natgillin/translations-raw huggingface dataset:
variationsin quantity ofandalack ofconsistencyinthe analysis presentedinsupport of proposedsection’seco-nomicviabilityandsocio-economic benefits meantthat evaluators had problems to compare the proposed projects’ merits; and ο project proposals providedinsufficientandinconsistent informationaboutprojects’ expected European added value, especially asregardsthe extent of expectedtrans-Europeantraffic.
razlikevobseguopravljeneanalize,kijeutemeljevala gospodarskorentabilnostinsocialno-ekonomskekoristi predlaganih odsekov, ter njena nedoslednost so povzročile težave ocenjevalcev pri primerjavi prednosti predlaganih projektov; ο predlogi za projekte niso zagotovili zadostnihin doslednih informacijo pričakovanievropski dodanivrednosti projektov, zlasti glede količine pričakovanega vseevropskega prometa.
Whilst there may be significant similarities between the Priority Projectsandthe maintrans-Europeanrailwayaxesas defined byindustry,the Priority Projectscannotthemselves be regarded as definitive descriptions of such axes.
Čeprav obstajaveliko podobnosti med prednostnimi projekti in glavnimivseevropskimiželezniškimi osmi,kotjihje opre-delilsektor,samih prednostnih projektov ne moremoštetiza dokončne opiseteh osi.
Thefollowing observations confirmthis view: ο firstly, the High Level Group’s work did not take asits starting pointananalysis ofthecurrentandexpectedtraffic flows of the main axes, and the Group noted this weakness initsreport;‘The Groupdidnothavethetimetoiden-tifythese mainaxes......The Priority Projects make itpossibletohaveafirstideaofthelikely mappingof such axes’13;
Tostališče potrjujejo naslednja opažanja: ο prvič, skupina na visoki ravni zaizhodišče ni vzela analize sedanjihin pričakovanih prometnih tokov na glavnih oseh, toslabost paje omenilatudivsvojem poročilu: „Skupina niimelačasaza določitevteh glavnih osi …[in] … prednostni projekti omogočajo, da si ustvarimo samo prvi vtis o verjetnitrasiteh osi“13;
EXAMPLES OF ERTMS CORRIDORS NOT COINCIDING WITH PRIORITY PROJECTS
PRIMERI KORIDORJEV EVROPSKEGA SISTEMA ZA VODENJE ŽELEZNIŠKEGA PROMETA, KI SE NE UJEMAJO S PREDNOSTNIMI PROJEKTI
ERTMS corridor Bthat crosses Germanyin a northsouth direction does not coincide with a Priority Project between Hannover and München;
Koridor B evropskega sistema za vodenje železniškega prometa, ki prečka Nemčijo v smeri sever–jug, se ne ujema s prednostnim projektom med Hannovrom in Münchnom.
ERTMS corridor D between Barcelona and Valencia only partly coincides with a Priority Project;
Koridor D evropskega sistema za vodenje železniškega prometa med Barcelono in Valencio se le delno ujema s prednostnim projektom.
ERTMS corridor F that crosses Germany and Poland in an east-west direction does not coincide with any Priority Project.
Koridor F evropskega sistema za vodenje železniškega prometa, ki prečka Nemčijoin Poljsko v smeri vzhod–zahod, se ne ujema z nobenim prednostnim projektom.
Polish authorities have placed more emphasis on this east-west axis, investing 528 million euro thereon to date compared to 449 million euro invested on northsouth Priority Project 23.
Poljske oblasti so dale večji poudarek tej osi vzhod–zahod, v katero so do danes vložile 528 milijonov EUR, kot prednostnemu projektu 23 sever–jug, v katerega je bilo vloženih 449 milijonov EUR.
14 Memorandum of Understanding Between the European Commission and the European Railway Associations (CER – UIC – UNIFE – EIM – GSM-R Industry Group – ERFA) concerning the strengthening of cooperation for speeding up the deployment of ERTMS, July 2008.
14 Memorandum o soglasju med Evropsko komisijo in evropskimi železniškimi združenji (CER, UIC, UNIFE, EIM, GSM-R Industry Group, ERFA) o krepitvi sodelovanja za pospeševanje uvajanja evropskega sistema za vodenje železniškega prometa, julij 2008.
secondly,inasubsequentexercisetoidentifytrans-Eu-ropeanrailcorridors on whichthe deployment of ERTMS should be prioritised(sponsored by Karel Vinckthe Commission appointed Co-ordinator (see paragraph 26)), a broadconsensusfromtherailindustry wasreachedand six such corridors were agreedin 200814.Itis observed that not all of these sixindustry-agreed corridors fully coincide withtheroutes ofthe Priority Projects(see Box 4); ο
drugič,vnadaljnjemkorakuzadoločitevvseevropskih železniškihkoridorjev,kibiimeliprednostpriuvajanju evropskega sistema za vodenje železniškega prometa(kar je podpiral koordinator Karel Vinck,kigajeimenovala Komisija(glej odstavek 26)),je bilo doseženosplošnoso-glasje železniškega sektorjainleta 2008je bilo določenih šest koridorjev14.
15 High Level Group on the TransEuropean transport network –
Vseh šest koridorjev, s katerimije sektor soglašal,paneustrezapopolnomaprogamprednostnih projektov(glej okvir 4);
Report, Section 6.4.3, paragraph 11, 27 June 2003, Brussels.
15 Skupina na visoki ravni o vseevropskem prometnem ο omrežju – poročilo, poglavje 6.4.3., odstavek 11, 27. junija 2003, Bruselj.
16 COM(2009) 279 nal Communication from the ο finally,the Priority Projects do notalwayscoincide with transEuropean axes defined byindustry associations.
16 COM(2009) 279 konč., Sporočilo Komisije – Trajnostno naravnana tretjič,vprednostneprojektenisovključenepovezave z nekaterimi pomembnimi morskimi pristanišči,vključno spristaniščiv Marseilleu, Rostocku, Bremenhavnu in Le Havru; druga pomembna pristanišča, kotje Gioia Tauro, so blizu posameznih odsekov prednostnih projektov, vendar povezave do njih niso vključene v prednostne projekte; ο zadnjič,prednostniprojektiseneujemajovednosvse-evropskimi osmi, kisojih opredelila železniška združenja.
Commission - A sustainable future for transport: Towards an integrated, technology-led and user friendly system, Brussels 17.6.2009.
prihodnost prometa: usmeritev k integriranemu, tehnološko naprednemu in uporabnikom prijaznemu prometnemu sistemu, Bruselj, 17.6.2009.
17 COM(2008) 852 final, Proposal for a Regulation of the European
17 COM(2008) 852 konč., Predlog Uredbe Evropskega parlamenta
Theimplication ofthese weaknessesisthatimprovementsin the definition of the Priority Projects could further enhance the co-ordination and concentration of EUfinancialresources.
Posledicatehslabostije, da bilahkoizboljšave pri opredeljevanju prednostnih projektovše okrepilekoordinacijoinkon-centracijofinančnih virov EU.
Parliament and of the Council concerning a European rail network for competitive freight, Brussels, 11.12.2008.
in Sveta o evropskem železniškem omrežju za konkurenčen tovorni promet, Bruselj, 11.12.2008.
Initsreportin2003,the High Level Groupcalleduponthe Commissiontoimprovetheanalysis oftrans-Europeantraffic flows so that future revisions of the list of Priority Projects could be basedthereon15.In 2009,the Commissionlaunched a debate onthefuture ofthetrans-Europeantransport policy recognisingtheneedtorefinetheconceptsunderlyingthe transEuropean rail network and suggested that clearer think-ingis needed with respect to defininginvestment priorities16.
Skupina na visoki ravnije v svojem poročiluleta 2003 Komisijo pozvala,najizboljšaanalizovseevropskihprometnihtokov, da bi lahko prihodnje revizije seznama prednostnih projektov temeljile na njej15 . Komisija je leta 2009 začela razpravo o prihodnosti vseevropske prometne politike, sajje ugotovila potrebo poizboljšanju konceptov, na katerih temelji vseevrop-skoželezniškoomrežje,inomenila,dajezaopredeljevanje prioritet za vlaganje potrebnojasnejše razmišljanje16.
The Commission hasalsosuggestedthatthe development of trans-Europeanrailfreighttransport would benefitfromthe definition of dedicated corridors based on business cases17.
Komisija je navedlatudi, da bi opredelitev posebnihkoridorjev,kite-meljijo na poslovnih modelih, koristila razvoju vseevropskega železniškegatovornega prometa17.
TARGETING, SELECTION AND APPROVAL OF EU FINANCIAL SUPPORT
USMERJANJE,IZBIRAIN ODOBRITEV FINANČNE PODPORE EU
Thetargeting of EUinvestmentsisimportant because:
Usmerjanje vlaganj EUje pomembno, ker:
18 See Decision No 884/2004/EC and Regulation (EC) No 680/2007.
18 Glej Odločbo št. 884/2004/ES in Uredbo (ES) št. 680/2007.
ο financial needs on the Priority Projects are significant and financingfrom allsourcesisscarce; and ο
Sodišče ο je za prednostne projekte potrebnih veliko finančnih sred-stev,financiranjeiz vseh virov pajeskromno;in ο imajo prednostni projekti vseevropsko razsežnost, kilahko preseže nacionalneinterese.
Priority Projects haveatrans-European dimension which may go beyond nationalinterests.
je poleg tega v svojem odgovoru na sporočilo Komisije„Reforma proračuna v spreminjajoči se Evropi“ poudarilo, da so izdatki s čezmejnimi učinki ali v skupnem interesu na prvi pogled primernejši za ukrepe EU kot poraba z geografsko omejenim učinkom.
19 Special Report No 6/2005 on the TransEuropean network for transport (TEN-T) together with the Commission’s replies.
19 Posebno poročilo št. 6/2005 o vseevropskem prometnem
EUlegislationidentifies the elimination of bottlenecks and the filling-in of missinglinks(in particularcross bordersections) askey priorities for the transEuropean network 18.
(zlasti na čezmejnih odsekih)18
20The Commission subsequently updated this list in 2007, 2009 and addedvaluetothefullest’19.Sincethoseobservations were made,important changes havetaken place:
20Komisija je ta seznam posodobila v letih 2007, 2009 in 2010.
ο an updatetothe TEN-Tregulation whichinter aliaintro-duced the possibility of TEN-T grantsfor crossborder sections upto a maximum of 30 % of eligible costs; and
21 Člen 17a Odločbe št. 1692/96/ES Evropskega parlamenta in Sveta ο
in July 2005, the Commission appointed six Co-ordinators20 ο
Komisija je julija 2005 imenovala šest koordinatorjev 20 ο
‘tofacilitatethecoordinatedimplementationofcertain projects,in particular crossborder projects or sections of crossborder projects’21
„zaomogočanjekoordiniraneizvedbenekaterihprojek-tov, predvsem čezmejnih projektov ali odsekov čezmejnih projektov“21
(see Annex V).
(glej Prilogo V).
Forthe currentreport,the Courttook stock ofthese develop-ments,in particular,itreviewed: ο theconcentration of TEN-Tco-financing oncross-border sectionsandthe progressinthisrespectto dateonthe Priority Projectsinthesample; ο therole played bythe Commission-appointedco-ordina-tors;
Za pripravotega poročila je Sodišče preučilo napredekinše posebej pregledalo: ο koncentracijosofinanciranja TEN-T načezmejnih odsekih in s tem povezan dosedanji napredek pri prednostnih pro-jektihiz vzorca; ο vlogo koordinatorjev, kijihjeimenovala Komisija;
24 ο the quality ofthe analysis availableto helptarget bottlenecks ontrans-European axes; and ο the extentto which approval procedures underthe Cohesion Fund (and ERDF major projects) are sufficiently robust toidentify weaknessesin project definitionand preparation, andthe extentto which changesto selection procedures under TEN-T haveaddressed weaknesses observed bythe Courtinits previous Special Report.
24 ο kakovostrazpoložljivih analiz zaradi odprave ozkih grl na vseevropskih oseh; ο ali so postopki za odobritev projektov v okviru Kohezijskega sklada(in glavnih projektov ESRR) dovolj zanesljivi, da se ugotovijoslabostiv opredelitviin pripravi projektov, tervkolikšni meriso bilespremembeizbirnih postopkov v okviru TEN-T usmerjene v slabosti, ki jih je Sodišče navedlo v prejšnjem posebnem poročilu.
CONCENTRATION OF TENT COFINANCING AT CROSSBORDER LOCATIONS HASIMPROVED SINCE 2006, BUT MUCH REMAINS TO BE ACHIEVED
KONCENTRACIJA SOFINANCIRANJA TENT NA ČEZMEJNIH LOKACIJAH SEJE PO LETU 2006 IZBOLJŠALA, VENDARJE TREBA ŠE VELIKO STORITI
The extent to whichinvestments of TEN-T funds have been concentrated on cross-borderlocations hasincreased significantly inthe 2007-2013 programming period comparedtothe 20002006 period.
Koncentracijavlaganjsredstev TEN-Tvčezmejnelokacijese jev programskem obdobju 2007–2013znatno povečalav pri-merjaviz obdobjem 2000–2006.
Investmentsin cross-borderlocations represented 37 % of TEN-Tinvestment during 2000-2006, whilstsuch allo-cationsforthe period 2007-2013are expectedtoaccountfor 71 %.
V obdobju 2000–2006je bilo 37 %sredstev TEN-T vloženih v čezmejnelokacije, za obdobje 2007–2013 pa se pričakuje, da bo ta delež znašal 71 %.
Whilstthereis no direct evidenceto conclusively prove theirinfluence on thisimprovement, theincrease of TEN-T co-financingratesfrom10 %to30 %forcross-bordersections and the activities of the Co-ordinatorsin encouraging Member States to propose crossborder sections have been factors dur-ingthis period.
Povečanje deleža sofinanciranja TEN-T za čezmejne odseke z 10 % na 30 %in dejavnost koordinatorjev, s katerimi so države članice spodbujali, naj predlagajo čezmejne odseke, so bili pomembni dejavnikiizboljšav vtem obdobju,čeprav ni neposrednih dokazov, ki bito potrdili.
Consistent with the Court’s previousfinding, according to the proposalformssubmittedby Member States, 14 of the sections reviewed for this audit cofinanced by TEN-Tthat were approved before 2006 would have goneaheadanyway,albeit with modifications and/or with additional risk.In contrast, the proposalforanimportant projectapprovedinthe 2007-2013 period(Brenner Base Tunnel) statesit would not proceed without EU co-financing.
Kot so pokazale že predhodne ugotovitve Sodišča, bi se glede na prijavne obrazce državčlanic, 14 odsekov, odobrenih pred letom 2006,kiso bilisofinanciraniiz TEN-Tin pregledani pri reviziji, nadaljevalovvsakem primeru,čepravssprememba-miin/ali dodatnimtveganjem. Nasprotno pajev predloguza pomemben projekt,kije bil odobrenza obdobje2007–2013 (predor Brenner), navedeno, dase projekt ne bi mogel nadaljevati brezsofinanciranja EU.
Foreligible Member States, the Cohesion Fund and ERDF are alsoavailableforrailinfrastructuredevelopments(7outof the 21sectionsreviewedfortheauditreceivedfundingfrom these sources);for examplein Spain, all ofthe Cohesion Fund spent onrailinfrastructureinthe 20002006 period wascon-centrated on the Priority Projects.
Upravičenimdržavamčlanicamstazarazvojželezniškein-frastrukture navoljotudi Kohezijskiskladin ESRR(sedem od 21 odsekov, pregledanih prireviziji,je prejelosredstvaizteh virov). VŠpanijiso bila na primer vsa sredstva Kohezijskega sklada, kiso bila v obdobju 2000–2006 porabljenazaželezni-škoinfrastrukturo, usmerjenav prednostne projekte.
However, thereis noformal requirementto prioritise Cohesion Fundinvestments atcross borderlocations.
Vendar niformalnezahteve po prednostnem vlaganju Kohezijskega sklada v čezmejnelokacije.
Making progress oninfrastructure developments at cross bor-derlocationsinvolves politicalchallengesas wellastechni-calones.
Napredekprirazvojuinfrastrukturenačezmejnihlokacijah vključuje političneintehničneizzive.
Theyoftenrequirelengthynegotiationsbetween neighbouring Member States based on inter-governmental conferences before bi-lateralagreementsaresigned, usually involvingformaltreaties.
Za podpis dvostranskih sporazumov, ki so običajno formalne pogodbe, so pogosto potrebna dolga pogajanja med sosednjimi državami članicami na podlagi medvladnihkonferenc.
An overallreview ofthe state of development at 13 cross-borderlocations onthesampled Priority Projectsrevealedthat muchremainsto beachieved,and significantcontinued workisrequired before developments onthesesections are completed(see Table 3).
Prisplošnem pregledustanja napredkapri13čezmejnihlokacijah,zajetihvvzorcupred-nostnih projektov,seje pokazalo, dajetrebaše veliko doseči in da bo potrebnegaševeliko dela, preden borazvoj nateh odsekih končan(glejtabelo 3).
INFRASTRUCTURE DEVELOPMENTS AT CROSS BORDER LOCATIONS ON THE SAMPLED PRIORITY PROJECTS
RAZVOJINFRASTRUKTURE NA ČEZMEJNIH LOKACIJAH, ZAJETIH V VZORCU PREDNOSTNIH PROJEKTOV
Study / preparatory
Študija/ priprave
Under construction
Načrtovanje se še ni začelo
Netherlands-Belgium
Nizozemska-Belgija
THE COORDINATORS HAVE HAD A POSITIVE INFLUENCEIN CONCENTRATINGINVESTMENTS AND FACILITATING DEVELOPMENTS ON THE PRIORITY PROJECTS
KOORDINATORJI SO POZITIVNO VPLIVALI NA KONCENTRACIJO VLAGANJIN OMOGOČANJE RAZVOJA PREDNOSTNIH PROJEKTOV
Van Miert, Mr. Etienne Davignon, Mr. Carlo Secchi, Mr. Laurens Jan Brinkhorst, Mr. Péter Balàzs, Ms. Karla Peijs, Mr. Luìs Valente De Oliveira, Mr. Pavel Telička, Mr. Karel Vinck on the Future of Ten-T Policy, Brussels, 6 October 2009.
22 Miert, Karel Van, Davignon, Etienne, Secchi, Carlo, Brinkhorst, Laurens Jan, Balàzs, Péter, Peijs, Karla, Oliveira, Luìs Valente De, Telička, Pavel, Vinck, Karel: Position paper of the European Transport Coordinators on the Future of TEN-T Policy (stališče evropskih koordinatorjev za promet v zvezi s prihodnostjo politike TEN-T), Bruselj, 6. oktober 2009.
PP No 3,“South-West European High-Speed Rail Link”, Brussels, August 2009.
23 Letno poročilo evropskega koordinatorja Etiennea Davignona, Prednostni projekt 3, South-West European High-Speed Rail Link (evropska železniška povezava visokih hitrosti jug–zahod), Bruselj, avgust 2009.
emphasising to Member States theimportance of proposing particular sections for EU cofinancing (for example, regardingthe Brenner Corridor on Priority Project1and bottlenecks and crossborder sections at Stuttgart and between München and Freilassing on Priority Project 17) whilst emphasising that other sections would not be positively received, such as thoseincluding stationinfrastruc-ture notrelating directlytothe operation oftrains; and ο encouraging cooperation between rail authorities in Member States regardingimproving transport performance and alleviating operational and other problems on existing cor-ridors(such as the IQC (see Box 14), the technical working group put in place on Priority Project 6 and the ERTMS corridors).
z opozarjanjem držav članic nato, kako pomembnoje, da za sofinanciranje EU predlagajo posamezne odseke (na primer brennerski koridor pri prednostnem projektu 1ter ozka grlain čezmejne odseke pri Stuttgartu ter med Mün-chnomin Freilassingom pri prednostnem projektu 17), pri čemer poudarjajo tudi, da drugih odsekov, na primer takih, pri katerih postajnainfrastruktura ni neposredno povezana z upravljanjem vlakov, ne bi bili pozitivnosprejeti; ο s spodbujanjem sodelovanja med železniškimi organi v državah članicah priizboljševanju prevoznih zmogljivostiin reševanju operativnihin drugih težav v obstoječih koridor-jih(npr. notranjakontrolakakovosti(glej okvir 14),teh-nična delovna skupina,imenovana za prednostni projekt 6 inkoridorjeevropskegasistemazavodenježelezniškega prometa).
Byfacilitatinginteractions amongst Italian, Austrian and German stakeholders, Karel Van Miert,the Co-ordinator at the time, contributed to the creation of the Brenner Corridor Platform which, building on earlier collaboration, has been the key forum for reaching agreement on the objectives and design specifications of proposed infrastructure developments (including the Brenner Base Tunnel).
Z lajšanjem sodelovanja med italijanskimi, avstrijskimi in nemškimi zainteresiranimi stranmi je takratni koordinator Karel Van Miert prispeval k oblikovanju platforme za brennerski koridor, kije nadgradila preteklo sodelovanje in postala ključni forum za doseganje sporazuma o ciljih in specifikaciji projektov predlaganega razvoja infrastrukture (vključno s predorom Brenner).
IDENTIFICATION OF BOTTLENECKS COULD BE IMPROVED
UGOTAVLJANJE OZKIH GRLJE MOGOČEIZBOLJŠATI
Accurateandreliableanalysisisanimportantprerequisite for the identification of bottleneck sections of the Priority Projects,andisthereforeakeyconsiderationforthe prioritisation of EUinvestment.
Natančnainzanesljivaanalizaje pomemben pogojza ugota-vljanje,kateri odseki pri prednostnih projektih predstavljajo ozka grla,zatojeključnaza določanje prednostnih projektov za vlaganja EU.
However, arobust empirical analysis of bottlenecks on key transEuropean axesis not available and the Commission relies primarily on Member States’ own analysis complemented,in recent years, byinformation gathered by the Co-ordinatorstoidentifysuch bottlenecks.
Vendar temeljita empirična analiza ozkih grl na ključnihvseevropskih oseh ni na voljo in Komisija se zanaša predvsem naanalizo državčlanic,kijovzadnjihletih dopol-njujejoinformacije, kijih za ugotavljanje ozkih grl zbirajo koordinatorji.
THERE WERE WEAKNESSESIN SELECTION AND APPROVAL PROCEDURES AT THE COMMISSION
V POSTOPKIH KOMISIJE ZAIZBIROIN ODOBRITEV SO BILE SLABOSTI
PROJECTSTHAT WERE NOTTHOROUGHLYUNDERTHE COHESION FUND
V OKVIRU KOHEZIJSKEGASKLADASO BKI NISO BILITEMELJITO PRIPRAVLJENI
The Court reviewed the extent to which approval procedures for railinfrastructure projectssubmittedforco-financing under the Cohesion Fund and as major projects under the ERDF are sufficiently robust toidentify weaknessesin project definition and preparation.
Sodiščeje preverilo, ali so postopki za odobritev projektov že-lezniškeinfrastrukture, ki so bili predloženi za sofinanciranjeiz Kohezijskega sklada in kot veliki projekti ESRR, dovolj zanesljivi za ugotavljanjeslabosti pri opredelitviin pripravi projektov.
For rail infrastructure projects cofinanced by the Cohesion Fund,the Courtobservedthattheevaluationcarriedoutof proposed projectstechnicalaspects wasinsufficient.Inthe cases examined,the onlyreview of projectssubmitted under the Cohesion Fund wastheinternal Commissionso-calledin-ter-service consultation, through which project proposal documents werecirculatedby DG Regional Policy to other Commission services to obtain an opinion.
Sodiščejepriprojektihželezniškeinfrastrukture,kisesofi-nancirajoiz Kohezijskegasklada, ugotovilo, da ovrednotenje tehničnihvidikov predlaganih projektov ni bilo ustrezno. Pri pregledanih predlogihje edini pregled projektov, predloženih v okviru Kohezijskega sklada, predstavljalo takoimenovano notranje posvetovanje med službami Komisije, pri kateremje GD zaregionalno politiko poslal dokumentes predlogi projektov drugim službam Komisije, da bi pridobil njihovo mnenje. Ven-darje pregled dokumentacije Komisije pokazal, da ni nobenih dokazov o temeljitem strokovnem pregledu, ki bi utemeljil tako mnenje.
As no external railinfrastructure experts were consultedin the proc-ess,relyingsolely onsuchaninternalconsultation does not constitute a sufficient mechanism for technical review.
V postopkuse niso posvetovalizzunanjimistrokov-njaki za železniškoinfrastrukturoin so se zanašali zgolj nain-terno posvetovanje, kar pa ni ustrezen mehanizem za strokovni pregled.
Moreo-ver,insufficient attention was paidto ensuringthat approved projects were adequately prepared.In the case of the Madrid-Levante project, DG Regional Policy requested advice from the European Investment Bank(EIB)regarding project proposals.
Polegtegase niso dovoljtemeljito prepričali, daso odobreni projekti ustrezno pripravljeni.Pri projektu Madrid–Levanteje GD za regionalno politiko Evropsko investicijsko banko prosilza nasvetvzvezis predlogi projekta.
However, despite the EIB raising specific concerns about the extent to which the project had been adequately specified, the project wasapprovedfor Cohesionfunding.
Čepravje Evropskainvesticijska bankaizrazila pomislekevzvezisspe-cifikacijo projekta,je biloza projekt odobrenofinanciranjeiz Kohezijskega sklada.
The project has subsequently experiencedcost escalations of 89 %compared totheamountspecifiedintheprojectproposaldocuments (see Box 8).
Stroški projekta so se kasneje povečali za 89 % v primerjavi z zneskom, kije bil naveden v dokumentaciji za predlog projekta(glej okvir 8).
The Court notesthatthe procedurefor approving major projects has changedsince 2007.
Sodišče opaža, daseje postopek za odobritev velikih projektov odleta 2007spremenil.
PROJECTSELECTION PROCEDURES UNDER TEN-T HAVE BEEN UPDATED BUTTHERE REMAINS ROOMFORFURTHERIMPROVEMENT
IZBIRNI POSTOPKI ZA PROJEKTEBLJENI, VENDARJIHJE MOGOČE
The Courtreviewedthechangestoselection proceduresfor railinfrastructure project proposalssubmittedforco-financ-ing under TEN-T,in particular,insofarasthe weaknesses observed bythe Courtinits previous Special Report have been addressed.
Sodiščeje pregledalospremembeizbirnih postopkovza predloge projektov železniškeinfrastrukture, ki so bili predloženi zasofinanciranje v okviru TEN-T, predvsem paje preverilo, ali so bile odpravljeneslabosti,kijihje navedlov predhodnem posebnem poročilu.
24 Special Report No 6/2005, paragraphs 35, 43, and 52 to 58.
24 Posebno poročilo št. 6/2005, odstavki 35, 43 in od 52 do 58.