natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Furthermore, the proportion of older people (aged 65 and over) in the population isprojected to increase and the proportion of people of working age (aged 15 to 64) to decrease (seeright-hand panel of the chart below), gradually at first and then at a faster rate from around 2015.This would imply an increase in the euro area’s old age dependency ratio (i.e. the ratio of thepopulation aged 65 and above to the population aged 15 to 64) from about 26% in 2005 to about30% in 2015 and to more than 52% in 2050, a total increase of about 26 percentage points over theperiod 2005 to 2050.
Nadalje se projecira, da se bo delež starih ljudi (starih 65 let inveč) v prebivalstvu povečal, medtem ko se bo delež delovno sposobnega prebivalstva (od 15do 64 let) zmanjšal (glej desno stran grafa spodaj), in sicer najprej postopoma, po letu 2015 pahitreje. To bi pomenilo povečanje stopnje starostne odvisnosti evroobmočja (tj. razmerje medštevilom prebivalstva, starega 65 let in več, in številom prebivalstva starega med 15 in 64 let)iz približno 26% v letu 2005 na približno 30% v letu 2015 in na več kot 52% v letu 2050, karskupaj predstavlja povečanje za približno 26 odstotnih točk v obdobju od 2005 do 2050.
Main demographic developments in the euro area population growth rate (percentage change; left-hand scale)
1Ta razprava v glavnem temelji na „srednjem scenariju” predpostavk o rodnosti, za katerega se lahko smatra, da je najbolj verjeten.Za več informacij glej „World Population Prospects: The 2002 Revision“, Združeni narodi.
% of population aged 15-64 (left-hand scale)% of population aged 65 and above (left-hand scale)old age dependency ratio (right-hand scale) total fertility rate (left-hand scale)life expectancy (years; right-hand scale)
Glavna demografska gibanja v evroobmočju stopnja rasti (odstotna sprememba) prebivalstva, (lestvica na levi strani)skupna stopnja rodnosti (lestvica na levi strani)pričakovana življenjska doba (leta), (lestvica na desni strani) odstotek prebivalstva, starega od 15 do 64 let (lestvica na levi strani)odstotek prebivalstva, starega več kot 65 let (lestvica na levi strani) stopnja starostne odvisnosti (lestvica na desni strani)
Sources: United Nations 2002 World Population Prospects (medium fertility variant) and ECB calculations.1The figures in this paragraph and the charts refer to the “medium variant” assumptions regarding fertility, which can be seen as themost likely.
Vir: Projekcije svetovne populacije (po srednji varianti rodnosti) Združenih narodov iz leta 2002 in izračuni ECB.
Such a demographic shift will have a profound effect on euro area economies.
Takšne demografske spremembe bodo imele resne posledice za gospodarstva evro območja.
For example, thecomposition of the labour supply will change as the proportion of older workers increases, andthe labour supply may even fall if workers continue to retire early and too few new workersenter the labour market to replace those leaving it.
S tem ko se bo delež starejših delavcev povečal se bo na primer spremenila sestava ponudbedelovne sile, ponudba delovne sile pa se lahko celo zmanjša, če se bodo delavci še naprejupokojevali predčasno in bo na trg delovne sile prihajalo premalo novih delavcev, da binadomestili tiste, ki z njega odhajajo.
The projected decrease in the working agepopulation will exert downward pressure on the growth rate of potential output of the euro area,unless it can be compensated for by increased contributions from other growth factors, such asincreases in labour market participation, labour productivity and/or the productive use of otherresources such as capital.
Projecirano zmanjšanje delovno sposobnega prebivalstvabo imelo negativen vpliv na stopnjo rasti potencialne proizvodnje evro območja, razen če bodota negativen vpliv lahko odtehtali povečani prispevki drugih dejavnikov rasti, na primerpovečane stopnje delovne aktivnosti in delovne produktivnosti in/ali produktivna uporabadrugih virov kot je kapital.
There has been some discussion of the extent to which immigrationmay help to increase labour supply.
S tem v zvezi so razprave potekale tudi o tem, v kolikšni meri lahkoimigracija pripomore k povečanju ponudbe delovne sile.
Most studies suggest that the role of migration inaddressing Europe’s demographic challenge is likely to be small and temporary, being limitedby the number of potential migrants relative to the size of the problem and by practical andpolitical constraints.
Večina raziskav kaže, da bo vlogamigracij pri reševanju evropskega demografskega izziva verjetno majhna in začasna, teromejena tako s številom potencialnih migrantov glede na velikost problema kot tudi s praktičnimi in političnimi omejitvami.
The financing of social security systems, and in particular public pension systems based on thepay-as-you-go principle, will also come under pressure as the ratio of the number of pensioners tothe number of contributors to pension and health systems rises.
Prav tako bo pod pritiskom financiranje sistemov socialne varnosti in še zlasti javnihpokojninskih sistemov, ki temeljijo na načelu sprotnega plačevanja akontacije v pokojninskisklad, saj se bo razmerje med številom upokojencev in številom odeb, ki prispevajo sredstva v zdravstvene in pokojninske sisteme, povečalo.
Public expenditure on health andlong-term care is expected to increase as progress in medical technologies continues to be madeand the demand for these services grows with the number of elderly people. The size of thesepotential effects could be substantial.
Pričakovati je, da se bodo javni izdatki zazdravstvo in dolgoročno nego zviševali s tem ko se bo nadaljeval napredek v medicinskitehnologiji in bo povpraševanje po teh storitvah naraščalo skupaj s številom starejših ljudi.Obseg teh potencialnih učinkov je lahko precejšen.
Estimates by the European Commission’s Economic Policy Committee’s Working Group on Ageing Population suggest additional pension expenditure ofbetween 3% and 6% of GDP by 2050 in most euro area countries.
Ocene, ki jih je pripravila delovna skupinaza staranje prebivalstva, ki je organ v sestavi odbora za gospodarsko politiko Evropske komisije,kažejo, da bo večina držav evro območja leta 2050 imela dodatne pokojninske izdatke v višinimed 3% in 6% BDP.
A further increase in expenditureof 2% to 4% of GDP could result from rising health and longterm care costs.
Dodatno povečanje izdatkov v višini od 2% do 4% BDPpa bi lahkopovzročili še naraščajoči stoški zdravstva in dolgoročne nege.
Population ageing is also likely to induce changes in the structure of financial markets and thepricing of financial assets.
Staranje prebivalstva bo prav tako verjetno sprožilo spremembe v strukturi finančnih trgov inocenjevanju finančnega premoženja.
Households of different generations typically hold differentamounts of financial assets and choose assets with different risk profiles for their investmentportfolios.
različne količine finančnih premoženj in za svoje investicijske portfelje izbirajo premoženja z različnimi profili tveganja.
Given that long-run demand for housing depends, inter alia, on the number ofhouseholds in an economy, demographic changes may also affect real estate prices.Furthermore, pension reforms, in particular a move towards more private funding, are likely tohave a significant effect on financial markets as the role of institutional investors, such aspension funds and insurance corporations, increases.
Glede na to, da je dolgoročno povpraševanje po stanovanjihodvisno med drugim tudi od števila gospodinjstev v gospodarsvu, lahko demografskespremembe vplivajo tudi na cene nepremičnin. Poleg tega bodo pokojninske reforme in še zlastiprehod na bolj zasebno financiranje imele velik vpliv na finančne trge s tem ko se bo povečalavloga institucijskih investitorjev kot so pokojninski sladi in zavarovalnice.
The limited availability of long timeseries of financial prices, measurement problems and the fact that typically only a smallfraction of the population hold equities limit the extent to which possible effects ofdemographic change on financial markets can be quantified.
Omejenarazpoložljivost dolgoročnih časovnih serij za finančne cene, težave z merjenjem in dejstvo, daima navadno le majhen delež prebivalstva lastniške terjatve omejujejo obseg, v katerem jemogoče kvantificirati morebitne vplive demografskih sprememb na finančne trge.
However, simulations carried outusing models based on the “life-cycle” theory generally find that an ageing population impliesa decrease in financial asset prices (both equities and bonds) and an increase in the requiredequity premium when the currently active population retires.
Vendar pasimulacije, izvedene z uporabo modelov, ki temeljijo na teoriji „življenskega cikla”, navadnokažejo, da staranje prebivalstva pomeni znižanje cen finančnega premoženja (tako delnic kotobveznic) in povečanje zahtevane premije na lastniški kapital ko se trenutno aktivnoprebivalstvo upokoji.
The need for comprehensive reforms
Potreba po obsežnih reformah
To cope with such effects of demographic change, governments need to undertakecomprehensive reforms. Such reforms should aim to address specific problems in pension andhealthcare systems, reduce overall public debt and strengthen the forces driving economicgrowth.
Da bi obvladale takšne učinke demografskih sprememb morajo države izvesti obsežne reforme.Takšne reforme morajo biti usmerjene k reševanju specifičnih problemov pokojninskih inzdravstvenovarstvenih sistemov, k zmanjšanju skupnega javnega dolga in k okrepitvi gonilnihdejavnikov gospodarske rasti.
Within the EU, governments have agreed on a three-pronged strategy.
Znotraj EU so se države dogovorile o trosmerni strategiji.
rates, reduce government debt and reform pension systems, including moves towards greaterreliance on funding.
Tastrategija je bila prvič objavljena v Širših smernicah ekonomske politike (BEPG) za leto 2001in temelji na treh splošnih ciljih: zvišati stopnje zaposlenosti, zmanjšati državni dolg inreformirati pokojniske sisteme, vključno s prehodom na večjo odvisnost od financiranja.
In euro area countries there is an urgent need to increase labour market participation andemployment for all groups within the working age population and particularly some, such asover 55-year-olds, among whom the participation rate is especially low.
Vdržavah evro območja obstaja nujna potreba po povečanju stopnje delovne aktivnosti inzaposlenosti za vse skupine znotraj delovno sposobnega prebivalstva in še zlasti pri nekaterihskupinah, kot so na primer osebe starejše od 55 let, pri katerih je stopnja delovne aktivnosti šeposebej nizka.
A first important stepis to further reduce the disincentives to work currently persisting within a number of euro arealabour markets due to the interplay of taxes and benefits and the provision of early retirementschemes.
Prvi pomemben korak k temu je nadaljnje zmanjšanje negativnih spodbud zadelo, ki trenutno obstajajo na številnih trgih delovne sile evro območja zaradi medebojneneusklajenosti davkov in ugodnosti ter obstoja shem za zgodnjo upokojitev.
Such systems create disincentives particularly for second earners, low-paid workers,the youngest and oldest workers, and women.
Takšni sistemipovzročajo negativne spodbude zlasti za tiste člane gospodinstva, ki niso glavni vzdrževalcidružine, za nizko plačane delavce, za najmlajše in najstarejše delavce in za ženske.
Policies to increase female labour marketparticipation must make it easier for women to combine family and work by increasing theflexibility of working hours and improving services for childcare and care of the elderly.Furthermore, in some cases it might be useful to improve incentives to continue working laterin life, for example through gradual exit-from-work policies and increased provision of parttime or temporary positions for older workers.
Politike zapovečanje stopnje delovne aktivnosti žensk morajo ženskam olajšati združevanje družine indela, s tem da povečujejo prilagodljivost delovnega časa in izboljšujejo storitve za varstvo otrokin nego starejših. Nadalje bi bilo v nekaterih primerih morda koristno izboljšati spodbude zadelo v poznem obdobju življenja, na primer preko shem za postopni umik iz dela in z izboljšanoponudbo začasnih delovnih mest in delovnih mest s polovičnim delovnim časom za starejšedelavce.
However, there must also be sufficientincentives for employers to hire and/or retain older workers.
Vendar pa morajo obstajati tudi zadostne spodbude za delodajalce, da bi ti najemaliin/ali zadržali starejše delavce.
Moreover, many countries willneed to embark on a sustained process of investment in human capital and research anddevelopment in order to offset the possible effects of population ageing on labour and totalfactor productivity.
Poleg tega bodo številne države morale začeti z dolgoročnimprocesom investiranja v človeški kapital ter v raziskave in razvoj, če bodo želele kompenziratiza morebitne učinke staranja prebivalstva na delovno in skupno faktorsko produktivnost.
Reducing public debt would contribute to improving fiscal sustainability and thus make publicfinances less vulnerable to the impact of demographic changes.
Zmanjšanje javnega dolga bi pripomoglo k izboljšanju fiskalne vzdržnosti in povečalo odpornostjavnih financ na vplive demografskih sprememb.
In particular, lower debt levelswould provide governments with additional leeway in times of increased ageing-related fiscalburdens.
Še zlasti bi nižje ravni zadolženosti državamomogočale dodaten maneverski prostor v času povečanih proračunskih bremen, povezanih s staranjem prebivalstva.
Likewise, lower interest payments on public debt would free up fiscal resources andgive governments more flexibility to cope with any unforeseen developments.
Podobno bi nižja plačila obresti na javni dolg sprostila proračunskevire in omogočala državam večjo fleksibilnost pri obvladovanju nepredvidenih dogodkov.
In this regard,the provisions of the Stability and Growth Pact, in particular the requirement that publicfinances remain close to balance or in surplus, establish incentives in the right direction forgovernments to prepare for ageing-related fiscal burdens.
finance ostanejo blizu ravnotežja ali v presežku, primerno spodbudo za države, da se pripravijona proračunska bremena, povezana s staranjem prebivalstva.
First, further adjustments to the structure ofbenefits and contributions within existing pay-as-you-go arrangements are needed (parametricreforms).
Najprej so potrebne dodatne prilagoditvev strukturi ugodnosti in prispevkov znotraj obstoječih sistemov, ki temeljijo na sprotnemplačevanju akontacije v pokojninski sklad (parametrske reforme).
These include revisions of benefit formulas and adjustments to the indexation ofpension benefits.
Te vključujejo revizije formulza izračun ugodnosti in popravke v indeksaciji pokojninskih ugodnosti.
As a complement, it will be necessary for most countries to move towardsgreater funding of benefits and the diversification of financing arrangements (systemicreforms).
Ker pa ni verjetno, dabi takšne parametrske spremembe zadostovale za trajnostno prenovo pokojninskih sistemov, bidruga strategija obsegala prehod na večje financiranje ugodnosti in diversifikacijo načinovfinanciranja (sistemske reforme).
Instead of through current transfers from labour income, pensions would be financedfrom previously accumulated capital via pension funds.
Namesto preko tekočih transferjev od dohodkov od dela bise pokojnine financirale iz predhodno natečenega kapitala preko pokojninskih skladov.
Thus, policies should be put in place tofacilitate the development of an infrastructure that would enable these funds to efficientlyallocate retirement savings and manage the related risks, and to safeguard the non-speculativecharacter of retirement savings.
S temnamenom bi se morale osnovati politike, ki bodo pospeševale razvoj takšne infrastrukture, kibo omogočala tem skladom, da bodo učinkovito razporejali prihranke iz pokojninskegavarčevanja in upravljali s povezanimi tveganji, in ki bodo zagotavljale nešpekulativni značajpokojninskega varčevanja.
In conclusion, population projections suggest that demographic change in the euro area will bemost apparent from around 2015, although developments in individual countries are proceeding atdifferent rates and in a number of euro area countries the total population has already begun todecline. Although many countries are starting to improve the incentive compatibility of their taxand benefit systems and the sustainability of public finances, further wide-ranging reforms arenecessary in the near future.
Za zaključek, projekcije prebivalstva kažejo, da bodo demografske spremembe v evro območjunajbolj očitne okrog leta 2015, čeprav se spremembe v posameznih državah odvijajo z različnohitrostjo in je v številnih državah evro območja skupno število prebivalstva že začelo upadati.Kljub temu, da so številne države začele izboljševati združljivost spodbud svojih davčnihsistemov in sistemov ugodnosti ter vzdržnost javnih financ, pa so v bližnji prihodnosti potrebnenadaljne obširne reforme.
The timely implementation of comprehensive and incentivecompatible reforms is needed in order to prepare for demographic change.
Za pripravo na demografske spremembe je potrebna pravočasnaizvedba obsežnih reform, ki bodo združljive s spodbudami za povečanje delovne aktivnosti.
2.5FISCAL DEVELOPMENTS
FISKALNA GIBANJA
A number of countries recorded deficit ratios ator above the 3% of GDP reference value andfour countries (Germany, Greece, France andthe Netherlands) were in an excessive deficitsituation.
Francija in Nizozemska) pa so bile v položajuprekomernega primanjkljaja.
For the third year in a row, deficitsexceeded 3% of GDP by a significant margin in Germany and France.
VNemčiji in Franciji je primanjkljaj tretje leto zaporedkrepko presegal 3% BDP. Po opravljenihtemeljitih statističnih revizijah se je izkazalo napodlegi ESA95 metdologije, da je bilprimanjkljaj v Grčiji od leta 1997 za leto 2004 je znašal 6,1% BDP.
Italy posted a deficit of 3.0% of GDP and Portugal recorded a deficit of justbelow 3% of GDP, despite the continued(though declining) implementation of sizeabletemporary policy measures.
Primanjkljaj v Italiji je znašal 3,0% BDPin na Portugalskemje bil rahlo nižji od 3% BDP, kljub nadaljevanju(nekoliko skromnejšega) izvajanja obsežnihzačasnih ukrepov.
BUDGET BALANCE BROADLY STABLE IN 2004Fiscal developments in the euro area wereunsatisfactory in 2004.
PRORAČUNSKE BILANCE SO BILE V LETU 2004POPOLNOMA STABILNEFiskalne gibanja v evro območju so bilanezadovoljiva v letu 2004.
According to the latestdata available from Eurostat, the euro areadeficit remained broadly stable at 2.7% of GDP (see Table 5).
Vskladu z zadnjimirazpoložljivimi podatki Evrostata se jeprimanjkljaj evro območja ostal stabilen pri z 2,7% BDP(glej tabelo 5).
The budgetary outcomein 2004 reflected a slight fiscal loosening,while the impact of the economic cycle wasminor.
Proračun v letu2004 je odražal rahlo fiskalne sprostitve,medtem ko je bil učinek cikla manjši.
Most euro area countries failed to meetthe targets set out in the updated stabilityprogrammes of end-2003 and early 2004.Targets were missed on average by 0.3percentage point of GDP, mainly becauseof a failure to meet ambitious structuralconsolidation plans on the part of countrieswith substantial imbalances.
Če merimo bilančni odhodek evro območja kotcelote s spremembo ciklično prilagojeneprimarne bilance v skladu z ocenami Evropskekomisije, je bila ta posledica rahlo ekspanzivnefiskalne politike. Pri odhodkih iz obrestipraktično nespremenjenih, je bil glavni dejavniktega rezultata poslabšanje primarne bilance.Ocenjuje se, da se je rast BDPpovečala precejskladno s potencialno rastjo, zato se ocenjuje,
Table 5 Fiscal positions in the euro area
Tabela 5 Fiskalni položaji v evroobmočju
(as a percentage of GDP)
(kot odstotek BDP)
General government surplus (+) / deficit (-)
Presežek (+)/primanjkljaj (-) širše opredeljene države
Euro area Belgium Germany Greece Spain France Ireland Italy Luxembourg Netherlands Austria Portugal Finland
Evro območje Belgija Nemčija Grčija Španija Francija Irska Italija Luksemburg Nizozemska Avstrija Portugalska Finska
General government gross debt
Bruto dolg širše opredeljene države
Sources: Eurostat and ECB calculations.Note: Data are based on the excessive deficit procedure definitions.
Viri: Evropska komisija in izračuni ECB.Opomba: Podatki temeljijo na opredelitvi postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem.
Budget balances exclude proceeds from the sale of UMTS licences.
Proračunske bilance izključujejo iztržke odprodaje licenc UMTS.
some restraint (mainly via public consumptionand social benefits) despite the partialdisappearance of temporary measures.
Kar zadeva izdatke, se kažejo znakidoločenega omejevanja (predvsem prek javneporabe in socialnih prejemkov).
Whilethis reflects a reversal of more lax expenditurepolicies in recent years, it was not sufficient tofully offset the revenue decline.
Čeprav to kažena spremembo sproščene politike izdatkov v zadnjih letih, pa ni bilo dovolj, da bi v celotinadoknadilo upad prihodka.
Withinterest expenditure virtually unchanged, thedeterioration of the primary balance was themain factor behind this outcome.
da je gospodarsko okolje v povprečju zelo malovplivalo na spremembo ciklične komponenteproračuna.
Structuralconsolidation was implemented in only a fewcases.
Strukturna konsolidacija se jeizvajala le v nekaj primerih.
All three very highly indebted countries(Belgium, Greece and Italy) continued tobenefit from interest expenditure savings, witha favourable effect on overall budgetarypositions. This partly compensated for theworsening of the primary balances in thesecountries.
Tri zelo zadolženedržave (Belgija, Grčija in Italija) so še naprejkoristile prihranke iz izdatkov za obresti, kar jeugodno vplivalo na skupno proračunsko stanje.To je delno nadomestilo poslabšanje primarnihbilanc v teh državah.
The euro area debt-to-GDP ratio increased, forthe second year in a row, to 71.3% in 2004.This worsening mainly reflects the low (andfalling) primary surplus ratio, the fact thateconomic growth was lower than the implicitaverage interest rate on public debt, and insome cases sizeable discrepancies betweendeficit and debt developments – known asdeficit-debt adjustments.
Fiskalna gibanja so odražala dejstvo, daznižanja davkov in postopna odprava začasnihprilagoditvenih ukrepov v povprečju evroobmočja niso bila v zadostni meri financirana s prihranki v primarnih izdatkih.
Among the sevencountries posting debt ratios higher than 60%of GDP, only Belgium recorded a significantdecline in its debt ratio, to below 100% of GDP,reflecting budget outcomes that remained closeto balance.
Dejavnikizmanjševanja prihodka vključujejo znižanjaneposrednih davkov in prispevkov za socialnovarnost, pa tudi upadanje kapitalskih prihodkov
Greece and Italy continued toexhibit debt ratios above 100% of GDP, withlittle change since 2001.
Razmerje med zadolženostjo in BDPevroobmočja se je v letu 2004 že drugo leto zaporedpovečalo na 71,3%.
Germany, France,Austria and Portugal posted debt ratiosmoderately above the reference value of 60% of GDP, and in all of these countries except Austria the ratio increased by comparison with2003. The continued deterioration of budgetbalances and the rising debt-to-GDP ratio isalso reflected in the amount of outstandinggovernment debt securities (see Box 8).
To poslabšanje je bilopredvsem posledica nizke (in upadajoče)stopnje primarnega presežka ter dejstva, da jebila gospodarska rast nižja v primerjavi z implicitno obrestno mero na javni dolg in v nekaterih primerih občutnih nesorazmerij medgibanji primanjkljaja in zadolženosti – znanimi
Against a background of rising general government deficits in the euro area, the level ofoutstanding general government debt securities has increased in recent years.
naprej izkazovali stopnje zadolženosti nad100% BDP, ki se od leta 2001 niso velikospreminjale.