natgillin/translations-raw huggingface dataset:
quarter of 2004, reflecting a furthernormalisation of the portfolio behaviourof holders of money.
Letna stopnja rasti M3 je v drugem četrtletjuleta 2004 večinoma še naprej padala zaradidodatne normalizacije portfeljskega obnašanjaimetnikov denarja.
Nonetheless, thisnormalisation process proceeded ratherslowly and M3 growth remained relativelyhigh, due also to the stimulative effect oflow interest rates on demand for liquid assets.The Governing Council therefore remainedconcerned about the persistently high excessliquidity in the euro area, which, in aneconomic upswing, could lead to inflationarypressures over the medium term.
Vendar je ta procesnormalizacije napredoval razmeroma počasi inrast M3 je tudi zaradi stimulativnega vplivanizkih obrestnih mer na povpraševanje polikvidnih sredstvih ostajala še naprej visoka.Svet ECB pa je bil še naprej zaskrbljen zaradivztrajno visoke presežne likvidnosti na evroobmočju, ki bi lahko ob gospodarskem vzponupovzročila srednjeročne inflacijske pritiske.
Such risks were also increasingly signalled bythe ECB’s monetary analysis.
Na taka tveganja je pospešeno opozarjala tudi ECB denarna analiza.
In the secondhalf of 2004 the upward impact on M3 growth– particularly its more liquid components –from continued low interest rates came topredominate over the gradual downwardimpact stemming from the normalisation ofportfolio behaviour.
Vdrugi polovici leta 2004je učinek stalnih nizkih obrestnih mer na rast M3 – zlasti na njegove likvidnejše sestavine –prevladal nad postopnim nižanjem rasti zaradinormalizacije portfeljskega obnašanja.
Low interest rates alsofurther fuelled private sector demand forcredit. In particular, demand for loans for housepurchase increased from already robust levels,contributing to the strong house price dynamicsin several euro area countries.
Nizkeobrestne mere so tudi dodatno spodbujalepovpraševanje zasebnega sektorja po kreditih.Zaradi močne dinamike cen stanovanj v večdržavah evro območja se je zlasti povečalopovpraševanje po stanovanjskih posojilih.
In this context,the Governing Council noted that persistentlyhigh excess liquidity and strong credit growthwere regarded not only as upside risks toprice stability but also as a possible sourceof unsustainable asset price increases,particularly in property markets.
Vtem smislu je Svet ECB ugotovil, dapredstavljata vztrajno visok presežeklikvidnosti in močna rast kreditov ne le tveganjeza stabilnost cen, temveč tudi nevzdržen dvigcen sredstev, zlasti na nepremičninskih trgih.
In early 2005this picture did not fundamentally change.
Nazačetku leta 2005 se ta slika ni bistvenospremenila.
Thestrong monetary growth seen since mid-2004continued and significantly more liquidityremained in the euro area than was needed tofinance non-inflationary growth.
Nadaljevala se je močna denarnarast, opažena od sredine leta 2004, v evroobmočju pa je bilo še vedno bistveno večlikvidnosti, kakor je bilo potrebno zafinanciranje neinflacijske rasti.
While the main scenario of an ongoingrecovery did not fundamentally change overthe second half of 2004, it became increasinglyapparent that the recovery in euro area activitywould proceed at a somewhat more moderatepace than anticipated. This developmentstemmed mainly from a temporary decelerationin world economic growth, a further substantialincrease in oil prices in the third quarter and amarked appreciation of the euro in the fourthquarter.
Glavni scenarij glede trenutnega okrevanja se v drugi polovici leta 2004 ni bistveno spremenil,čeprav so nanj vplivali številni dejavniki,predvsem začasna upočasnitev svetovnegospodarske rasti, dodatno znatno povišanje cennafte v tretjem četrtletju ter močna apreciacijaevra v četrtem četrtletju.
Indeed, in the course of the second halfof the year, data confirmed that the impact ofhigher oil prices had continued to unfold,dampening the growth in demand both insideand outside the euro area.
Vdrugi polovici letaso podatki potrjevali nadaljnji razvoj vplivavišjih cen nafte, ki so zavirali rastpovpraševanja znotraj in izven evro območja.Realna rast BDPna evro območju se je v tretjemin četrtem četrtletju leta 2004 medčetrtletnopovečala le za 0,2%.
Real GDP growth inthe euro area was only 0.2% quarter on quarterin the third and fourth quarters of 2004.The Eurosystem staff projections published in December 2004 pointed to real GDP growth ofbetween 1.4% and 2.4% in 2005 and between1.7% and 2.7% in 2006.
Zato je prevladalo stališče,da bo ob nadaljevanju gospodarske rastiokrevanje verjetno zmernejše od pričakovanega.Napovedi strokovnjakov Evrosistema, objavljene decembra 2004, so predvidele rastrealnega BDPv letu 2005 med 1,4% in 2,4% termed 1,7% in 2,7% v letu 2006.
In addition, the Governing Council stressed that there weredownside risks to these projections, linked topotential unfavourable developments in the oilmarket.
Svet ECB jepoleg tega poudaril, da obstajajo tveganja zanižje rasti od napovedanih, povezana z morebitnimi neugodnimi gibanji na naftnihtrgih.
With respect to price developments, over thesecond half of 2004 annual HICP inflation ratescontinued to hover somewhat above 2%,mainly as a result of rising oil prices.
Svet ECB je v drugi polovici leta 2004 in v začetku leta 2005 v glavnem pospešenoizražal svojo zaskrbljenost zaradi neugodnihgibanj kratkoročne inflacije.
However,there were no indications of stronger domesticinflationary pressures building up.
Hkrati je ugotovil,da ni znakov o naraščanju domačih inflacijskihpritiskov.
Wageincreases had remained subdued since the lastquarter of 2003, a trend that was expected tocontinue in the context of ongoing moderategrowth and continued labour market weakness.
Zaradi tega so ostale ključne obrestnemere ECB v tem obdobju nespremenjene.Vendar pa je Svet ECB poudaril, da je še naprejpotrebna pozornost zaradi številnih tveganj zastabilnost cen.
Overall, in the second half of 2004 and early2005, the Governing Council expressedincreasing concern about adverse short-terminflation developments.
Kar zadeva gibanje cen, so se letne stopnjeinflacije po HICPv drugi polovici leta 2004 šenaprej vrtele nekoliko nad 2%, predvsem zaradivišanja cen nafte.
Against this background, the key ECBinterest rates were kept unchanged throughoutthis period.
Vendar pa ni bilo nobenihkazalcev o naraščanju domačih inflacijskihpritiskov.
However, the Governing Councilstressed that a number of upside risks to pricestability over the medium term requiredcontinued vigilance.
Povišanja plač so ostala omejena odzadnjega četrtletja leta 2003 in pričakovati jebilo, da se bo ta trend zaradi trenutne zmerne
2MONETARY, FINANCIALANDECONOMICDEVELOPMENTS
2DENARNA, FINANČNAIN GOSPODARSKA GIBANJA
Chart2 Maindevelopmentsin majorindustrialisedeconomies
SVETOVNO MAKROEKONOMSKO OKOLJE
2.1THE GLOBAL MACROECONOMICENVIRONMENT euro area United States Japan
Graf2 Glavna gibanja v večjih industrijsko razvitih državah evro območje ZDA Japonska
(annual percentage changes; quarterly data)
(letne odstotne spremembe; četrtletni podatki)
WORLD ECONOMY REGISTERED STRONGESTGROWTH IN OVER TWO DECADESIn 2004 the global economy expanded at itsfastest rate since 1976, with growth beingrelatively broadbased across the variousregions (see Chart 2).
SVETOVNO GOSPODARSTVO JE V LETU 2004 ZABELEŽILONAJMOČNEJŠO RAST V DVEH DESETLETJIHPredvideva se, da je svetovno gospodarstvo v letu 2004 raslo najhitreje po letu 1976, pričemer je bila rast razmeroma široka (glej graf 2).
Growth in the Asian regionwas particularly robust, with the Chineseeconomy showing signs of overheating.
Posebej močna je bila rast v azijskiregiji z znaki pregrevanja v kitajskemgospodarstvu.
Strongglobal economic growth was supported byfavourable financing conditions and stimulativemacroeconomic policies in many countries.
Močno svetovno ekonomsko rastso podpirali ugodni pogoji financiranja instimulativne makroekonomske politike številnihdržav.
Itwas accompanied by a robust expansion of worldtrade, which, in 2004, reached its highest levelsince 2000.
Rast je spremljal tudi velik razmahsvetovne trgovine, ki je bila v letu 2004 kar jenajvišja stopnja po letu 2000.
Inflation rates
Inflacijske stopnje
(annual percentage changes; monthly data)
(letne odstotne spremembe; mesečni podatki)
The expansion of the global economy wasespecially strong in the early months of theyear, decelerating thereafter in most countries.This slowdown partly reflected a normalisationof the strong dynamics observed in thepreceding quarters, and the beginning of agradual withdrawal of policy stimuli.
Viri: Nacionalni podatki, Banka za mednarodne poravnave,Eurostat in izračuni ECB.1) Za euro območje se uporabljajo podatki Eurostata; za ZDAin Japonsko se uporabljajo nacionalni podatki.
Thesignificant increase in oil prices, whichreached a peak in October 2004, exerted anadditional dampening influence.
Za vse države sobili podatki o BDPsezonsko desezonirani.
The rise in oilprices contributed to a moderate increase ininflation rates in many countries, largely as aresult of developments in energy-relatedprice components.
Nadaljevanje močne rasti v ZDA, skupaj z negotovostmi glede tamkajšnje davčnepolitike in z upadajočimi stopnjami rasti v drugih državah, je spet obudilo zaskrbljenosttrgov zaradi neravnovesij na svetu, zlastiprimanjkljaja tekočega računa ZDA.
Underlying inflation trendsremained relatively stable, however, suggestingthat secondround effects were fairly wellcontained (see Chart 2).
To jeskupaj z negotovostmi glede obetov fiskalnepolitike države znova obudilo zaskrbljenost natrgu zaradi vzdržnosti svetovnih neravnovesij.Deloma kot odraz te zaskrbljenosti je prišlo v zadnjih mesecih leta do razmeroma širokedepreciacije ameriškega dolarja.
For all countries,GDP figures have been seasonally adjusted.
izboljšanje na trgu dela.
Continued robust growth in the United States(compared with some of its trading partners)contributed to a further widening of the UScurrent account deficit.
Rast realnega BDPjeizhajala iz stalne rasti izdatkov za potrošnjogospodinjstev ter izdatkov za poslovneinvesticije (zlasti za opremo in programskoopremo), medtem ko je bila rast neto trgovineokrnjena.
In the United States, economic growthcontinued at a generally brisk pace in 2004, with real GDP increasing by 4.4% for theyear as a whole (according to preliminaryestimates).
Gospodarska rast se je v ZDAv letu 2004 nasplošno hitro nadaljeval, pri čemer se je BDPzaleto v celoti povečal za 4,4%.
This expansion also broadenedfurther to encompass the long-awaitedimprovement in the labour market.
Ta razvoj se jetudi dodatno razširil in zajel dolgo pričakovano
Growth inreal GDP was supported by continued strengthin household consumption and businessinvestment (particularly on equipment andsoftware), while net trade made a negativecontribution to growth.
Izdatki za potrošnjo gospodinjstev so večinoleta ostajali razmeroma močni, kar je posledicastalnih spodbujevalnih učinkov akomodativnih
Inflation excluding food andenergy also reversed its downward trend ofthe last few years, rising to 2.2%.
Tudi če izvzamemo hrano in energijo se jetrend upadanja inflacije, prisoten zadnja leta,obrnil navzgor in zrasel na 2,2%.
Upwardprice pressures, however, remained relativelymoderate owing to a gradual absorption oflabour market slack, continued strongproductivity growth and only a limited passthrough of the depreciation of the US dollarinto consumer prices.
Pritiski nadvig cen pa so zaradi vpliva stalne močne rastiproduktivnosti in omejenega prenosadepreciacije ameriškega dolarja na ceneživljenjskih potrebščin vendarle ostajalirazmeroma zmerni.
Accordingly, surveybased and market measures of longer-terminflation expectations remained contained,despite a moderate rise in the latter.
Vskladu s tem sodolgoročna inflacijska pričakovanja ostala podnadzorom.
Private consumption growth remained solid formost of the year, reflecting the continuedeffects of accommodative macroeconomicpolicies, a strong rise in residential houseprices and a significant improvement in payrollemployment.
makroekonomskih politik, močnega dviga cenzasebnih nepremičnin in znatnega izboljšanjadohodka zaposlenih po večletnih neugodnihrazmerah.
Although employment growthpicked up after several years of weakness,upward pressures on wages remained generallycontained owing mostly to remaining slack inthe labour market.
Čeprav se je začela rast zaposlenostiv letu 2004 dvigovati, so ostali pritiski nazviševanje plač zaradi postopnega upadanjavelike akumulirane stagnacije trga delavečinoma omejeni.
Subdued growth in labourcosts, combined with high oil prices,contributed to restraining underlying growth inreal disposable income in the second half of2004.
Ta razmeroma umirjena raststroškov dela je skupaj z visokimi cenami nafteprispevala k umirjeni rasti realnegarazpoložljivega dohodka v drugi polovici leta2004 in še bolj znižala stopnjo osebnegavarčevanja.
In the absence of a one-off boost toincome coming from an extraordinary largedividend payment in December, this wouldhave pushed down the personal saving rate stillfurther. At the same time, household debt roseto a historically high level as a proportion ofdisposable income in 2004.
Brez enkratnega močnegapovečanja prihodkov zaradi izrednega velikegaizplačila dividend v decembru bi to še nadaljepotisnilo navzdol stopnjo zasebnega varčevanja.Hkrati je dolg gospodinjstev na koncu leta 2004dosegal zgodovinsko visoko raven kot odstotekrazpoložljivega dohodka.
Business investment grew vigorously in 2004,led by increased investment in equipment andsoftware, in an environment of favourablefinancing conditions, temporary fiscalincentives and low levels of inventoriesaccompanied by strong demand.
Zvezni odbor za odprti trg pri ameriškemsistemu centralnih bank (FOMC) je v letu 2004po obdobju zelo nizkih obrestnih mer dvignilsvojo ciljno obrestno mero za 125 baznih točk.Ta dvig je bil povzročen v petih zaporednihkorakih po 25 baznih točk začenši z junijem2004, kar je do konca leta dvignilo ciljnoobrestno mero na 2,25% (v začetku februarja2005 je dosegla 2,5%).
Althoughhigher oil prices contributed to an increasein the cost of raw materials, corporateprofitability remained strong.
Čeprav je FOMCugotovil, da se lahko politike prilagajanja opusti z dinamiko, ki je izmerljiva, je pri tem poudaril,da se bo na spremembe gospodarskih napovediodzval, ko in če bo to potrebno za izpolnitevobveznosti za ohranjanje stabilnosti cen.
Partly reflectingthe improvement in the labour market,productivity growth declined during 2004,although it still remained relatively strong forthe year as a whole.
Karzadeva fiskalno politiko, se je v fiskalnem letu2004 proračunski primanjkljaj zvezne vladepovečal na 3,6% BDPkljub izboljševanjugospodarske aktivnosti.
Following a period of historically low interestrates, the Federal Open Market Committee(FOMC) of the Federal Reserve Systemincreased the federal funds rate target by125 basis points in 2004.
Poslovne naložbe so leta 2004 v okolju ugodnihzunanjih pogojev financiranja, nizkih stopenjzalog in močnega povpraševanja živahno rasle,najbolj so se povečale naložbe v opremo inprogramsko opremo.
This increase wascarried out in five successive 25 basis pointsteps beginning in June 2004, which broughtthe target for the federal funds rate to 2.25% bythe end of the year (in early February 2005 itreached 2.5%).
Čeprav so višje cene nafteprispevale k povečanju cene proizvodnihsurovin, je donosnost poslovanja podjetij ostalavisoka.
With respect to fiscal policy, thefederal government budget deficit worsened to3.6% of GDP in the fiscal year 2004, despite thepick-up in economic activity.
Hkrati je ostala razmeroma močna tudirast produktivnosti, čeprav se je proti koncu letanekoliko umirila.
The external balance of the United Statescontinued to deteriorate in 2004, with the UStrade and current account deficit rising tohistorically high levels as a proportion of GDP.In real terms, growth in imports continued tooutpace that of exports despite the cumulativedepreciation of the US dollar since early2002, as strong domestic demand in the United States significantly outpaced that of majortrading partners.
Saldo menjave s tujino ZDAse je v letu 2004 šenaprej slabšal, tako da je stanje tekočih računov ZDA doseglo rekordni primanjkljaj kot odstotek BDP. Rast realnega uvoza je kljub kumulativnidepreciaciji ameriškega dolarja v zadnjih letihše naprej prehitevala rast realnega izvoza.
The related domestic saving/investment imbalance reflected continuedpublic sector dissaving and a historically lowpersonal saving rate.
S tempovezano neravnovesje v domačem varčevanju/naložbah je odražalo razmeroma močno domačepovpraševanje v ZDAv primerjavi z njihovimitrgovskimi partnerji, skupaj s stalnim manjšanjem varčevanja javnega sektorja inzgodovinsko nizko stopnjo osebnegavarčevanja.
In Japan, the economic recovery lostmomentum in the course of 2004.
Na Japonskem je gospodarsko okrevanje v letu2004 izgubilo svoj zagon.
Following astrong expansion in the first quarter of the year,economic activity significantly deceleratedthroughout the rest of 2004.
Po močnempovečanju v prvem četrtletju se je gospodarskaaktivnost v preostanku leta 2004 občutnoupočasnila.
This decelerationin economic activity particularly reflectedlower public spending and weakening privatedomestic demand, as well as a moderation inthe dynamics of exports.
Ta upočasnitev gospodarskeaktivnosti je bila predvsem odraz manjše javneporabe in zmanjševanja domačega zasebnegapovpraševanja kakor tudi umiritve dinamikeizvoza.
Nevertheless, as aresult of base effects and the strong firstquarter, in 2004 annual real GDP growth roseto its highest rate since 1996 (2.6%).
Kljub temu je kot posledica baznihučinkov in močnega prvega četrtletja letna rastrealnega BDPleta 2004 dosegla svojo najvišjostopnjo po letu 1996 (2,6%).
Somegradual improvements were observed in labour
Določenopostopno izboljšanje je bilo zabeleženo prirazmerah na trgu dela.
market conditions.
zmanjšal raven neporavnanih problematičnihposojil.
COMMODITY PRICES ROSE STRONGLY IN 2004Oil prices increased throughout most of theyear amid considerable volatility.
CENE PRIMARNIH SUROVIN SO SE LETA 2004 MOČNODVIGNILECene nafte so ob precejšnji nestanovitnosti raslevečji del leta.
The priceof Brent crude oil reached a peak of USD 51 at the end of October, compared with USD 30 at the beginning of the year (see Chart 3).
Cena surove nafte Brent je konecoktobra dosegla rekordno visoko vrednost 51 USD v primerjavi s 30 USD na začetku leta(glej graf 3).
For the whole of 2004, the averageprice of Brent crude oil was USD 38, 33%above the average of 2003.
Povprečna cena surove nafte Brentje za leto 2004 znašala 38 USD, kar je 33% večod povprečja v letu 2003.
If measured in termsof euro, the price of Brent crude oil increasedby 20% over the same period.
Če bi merili z merilievra, bi v enakem obdobju cena surove nafte Brent zrasla za 20%.
The main factorsbehind the surge in oil prices in 2004 were thestrength of global demand for oil, securityconcerns about oil supplies and a supply anddemand mismatch for different qualities of oil.
Glavni dejavniki pri dvigucen nafte v letu 2004 so bili močno svetovnopovpraševanje po nafti, skrbi glede varnostizalog nafte ter neusklajenost na strani ponudbe.
Concerns about deflation eased somewhatduring the year, but did not fully dissipate.Corporate goods prices increased, mainlyreflecting increases in raw material prices, whilefinal goods prices continued to declinemoderately.
Zaskrbljenost glede deflacije se je med letomnekoliko umirila, vendar ni v celoti izginila.Cene polizdelkov so se povečale, kar je bilopredvsem odraz višjih cen surovin, medtem koso se cene končnih izdelkov še naprej zmernozniževale.
The annual rate of change inconsumer prices for the year as a whole stood at0%, compared with -0.3% in 2003.
Letna stopnja spremembe cenživljenjskih potrebščin na celoletni ravni jeznašala 0% glede na -0,3% leta 2003.
In Octobersigns of abating deflationary pressures led some Bank of Japan Policy Board members to predicta slight increase in the CPI excluding fresh foodin the fiscal year 2005.
Oktobraso na podlagi znakov umirjanja deflacijskihpritiskov nekateri člani Odbora za politiko Bankof Japan napovedali povečanje CPI brez svežehrane v fiskalnem letu 2004.
However, deflationarypressures re-emerged towards the end of 2004 asa result of the decline in prices of liberalisedutility services.
Vendar so se protikoncu leta 2004 deflacijski pritiski znovapojavili zaradi zniževanja cen liberaliziranihkomunalnih storitev.
The Bank of Japan raised thetarget range for the outstanding balance oncurrent accounts held with it to JPY 30-35trillion in January 2004. The monetary policystance remained unchanged during theremainder of the year.
Bank of Japan je januarja2004 dvignila ciljno razmerje za saldo tekočihračunov pri njej na 30–35 bilijonov JPY.Naravnanost denarne politike je v preostalemdelu leta ostala nespremenjena.
Demand for oil soared, particularly in Asia and North America, and continued to exceedexpectations throughout 2004 in a context ofrobust global economic growth.
Povpraševanje je poskočilo, zlasti v Aziji in Severni Ameriki, in vse leto 2004 v okvirumočne svetovne gospodarske rasti presegalopričakovanja.
According tothe International Energy Agency, the globaldemand for oil increased by 3.4% in 2004,its highest rate of growth in almost threedecades.
Mednarodna agencija za energijoocenjuje, da se je svetovno povpraševanje ponafti v letu 2004 povečalo za 3,4%, kar jenajhitrejša rast v skoraj treh desetletjih.
Brent crude oil (USD/barrel; left-hand scale) non-energy commodities (USD; index: 2000 = 100; right-hand scale)
Graf3 Glavna gibanja na trgih primarnih surovin surova nafta Brent (USD/sodček; lestvica na levi strani) neenergetske primarne surovine(USD; indeks: 2000 = 100; lestvica na desni strani)
Sources: Bloomberg and HWWA.
Viri: Bloomberg in HWWA.
about the security of crude oil supplies and toconcerns over the adequacy of oil inventories.In addition, rapidly rising demand for final oilproducts and growing supplies of crude oilled to a quality mismatch, resulting in recordhigh premiums for high-quality crudes such as Brent.
VLatinski Ameriki se je gospodarski položajznatno izboljšal, tako po zaslugi izvozneaktivnosti kakor zaradi domačegapovpraševanja. Rast v Braziliji in Mehiki jetekom leta pridobila zagon, predvsem po zaslugimočnega izvoza in okrepljene investicijske
Atthe same time, monetary dynamics in 2004 alsoreflected the fact that output growth wasstronger than in the previous year.
Normalizacija portfeljskega alokacijskegaobnašanja, opaženega v letu 2004, se jerazvijala počasneje.
The prices of non-energy commodities, whichhad been buoyant since the second half of 2003,peaked in the first half of 2004 (see Chart 3)owing to the strong global economic recovery.Overall non-energy commodity prices easedsomewhat in the second half of 2004, as theprices of both food and agricultural rawmaterials fell from the peaks reached earlier inthe year.
Cene neenergetskih surovin, ki so rasle od drugepolovice leta 2003, so dosegle vrhunec v prvipolovici leta 2004 (glej graf 3), predvsem zaradimočnega okrevanja svetovnega gospodarstva.Skupne cene neenergetskih surovin so se v drugipolovici leta 2004 nekoliko umirile, ko so secene hrane in cene kmetijskih surovin znižale s prejšnjih najvišjih vrednosti.
The prices of metals, however,continued to rise.
Cene kovin pa soše naprej rasle.
In US dollar terms, overallnon-energy commodity prices were, onaverage, 22% higher in 2004 than a year earlier.
Izraženo v ameriških dolarjih sobile skupne cene neenergetskih surovin v letu2004 povprečno 22% višje od prejšnjega leta.
The normalisation of portfolio allocationbehaviour seen in 2004 proceeded only slowly.Although the exceptional economic andfinancial market uncertainty of previousyears diminished, the risk aversion of, interalia, euro area households appeared to remainpronounced after a prolonged period of capitallosses in stock markets between 2000 andmid-2003.
DENARNA IN FINANČNA GIBANJA v obdobju izjemnih negotovosti finančnih trgov med leti2001 do sredine leta 2003. Poznejšanormalizacija portfeljskega alokacijskegaobnašanja tudi ni vplivala na ta ukrep, zato bimoral jasneje prikazati učinek obrestnih merkakor uradne časovne vrste M3.