natgillin/translations-raw huggingface dataset:
From 1989 to 1994, he has been adviser to the Luxembourg Industry Federation, focusing his work in particular on European and social questions.
Od leta 1989 do leta 1994 je bil svetovalec Luksemburške industrijske federacije in se je ukvarjal predvsem z evropskimi in socialnimi vprašanji.
to take decisive action to ensure that the crisis did not have devastating consequences for employment by setting up a European programme of investment in infrastructure.
skimi izzivi v Evropski uniji. V razpravi so bili omenjeni tudi potreba po novem modelu monetarnega in finančnega trga, pomen upoštevanja etičnega vidika in nadzorovanje velikih bank na evropski ravni.
Eventually, he has joined the steel industry in 1994 as Management Board Secretary and Head of Communications and External Relations of ARBED SA, Luxembourg.
Leta 1994 je postal dejaven v jeklarski industriji kot sekretar upravnega odbora ter vodja službe za komuniciranje in zunanje odnose pri podjetju ARBED SA v Luksemburgu.
consultative role in addressing the European Union’s major socioeconomic challenges.
Govor Marie João Rodrigues na plenarnem zasedanju EESO
Maria João Rodrigues addressing the plenary assembly of the EESC e EESC also presented its views through the presidents of its three groups, Henri Malosse, Georgios Dassis and Staffan Nilsson underlining the growing importance of the Committee’s
Stališča EESO so predstavili predsedniki njegovih treh skupin, Henri Malosse, Georgios Dassis in Staan Nilsson. Poudarili so vse večji pomen posvetovalne vloge Odbora pri soočanju z največjimi socialno-ekonom-
EESC info — December 2008 — Special edition
EESO info − December 2008 − Posebna izdaja
Programme of President Mario Sepi 2008–10: ‘Rights and solidarity to guide globalisation’
Program predsednika Maria Sepija 2008–2010: Pravice in solidarnost kot vodila globalizacije
European social model and solidarity as an instrument for competitiveness is concept of solidarity does not focus exclusively on quality, an idea of society or a ra of values underpinning our civilisation: it is also a tool to promote competitiveness in the challenging climate of globalisation.
Takšno pojmovanje solidarnosti se ne osredotoča samo na kakovost, zamisel o družbi ali skupek vrednot naše civilizacije: je tudi orodje konkurenčnosti za obvladovanje izzivov globalizacije.
On 22 October 2008, I assumed the responsibility of the Committee presidency with both conviction and determination.
22. oktobra 2008 sem prevzel odgovornosti predsednika Odbora v prepričanju in odločen, da mora Odbor postati posvetovalno telo, ki ga institucije EU vse bolj cenijo in se z njim posvetujejo.
My ambition is for the Committee to become a consultative body that is increasingly valued and listened to by the EU institutions.
Sposoben mora biti prepoznavati težave in pričakovanja civilne družbe, delavcev in podjetnikov ter jih obravnavati na evropski ravni.
It should be capable of raising awareness of the problems and hopes of civil society, workers and entrepreneurs at European level.
To je neomajen cilj mojih prizadevanj in prizadevanj podpredsednika.
‘Rights and solidarity to guide globalisation’ is the message of my presidency is means, first of all, a new concept of solidarity, which has been taking form throughout the course of European history.
„Pravice in solidarnost kot vodila globalizacije“ je geslo mojega predsedovanja.
It implies reciprocity and give and take, care for other people and active sharing.
Predvsem označuje novo pojmovanje solidarnosti, ki se je utrdilo v evropski zgodovini.
It does not mean some giving and others receiving, and even less is it a matter of pity and compassion, in which some decide and others wait in resignation — it recognises only the sharing of unequal situations in one common project.
To je solidarnost, ki pomeni vzajemnost, jemanje in dajanje, upoštevanje drugih in aktivno soudeležbo.
Seen in this light, solidarity is able to force the economy to pick up pace towards a form of development revolving around quality, raising the overall level of economic and social processes, making society more stable and preventing the social and environmental disasters which would result should the pursuit of competitiveness be seen solely in terms of cost control and social conflicts.
Tako pojmovana solidarnost lahko gospodarstvo prisili v vse bolj pospešen razvoj kakovosti, in to tako, da dviguje celotno raven gospodarskih in družbenih procesov, daje družbi stabilnost in preprečuje socialne in okoljske katastrofe, do katerih bi prišlo, če bi prizadevanja za konkurenčnost temeljila izključno na zmanjševanju stroškov in koniktih v družbi.
e pursuit of solidarity and the European social model does not put us on a collision course with globalisation.
Pri solidarnosti ne gre za to, da nekdo daje, nekdo pa prejema, še manj gre za usmiljenje in sočutje; ne pomeni, da nekdo odloča, nekdo pa čaka brez pričakovanj, pač pa pomeni združitev neenakih položajev za sodelovanje pri skupnem projektu.
Mario Sepi President of the European Economic and Social Committee
Stremljenje po solidarnosti in evropskem socialnem modelu ne pomeni nasprotovanja globalizaciji.
Globalisation is an ongoing process, while solidarity is the set of actions and objectives which make it possible to realise the potential inherent in economic and social development: the growth of civilisation and equality for all.
Globalizacija je proces, ki poteka; solidarnost pa je celota ukrepov in ciljev, ki omogočajo izkoriščanje potenciala gospodarskega in družbenega razvoja, to pa sta napredek civilizacije in enakost za ves planet.
EESC info is available in 22 languages!
Mario Sepi Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora
e EESC has a key role to play in this respect: as the voice of organised civil society, it is a microcosm and a mirror of social and cultural differences.
EESO ima pri tem zelo pomembno vlogo: ker je glasnik organizacij civilne družbe, je lahko sinteza in odraz socialnih in kulturnih razlik.
It is an institutional forum in which civil society stakeholders propose solutions agreed as part of their consultative role of providing support for the EU’s legislative and executive institutions.
Je institucionalni forum, v katerem različni akterji civilne družbe predlagajo rešitve, dogovorjene v okviru posvetovalne vloge za podporo zakonodajnim in izvršnim institucijam EU.
New structure of the EESC for 2008–10
Nova organizacija EESO za obdobje 2008–2010
PRESIDENCYThe EESC presidency comprises one President and two Vice-Presidents with a two-year term of office
OŽJE PREDSEDSTVOOžje predsedstvo Evropskega ekonomsko-socialnega odbora sestavljajo predsednik in dva podpredsednika, izvoljeni za obdobje dveh let.
President Mario Sepi(Group II — Employees — Italy)
Predsednik Mario Sepi(II. skupina – delojemalci – Italija)
Vice-President Seppo Kallio(Group III — Various Interests — Finland)President of the Budget Group
Podpredsednik Seppo Kallio(III. skupina – različne dejavnosti – Finska)Predsednik skupine za proračun
Vice-President Irini Pari(Group I — Employers — Greece)President of the Communication Group
Podpredsednik Irini Pari(I. skupina – delodajalci – Grčija)Predsednica skupine za obveščanje
The EESC is divided into three groups: Employers, Employees and Various Interests
Člani Odbora delujejo v treh skupinah: delodajalci, delojemalci in predstavniki raznih dejavnosti
Group I — Employers
I. skupina – delodajalci
Group II — Employees
II. skupina – delojemalci
Group III — Various Interests
III. skupina – razne dejavnosti
President Georgios Dassis Greece
Predsednik Georgios Dassis Grčija
Vice-Presidents of Group IIIMiklós Barabás (Hungary)Luca Jahier (Italy)Mall Hellam (Estonia)
Podpredsedniki III. skupine Miklós Barabás (Madžarska)Luca Jahier (Italija)Mall Hellam (Estonija)
Vice-Presidents of Group IIAndrzej Adamczyk (Poland)Sandy Boyle (United Kingdom)Gérard Dantin (France)Anna Maria Darmanin (Malta)Susanna Florio (Italy)Manfred Schallmeyer (Germany)Victor Hugo Sequeira (Portugal)Dana Štechová (Czech Republic)
Podpredsedniki II. skupine Andrzej Adamczyk (Poljska)Sandy Boyle (Združeno kraljestvo)Gérard Dantin (Francija)Anna Maria Darmanin (Malta)Susanna Florio (Italija)Manfred Schallmeyer (Nemčija)Victor Hugo Sequeira (Portugalska)Dana Štechová (Češka republika)
Vice-Presidents of Group IPaulo Barros Vale (Portugal) Peter Clever (Germany)Antal Csuport (Hungary)Sylvia Gauci (Malta) Brenda King (United Kingdom) Jacek Krawczyk (Poland)Thomas McDonogh (Ireland)Eve Päärendson (Estonia) José Isaías Rodríguez García-Caro (Spain)Cveto Stantič (Slovenia)Marie Zvolská (Czech Republic)
Podpredsedniki I. skupine Paulo Barros Vale (Portugalska) Peter Clever (Nemčija)Antal Csuport (Madžarska)Sylvia Gauci (Malta) Brenda King (Združeno kraljestvo) Jacek Krawczyk (Poljska)Thomas McDonogh (Irska)Eve Päärendson (Estonija) José Isaías Rodríguez García-Caro (Portugalska)Cveto Stantič (Slovenija)Marie Zvolská (Češka republika)
The Bureau organises the Committee’s operations and proceedings.
Predsedstvo organizira delo in postopke v Odboru.
It has 39 members including the President and the two Vice-Presidents.
Sestavlja ga 39 članov, med katerimi so tudi predsednik in dva podpredsednika.
On specific issues, the Bureau is assisted by ad hoc groups.
Pri posebnih vprašanjih predsedstvu pomagajo ad hoc skupine.
Group IIMario Sepi (Italy)Georgios Dassis (Greece)Raymond Hencks (Luxembourg)József Kapuvári (Hungary)Leila Kurki (Finland)Daiva Kvedaraitė (Lithuania)Naile Prokešová (Slovakia)Metka Roksandić (Slovenia)Stanisław Różycki (Poland)María Candelas Sánchez Miguel (Spain)Mário Soares (Portugal)Hans-Joachim Wilms (Germany)Gustav Zöhrer (Austria)
II. skupina Mario Sepi (Italija)Georgios Dassis (Grčija)Raymond Hencks (Luksemburg)József Kapuvári (Madžarska)Leila Kurki (Finska)Daiva Kvedaraitė (Litva)Naile Prokešová (Slovaška)Metka Roksandić (Slovenija)Stanisław Różycki (Poljska)María Candelas Sánchez Miguel (Španija)Mário Soares (Portugalska)Hans-Joachim Wilms (Nemčija)Gustav Zöhrer (Avstrija)
Group IIrini Pari (Greece)Henri Malosse (France)Milena Angelova (Bulgaria)Brian Callanan (Ireland)Bryan Cassidy (United Kingdom)Sylvia Gauci (Malta)Filip Hamro-Drotz (Finland)Jacek Krawczyk (Poland)Andreas Louroutziatis (Cyprus)Marius Eugen Opran (Romania)Eve Päärendson (Estonia)Joost van Iersel (Netherlands)Tony Vandeputte (Belgium)
III. skupina Seppo Kallio (Finska)Roberto Confalonieri (Italija)Benedicte Federspiel (Danska)Hubert Ghigonis (Francija)Roman Haken (Češka republika)Bernardo Hernández Bataller (Španija)Armands Krauze (Latvija)Staffan Nilsson (Švedska)Derek Osborn (Združeno kraljestvo)Krzysztof Pater (Poljska)Ludmilla Todorova (Bolgarija)János Tóth (Madžarska)Dirk Westendorp (Nizozemska)
Group IIISeppo Kallio (Finland)Roberto Confalonieri (Italy)Benedicte Federspiel (Denmark)Hubert Ghigonis (France)Roman Haken (Czech Republic)Bernardo Hernández Bataller (Spain)Armands Krauze (Latvia)Staffan Nilsson (Sweden)Derek Osborn (United Kingdom)Krzysztof Pater (Poland)Ludmilla Todorova (Bulgaria)János Tóth (Hungary)Dirk Westendorp (Netherlands)
I. skupina Irini Pari (Grčija)Henri Malosse (Francija)Milena Angelova (Bolgarija)Brian Callanan (Irska)Bryan Cassidy (Združeno kraljestvo)Sylvia Gauci (Malta)Filip Hamro-Drotz (Finska)Jacek Krawczyk (Poljska)Andreas Louroutziatis (Ciper)Marius Eugen Opran (Romunija)Eve Päärendson (Estonija)Joost van Iersel (Nizozemska)Tony Vandeputte (Belgija)
The Committee adopts its opinions by simple majority on the basis of section opinions and forwards them to the Council, the Commission and the European Parliament.
Na podlagi mnenj, ki jih pripravijo strokovne skupine, Odbor sprejema mnenja z enostavno večino in jih pošlje Svetu, Komisiji in Evropskemu parlamentu.
The Committee comprises 344 members.
Odbor ima 344 članov.
The Committee comprises six sections as well as the Consultative Commission on Industrial Change (CCMI), the Single Market Observatory (SMO), the Sustainable Development Observatory (SDO), the Labour Market Observatory (LMO) and the Lisbon Strategy Observatory (LSO).
V Odboru delujejo šest strokovnih skupin ter posvetovalna komisija za spremembe v industriji (CCMI), opazovalna skupina za enotni trg (OMU), opazovalna skupina za trajnostni razvoj (ODD), opazovalna skupina za trg dela (OMT) in skupina za lizbonsko strategijo (LSO).
Section for Economic and Monetary Union and Economic and Social Cohesion (ECO)
Strokovna skupina za zunanje odnose (REX)
Section for External Relations (REX)
Strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo (ECO)
Group I Employers Finland
Krzysztof Pater (III. skupina – razne dejavnosti – Poljska)
Group III Various Interests Hungary
János Tóth (III. skupina – razne dejavnosti – Madžarska)
Group III Various Interests Poland
Filip Hamro-Drotz (I. skupina – delodajalci – Finska)
Group II Employees Germany
Bryan Cassidy (I. skupina – delodajalci – Združeno kraljestvo)
Group I Employers United Kingdom
Leila Kurki (II. skupina – delojemalci – Finska)
Group II Employees Finland
Hans-Joachim Wilms (II. skupina – delojemalci – Nemčija)
Single Market Observatory (SMO)
Opazovalna skupina za trajnostni razvoj (ODD)
Labour Market Observatory (LMO)
Opazovalna skupina za enotni trg (OMU)
Sustainable Development Observatory (SDO)
Opazovalna skupina za trg dela (OMT)
Group II Employees Belgium
Jorge Pegado Liz (III. skupina – razne dejavnosti – Portugalska)
Group III Various Interests Portugal
Stéphane Buetaut (I. skupina – delodajalci – Francija)
Consultative Commission on Industrial Change (CCMI)
Skupina za lizbonsko strategijo (LSO)
Lisbon Strategy Observatory (LSO)
Posvetovalna komisija za spremembe v industriji (CCMI)
Group I Employers Netherlands
Staan Nilsson (III. skupina – razne dejavnosti – Švedska)
Group III Various Interests Sweden
Joost van Iersel (I. skupina – delodajalci – Nizozemska)
Group II Employees France
Daniel Retureau (II. skupina – delojemalci – Francija)
Group III Various Interests Czech Republic www.eesc.europa.eu
David Sears (I. skupina – delodajalci – Združeno kraljestvo)
Looking ahead to the EESC aer 2008, we must build on its great potential in terms of: e second priority is therefore the Lisbon strategy.
Pri oblikovanju vizije EESO za obdobje po letu 2008 se moramo opreti na velik potencial, ki ga ima EESO
• promoting change in our societies;
— kot pobudnik sprememb v naši družbi in— kot zaščitnik evropskega socialnega modela.
• defending the European social model.
Ocena posledic političnih ukrepov za našo družbo
Assessing the consequences of policies on our societies is strategy is fundamental: cooperation with the EU institutions to tackle the issues of modernisation, the knowledge-based society, international competition, research and the rights of Europeans as citizens and as workers is key to contributing to the renewal of society.
Cilj teh novih predlogov mora biti predvsem prenova evropskih proizvodnih struktur, vendar tega ni mogoče uresničiti brez boljšega varstva pravic in ohranjanja ustreznih življenjskih razmer.
In order to ensure that the Committee reflects the views of society, we must promote assessments of the real impact of European policies when applied to our societies.
Če želimo zagotoviti, da bo Odbor izražal stališča družbe, moramo spodbujati ocenjevanje dejanskega vpliva evropskih političnih ukrepov, kadar se izvajajo v naši družbi.
e time is right to submit new proposals to the institutions, the Member States, the social partners and the other organisations with links to the Committee.
Iz tega izhaja tretja prednostna naloga: pravice in evropski socialni model.
e principle aim of these new proposals is to revitalise European production but this is impossible without better protection of rights and living conditions.
V ta namen je treba čim prej poznati posledice evropskih odločitev.
is leads us to the third priority: rights and the European social model — from the struggle to ensure the entry into force of the Charter of Fundamental Rights of the EU to the struggle to ensure its effective application at every level.
Od bitke za začetek veljavnosti Listine EU o temeljnih pravicah do bitke za uveljavitev njenega dejanskega izvajanja na vseh ravneh.
A prerequisite for this is identifying the consequences of European decisions as soon as possible.
Novi „socialni pakt“, ki ga tvorijo prav Listina EU o temeljnih pravicah in določbe Lizbonske pogodbe, mora postati konkretna politika.
rough its members and their organisations, the Committee has access to an excellent network through which it can assess the grassroots impact of directives and European policies and we must ensure that we make proper use of it.
Odbor ima prek svojih članov in njihovih organizacij dostop do izvrstne mreže, s pomočjo katere lahko ocenjuje vpliv direktiv in evropskih politik na kraju samem. Prizadevati si moramo, da bi čim bolje opravili to nalogo.
Only in this way will the Committee be able to perform its function not only of supporting the European institutions in their decision-making, but also of providing answers at national and organisational level to the questions:What are the implications of this decision for the various sectors of society?
Samo tako bo Odbor lahko podprl evropske institucije in njihove odločitve, v različnih nacionalnih in organizacijskih okvirih pa bo tudi zmožen odgovoriti na naslednja vprašanja: Kakšne so posledice te odločitve za različne družbene skupine?
What is the impact on industrial relations?
Kako vpliva na odnose med delavci in delodajalci?
What are the consequences for social and civil progress in individual countries?
In na socialni ter državljanski napredek v posameznih državah?
e new ‘social pact’ made up of the Charter and the Treaty of Lisbon must become practical policy and the first step towards achieving this is to bring the social agenda up to date.
Tri velike prednostne naloge evropskim državljanom je treba razjasniti pravila delovnega prava in opredeliti razmerja med evropskimi in nacionalnimi ukrepi, tudi na področju kolektivnih pogajanj.
Clarifying labour law and defining the relationship between European and national or contractual provisions is vital if European citizens are to regain legal and social certainty.
Lizbonska pogodba vsebuje več členov, ki krepijo participativno demokracijo.
Three key priorities e Treaty of Lisbon includes a series of articles reinforcing participatory democracy.
Odbor mora predvsem proučiti načine za učinkovito izvajanje teh členov v praksi, in sicer s krepitvijo svoje vloge v procesu posvetovanja in tako, da v polni meri izkorišča zakonsko pravico do ljudske pobude, ter končno, da te elemente posvetovanja in obveščanja civilne družbe prenaša v sekundarno zakonodajo.
Conveying a strong message: the importance of communication
Posredovanje pomembnih sporočil: pomen komunikacije
In parallel, the Committee must develop an effective internal and external communication strategy: timeliness, efficiency and policy content must be the watchwords for the official communication activities of a modern Economic and Social Committee.
Hude razpoke v naši družbi in odmik od tradicije socialnih sporazumov med delodajalci, sindikati in vladami, ki smo mu priča, zahtevajo izboljšanje kakovosti gospodarskih struktur.
It is primarily the responsibility of the Committee to explore ways in which these articles may be applied effectively, by stepping up its role in the consultative process, making full use of the popular right of initiative and putting the requirement to consult and inform civil society into practice in secondary legislation.
Odbor bo moral vzporedno razviti učinkovito strategijo notranje in zunanje komunikacije: institucionalno komunikacijo sodobnega Evropskega ekonomsko-socialnega odbora bodo morale v prihodnje odlikovati pravočasnost, učinkovitost in politična vsebina.
e deep fault lines running through our society and the breakdown that we are currently witnessing of social pact employers, trade unions and governments make an improvement in the quality of the economic fabric imperative.
Ta strategija je temeljni projekt: sodelovanje z institucijami EU za soočanje s problematikami, kot so posodabljanje, družba znanja, mednarodna konkurenca, raziskave, pravice Evropejcev kot državljanov in kot delavcev, je ključ do prispevka k obnovi naših družb.
Tapping into current political debates must be a priority for the Committee, showing that the Committee itself can deal properly and promptly with issues flowing from the institutional debate.
Sodelovanje pri aktualnih političnih razpravah mora biti prednostna naloga Odbora, ki dokazuje, da lahko Odbor ustrezno in pravočasno obravnava teme, ki izvirajo iz institucionalne razprave.
My background… this institute, I wrote an essay on the role of the Economic and Social Committee.
Moja prva naloga v tem inštitutu je bila napisati poročilo o vlogi Evropskega ekonomsko-socialnega odbora.
I have been an EESC member since 1995 and I have been inspired by a great commitment to European economic and social policy.
Od leta 1995 sem član Evropskega ekonomsko-socialnega odbora.
Among my key opinions for which I was rapporteur is the 2002 own-initiative opinion on ‘Trends, structures and institutional mechanisms of the international capital markets’.
V tem času sem se ukvarjal predvsem z evropsko ekonomsko in socialno politiko: med mnenji, za katera sem bil poročevalec, bi želel opozoriti na mnenje na lastno pobudo iz leta 2002 o težnjah, strukturah in institucionalnih mehanizmih mednarodnih trgov kapitala.
As an active trade unionist with the CISL in the 1970s and 1980s, first as an international policy expert and then as National Secretary of the FIM (Italian Metalworkers’ Federation), I have been responsible for industrial and contract policy and a member of the EMF (European Metalworkers’ Federation).
V sedemdesetih in osemdesetih letih sem bil dejaven kot sindikalist Italijanske konfederacije delavskih sindikatov CISL (Confederazione Italiana Sindacati dei Lavoratori), najprej kot strokovnjak za mednarodno politiko, pozneje pa kot nacionalni sekretar Italijanske zveze kovinarjev FIM (Federazione italiana metalmeccanici).
My opinion also focused on competition policy, European industrial policy and monetary union, among other things, and I was a member of the study group that prepared the opinion of the Committee on EMU and industrial relations — and the Lisbon strategy.
Med drugimi temami, ki sem jih obravnaval v svojih mnenjih, so bile politika konkurence, evropska industrijska politika in monetarna unija (bil sem član študijske skupine, ki je pripravila mnenje Odbora o evropski monetarni uniji ter razmerjih med delavci in delodajalci) ter lizbonska strategija.
I was also one of those who got the union to sign the Fiat agreement in 1984, which ended the long crisis that had begun as a result of the struggles of 1980.
Bil sem med protagonisti, ki so leta 1984 sindikat pripravili k podpisu sporazuma s Fiatom, s katerim se je končala dolgotrajna kriza, ki se je začela po bitkah v osemdesetih letih.
Since the 1960s,I have followed European issues with particular reference to social and labour matters in Europe and I have been part of the European federalist movement as secretary of the Rome section of the Federalist Youth Movement.
Zelo sem si prizadeval za razvojno sodelovanje, pri čemer sem zamisel socialnega razvoja civilne družbe postavil v središče odnosov s tretjimi državami, kot so Mozambik, Mali, Čile in Brazilija.
I have been strongly committed to development cooperation, working on the idea of the social development of civil society at the heart of relations with non-member countries such as Brazil, Chile, Mali and Mozambique.
V trenutku, ko zapuščam vlogo „predstavnika ene strani“, ki me je spremljala na vsej moji poti delovanja v Odboru, in prevzemam odgovornost za celoto, se zavedam težavnosti te spremembe, vendar me hrabrijo dobri odnosi, ki sem jih vzpostavil s člani vseh skupin Odbora.
Concerned with social and trade union policy in Europe since 1966, I was a researcher with the Institute of International Affairs (IAI), whose President at the time was Altiero Spinelli.
Delal sem kot raziskovalec na Inštitutu za mednarodne zadeve IAI (Istituto aari internazionali), ki mu je takrat predsedoval Altiero Spinelli, kjer sem se ukvarjal s socialno in sindikalno politiko v Evropi po letu 1966.