernega prevelikega odmerka v obdobju takoj po izpustitvi iz zapora (npr. Farrell in Marsden, 2008).
These studies also underline the need for better responses to mental health and drug problems for those who have been in prison.
V teh študijah je poudarjeno tudi, da se je treba bolje odzvati na duševne motnje in težave z drogo za tiste, ki so bili v zaporu.
supply was assessed in a cohort study with 239 opioid users recruited from treatment services (Strang et al., 2008).
Vse države poročajo o izobraževanju glede tveganja uporabe prevelikega odmerka, v devetih izmed njih se izvaja v mestih, kjer je to najbolj potrebno, in kjer imajo veliko problematičnih uporabnikov drog.
Results show improved knowledge of signs of overdose and increased confidence of using naloxone.
V štirih državah tovrstne dejavnosti potekajo samo v manjšem deležu zadevnih mest, v še dvanajstih državah pa le v nekaj mestih.
During the first 3 months, all 12 overdoses where naloxone was used had been reversed successfully, while one death had occurred in the six overdoses in which it was not used.
Glede na ocene strokovnjakov iz 24 držav zaporniško svetovanje pred izpustom o tveganju in preprečevanju uporabe prevelikega odmerka ni ponujeno v šestih evropskih državah, v desetih državah se izvaja le za malo problematičnih uporabnikov drog v zaporih, v šestih drugih državah pa za manj kot polovico problematičnih uporabnikov drog. Samo Italija in Luksemburg zagotavljata to storitev večini ciljne populacije.
The authors conclude that wider provision may reduce drugrelated deaths further and recommend additional studies of the impact of overdose training and emergency naloxone-supply among opioid users.
Ker je dan izpusta težko napovedati, zlasti pri zapornikih v preiskovalnem zaporu, bi bilo v idealnem primeru treba izobraževanje o tveganju uporabe prevelikega odmerka v zaporih ponujati redno in tako prispevati k zmanjšanju tveganih vedenj.
According to expert ratings from 24 countries, prison pre-release counselling on overdose risk and prevention is currently not provided in six European countries, only provided to a few problem drug users in prison in 10 countries, and to less than half of them in a further six countries.
Nacionalni strokovnjaki v sedmih državah ocenjujejo, da je bila večina problematičnih uporabnikov drog v zadnjih dvanajstih mesecih deležna nekaj usposabljanja o ravnanju v primeru uporabe prevelikega odmerka, medtem ko ga je bila v desetih državah deležna manjšina, v šestih državah (Belgija, Latvija, Avstrija, Poljska, Romunija, Slovaška) pa je tovrstna navodila za ravnanje dobilo samo nekaj problematičnih uporabnikov drog. Takšno usposabljanje ni na voljo v Estoniji, na Madžarskem in v Turčiji.
Only Italy and Luxembourg provide this service to the majority of the target population.
Zdi se, da je v zaporih v EU na voljo vse več nadomestnega zdravljenja z opioidi, ki je v zaporniškem okolju imelo zaščitni učinek (Dolan et al., 2005), zakonodaja pa omogoča začetek nadomestnega zdravljenja v zaporu v 21 državah (glej poglavje 2).
As the day of release may be difficult to predict, especially for remand prisoners, overdose risk awareness education should ideally be offered on a regular basis in prisons to reduce risk behaviours.
Zdravstvene službe v zaporih in izvajalci zdravljenja v skupnosti pa morajo biti ustrezno povezani, da se preprečijo morebitne vrzeli v hadaljnjem zdravljenju.
Operational data from such facilities in Europe, Canada and Australia indicate that drug overdoses that occur in the facility are successfully managed, with no reported fatal overdoses.
Pri uporabnikih drog, ki so prevelik odmerek že izkusili in preživeli, je tveganje za prihodnji prevelik odmerek (Coffin et al., 2007) visoko, zato jih je treba obravnavati posebej.
Milloy and colleagues calculated the number of deaths potentially averted by the operation of the drug consumption facility in Vancouver.
Po navedbah strokovnjakov je bila v devetih državah pri večini uporabnikov drog opravljena ocena tveganja za prevelik odmerek vsaj enkrat v zadnjem letu, medtem ko je bila v 16 državah tega ukrepa deležna le manjšina.
They estimated that between two and 12 deaths a year may have been averted (Milloy et al., 2008).
Bolgarija, Nemčija in Francija niso posredovale nobenih informacij.
This confirms earlier findings regarding the likely beneficial effect of these facilities on overdose deaths in neighbourhoods where coverage is sufficient.
Zagotavljanje naloksona uživalcem ni standarden pristop pri preprečevanju uporabe prevelikega odmerka po vsej Evropi, čeprav je razdeljevanje zalog za domačo uporabo nekaj običajnega v službah za zagotavljanje storitev glede drog v Italiji, kjer je zdravilo mogoče tudi kupiti v lekarnah brez recepta.
Opioid substitution treatment, which has shown a protective effect in the prison context (Dolan et al., 2005), appears to be becoming more available in prisons in the EU, and the legal option to initiate substitution treatment in prison exists in 21 countries (see Chapter 2).
Precejšnjem številu prevelikih odmerkov droge, ki se končajo s smrtnim izidom ali ne, so priča tudi druge osebe, in sicer vrstniki uživalca ali družinski člani, zdravstveno in socialno osebje, policisti ali zaporniški pazniki, ki bi lahko ukrepali.
The opportunity to start this type of treatment in prison reduces the risk of overdose and death on leaving prison, and reduces reincarceration rates (WHO, 2009).
Deset držav poroča o posebnem gradivu, ki je predvideno za pomoč družinam uporabnikom drog pri prepoznavanju, da gre za prevelik odmerek, in ustreznem ravnanju.
It is, however, important that prison health services and communitybased treatment providers are appropriately linked to avoid any gaps in the continuity of treatment.
V osmih državah je tako gradivo na voljo policistom, v sedmih državah pa so ga pripravili posebej za osebje v zaporih (155). Druge ciljne skupine vključujejo delavce v agencijah za droge,
) See EMCDDA (2004) for a review of this issue.
) Glej preglednico HSR-8 (del ii) v Statističnem biltenu 2009.
Chapter 8New drugs and emerging trends
Poglavje 8Nove droge in nastajajoči trendi
Introduction unusual stimulants and hallucinogens and some medicinal products.
Uvod ki jih je bilo enajst, sta bili v skupini še dve rastlini, a nobenega zdravila.
Besides new synthetic drugs, which accounted for 11 of the newly notified substances, the group included two plants, but no medicinal products.
Tradicionalno ju uporabljajo v drugih delih sveta, njuna prisotnost na evropskem prizorišču drog pa je, kot kaže, omejena.
The chemical make-up of the two plants reported — kratom and kava — is relatively well known from the literature.
V primerjavi s prejšnjimi leti je med snovmi, prijavljenimi v letu 2008, manj takih, ki sodijo v glavne kemijske skupine – fenetilanini (ena), triptamini (dve) in piperazini (nobena). Šest novoprijavljenih snovi pa je derivatov katinona.
The use of new psychoactive substances and new patterns of drug use can have important public health and policy implications.
Uporaba novih psihoaktivnih snovi in novi vzorci uživanja drog imajo lahko znatne posledice za javno zdravje in politiko.
They are, however, difficult to detect because, typically, they first emerge at low levels and in specific localities or among restricted subgroups of the population.
Vendar je te snovi težko odkriti, saj se običajno najprej pojavijo na nižjih ravneh in na posebnih krajih ali med omejenimi podskupinami prebivalstva.
Few countries have monitoring systems that are sensitive to new phenomena in the drug field, and methodological difficulties to detect them are considerable.
Le malo držav ima sisteme spremljanja, ki zaznajo nove pojave na področju drog, poleg tega so precejšnje tudi metodološke težave pri njihovem odkrivanju.
Nonetheless, the importance of identifying potential new threats is widely recognised.
Kljub temu pa je pomembnost ugotavljanja morebitnih novih groženj široko priznana.
The European Union’s early-warning system provides a quick-response mechanism to the emergence of new psychoactive substances on the drug scene.
Sistem za zgodnje opozarjanje, ki ga je vzpostavila Evropska unija, zagotavlja mehanizme za hiter odziv na pojav novih psihoaktivnih snovi na evropskem prizorišču drog.
Activities in support of the early-warning system form an important part of the work of the EMCDDA and fit within a broader perspective of using a wide variety of data sources to improve the timeliness and sensitivity of the European drug monitoring system.
Dejavnosti za podporo sistemov za zgodnje opozarjanje so pomemben del dela Centra in spadajo v širšo perspektivo uporabe različnih podatkovnih virov za izboljšanje pravočasnosti in občutljivosti evropskega sistema za spremljanje drog.
Action on new drugs
Ukrepi glede novih drog
) establishes a mechanism for the rapid exchange of information on new psychoactive substances that may pose public health and social threats (the early-warning system) (158
) vzpostavlja mehanizem za hitro izmenjavo podatkov o novih psihoaktivnih snoveh, ki lahko pomenijo nevarnost za javno zdravje in družbo (sistem zgodnjega opozarjanja) (158
It also provides the possibility to trigger a formal risk assessment process, the findings of which may lead to a political decision to place new substances under control across the European Union.
Zagotavlja tudi možnost za uradni postopek ocene tveganja, katere izsledki bi bili lahko podlaga za odločitve politike o uvrstitvi novih snovi pod nadzor po vsej Evropski uniji.