natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Page 4 – The 2003 conference The 2003 conference in Brussels on the ‘Governance of the European Research Area:the role of civil society’,itself an example of a successful participatory process in action.
Stran 4 – Konferenca 2003Bruseljska konferenca v letu 2003 »Upravljanje evropskega raziskovalnega prostora:vloga civilne družbe« je sama po sebi primer uspešnega participativnega procesa.
Page 5 – Introducing the players Profiles underlining the enormous diversity of the main stakeholders in the research participatory process.
Stran 5 – Predstavitev udeležencev Opisi, ki poudarjajo izredno raznovrstnost glavnih deležnikov v raziskovalnem participativnem procesu.
Page 8 – Chain of voices Highlights some quotes from the recent Brussels conference.
Stran 8 – Mnenja Nekateri pomembnejši citati z nedavne konference v Bruslju.
Page 9 – The heart of the matter The rationale for civil society participation.
Stran 9 - Bistvo zadeve Temeljni razlogi za udeležbo civilne družbe.
Page 10 – Lowering the drawbridge The current state of participatory processes in Europe.
Stran 10 - Spuščanje dvižnega mostu Trenutno stanje participativnih procesov v Evropi.
Page 11 – Models of participation Alternative models for the participatory process,the elements they share in commonandhow they differ.The issue of developing a culture of participation,and the tools formaking participatory processes more successful.
Stran 11 - Participativni modeli Alternativni modeli participativnih procesov,skupni elementi in razlike med njimi.Razvoj participativne kulture in metode za uspešnejše izvajanje participativnih procesov.
Page 14 – Experimenting with different models The European Commission’s potential role as a ‘trendsetter’for participatory processesin Europe.
Stran 14 – Eksperimentiranje z različnimi modeli Potencialna vloga Evropske komisije kot narekovalca trendov za participativne procese v Evropi.
Page 16 – Instrumental changes The tools that can be used to optimise the effectiveness of civil society participation in European governance.
Stran 16 – Koristne spremembe Metode, ki so uporabne za optimiranje učinkovitosti udeležbe civilne družbe v evropskem upravljanju.
Page 18 – Peering into the future Recommendations for future action.
Stran 18 – Pogled v prihodnost Priporočila za delovanje v prihodnosti.
Page 20 – Terms and acronyms Definitions of useful terms and acronyms.
Stran 20 – Pojmi in kratice Definicije uporabnih pojmov in kratic.
EUROPEANRESEARCHAREA– GIVING SOCIETY A KEY TO THE LAB
– ODPRTA VRATA DRUžBI DO LABORATORIJA
The growing trend towards direct participationby civil society in the governance of Europeanresearch is part of a process that is oftenreferred to as ‘democratising’ science.
Vse moãnej‰i trend neposredne udeleÏbe civilne druÏbe pri upravljanju evropskega raziskovanja je del procesa, ki ga pogosto imenujemo »demokratizacija« znanosti.
Participatory processes do not exempt decision-makersfrom taking tough decisions.They do, however, give policy- and decision-makers a powerful tool to enhancethe decisionmaking process and ‘test the water’oncontentious issues.
S tem ko se raziskovalci gibljejo po neraziskanihpodročjih znanosti in ko tehnologija prodira globlje v naše življenje,se vse bolj sprejema stališče,da znanost ne zadeva le znanja,temveč tudi politiko,etiko in kakovost življenja.
Since the influence of science stretches far beyondthe scientific community,involving society in settingresearch priorities and monitoring research activitiesis becoming increasingly important.Research activities cannot stand apart from society,but must take itsinterests into account.
Kljub dolgi zgodovini pluralizma in posvetovanja v Evropi ni vprašanje,kako okrepiti udeležbo,niti jasnoopredeljeno niti enostavno.Raznolikost Evrope – takoglede nabora interesnih skupin,kot tudi glede dolgevrste deležnikov v vsaki izmed njih – pomeni,da obstajata široka paleta potreb,ki jih mora participativniproces obravnavati,in širok spekter alternativnihmodelov za njegovo izvajanje.
Despite Europe’s long history of pluralism and con-sultation,the question of how to boost participation isneither clear-cut nor straightforward. Europe’s diversity – both in the array of interest groups and the vastrange of stakeholders each contains – means that thereis a wide spectrum of needs that the participatoryprocess must address and a broad range of alternative models for its application.
Vpliv znanosti sega daleč onstran znanstvene skupnosti,zato postaja vse pomembnejše vključevanje družbe v postavljanje raziskovalnih prioritet in spremljanje raziskovalnih dejavnosti.Raziskovalne dejavnosti ne morejo biti ločene od družbe,temveč morajo upoštevati njene interese.
Although it might be argued that the general publichas a fundamental right to monitor the researchcommunity’s activities,there are also more practical justifications for involving civil society.Civil societyhas the potential to bolster the efficiency of the decisionmaking process and can significantly contributeto increasing knowledge and balancing out competinginterests.
Sodobne komunikacijske tehnologije dajejo del odgovora,saj omogočajo državljanom izražanje njihovega mnenja kot še nikoli doslej.Vendar pa prinašajo tudi svojevrstne težave v smislu vzpostavitveravnovesja med neposredno in predstavniško demokracijo kot tudi okoli vprašanja,komu je treba prisluhniti in ob katerih priložnostih.
Modern communications technologies offer part ofthe answer as they allow citizens to make their voicesheard as never before.But they throw up their ownchallenges of striking a balance between direct andrepresentative democracy,as well as questions of whoshould be listened to and on which occasions.
Čeprav bi lahko trdili,da ima splošna javnost temeljnopravico do spremljanja dejavnosti znanstvene skupnosti,pa obstajajo tudi bolj praktične utemeljitve za vključevanje civilne družbe.Civilna družba ima potencialza krepitev učinkovitosti procesa odločanja in lahko bistveno prispeva k širitvi znanja in k uravnoteženjunasprotujočih si interesov.
Ripe for the picking
Zrelo za obiranje
Stakeholders are clear that participation is not a passingfad – it is here to stay.As public debates over GMOsand stem cell research indicate,the concept of participatory governance has entered the political agendaat all levels.
Vendar mehanizmi in orodja udeležbe pomenijo zelomalo brez osnovne kulture posvetovanja in udeležbe.Oblikovanje primernega kulturnega okolja zahteva spremembe v miselnosti ustanov in posameznikov,kar je samo po sebi postopen proces,ki obsega tudiobširna posvetovanja.
However,the mechanics and tools of participationmean very little without an underlying culture of consultation and participation.Forging the right culturallandscape requires changing institutional and individual attitudes which,in itself,is a gradual processthat also involves wide consultation.
Deležniki so prepričani,da udeležba ni modna muha,temveč bo trajno prisotna.Kot nakazujejo razprave oraziskavah gensko spremenjenih organizmov in izvornihcelic,se je pojem participativnega upravljanja uveljavil na vseh ravneh političnih programov.
This means that science and technology policy atregional,national and European level has becomemore inclusive.This inclusiveness comes in the widercontext of the shift towards more direct forms ofdemocracy,such as e-democracy.
V iskanju optimalne poti napredka je Evropska komisijapozorno prisluhnila nevladnim organizacijam kot tudidrugim deležnikom,da bi civilni družbi zagotovilabesedo pri oblikovanju njene vloge pri upravljanjuevropskega raziskovalnega prostora.Vključevanje civilnedružbe že od faze zasnove dokazuje močno evropskozavezanost udeležbi.
In order to find the optimal path forward,the European Commission has been listening carefully to NGOs – as well as other stakeholders – to ensure that civilsociety has a say in shaping its role in the governanceof the European Research Area.Bringing civil societyon board from the design stage demonstrates Europe’sstrong commitment to participation.
To pomeni,da sta postali znanstvena in tehnološka politika na regionalni,državni in evropski ravni boljvključujoči.Ta vključenost sodi v širši sklop premika proti bolj neposrednim oblikam demokracije,kot je e-demokracija.
SOCIETY A KEY TO THE LAB direct society Euro
– ODPRTA VRATA DRUžBI DO LABORATORIJA trend civilnevropsproces
Foreword tific progress in which scienceand technology have permeatedinto every aspect of life.As such,we have come to expect a lotfrom science.Yet, paradoxically, the public does not alwaysappear very attracted to it.
Predgovor pričakujemo veliko.Vendar pa,paradoksalno,javnost ni vednovideti očarana nad njo.
If European research is to respondto its citizens’aspirations and concerns whilst remaining competitive– as well as capitalising on theopportunities provided by cuttingedge technologies – it requires asolid partnership between the scientific community, policy-makers, industry and civil society.
Če naj bi evropske raziskave ustrezale željam in potrebamdržavljanov Evropske skupnosti terhkrati ostale konkurenčne – pa tudikapitalizirale priložnosti,ki jih ponujajo vrhunske nove tehnologije–,je potrebno trdno partnerstvo medznanstveno skupnostjo,snovalci politik,industrijo in civilnodružbo.
While polls reveal that, overall, Europeans have a positive view of the benefits of science andtechnology on their lives,they aremore wary of the possible risksand ethical considerations associated with scientific progress.
Medtem ko raziskave kažejo,da imajo Evropejci na splošno pozitivno mnenje o koristnih vplivihznanosti in tehnologije na njihovoživljenje,pa so previdnejši gledemožnih tveganj in etičnih pomislekov,povezanih z napredkom znanosti.
In March 2000 in Lisbon, the European Union set itself theambitious goal of becoming theworld’s leading knowledge-based economy by 2010.Since then,Europe has taken some importantsteps along the road to knowledge.
Marca 2000 si je Evropska unija v Lizboni zastavila ambiciozen cilj – do leta 2010 postati vodilnasvetovna gospodarska sila natemelju znanja.Od tedaj je Evropanaredila nekaj pomembnih korakovna poti do znanja.
Europe is currently engaged in broad public debateson issues such as GMOs,stem cell research,the envi-ronment,or food safety. Nevertheless, minimising risksand taking the necessary precautions requires thedevelopment and use of sophisticated scientific tools.
V Evropi trenutno potekajo obširnejavne razprave o temah,kot so npr.gensko spremenjeni organizmi,raziskovanje izvornih celic,okolje alivarna hrana.Omejevanje tveganj nanajmanjšo možno mero in izvajanjepotrebnih previdnostnih ukrepov pa vseeno zahtevarazvoj in uporabo zahtevnih znanstvenih orodij.
In 2002 in Barcelona,European leaders agreed to fleshout their pledge to dedicate more resources to researchand development (R & D).They set the Union the boldtarget of investing 3% of its gross domestic product in R & D. And the European Commission unveiled in 2003 a ‘road map’to help guide Member States towards the3% goal.
Leta 2002 so se evropski voditelji v Barceloni dogovorilio uresničitvi svoje obljube,da bodo raziskavam in razvoju (R in R) namenili več sredstev.Uniji so zastavilidrzen cilj,vlagati 3 odstotke svojega bruto domačegaproizvoda v R in R.V letu 2003 je Evropska komisijapredstavila načrt,ki bo državam članicam pomagaldoseči ciljne 3 odstotke.
More importantly,ensuring that science delivers whatpeople need involves intimately weaving the socialdimension into scientific research.This means thatpolicy-makers should actively engage civil society.Good governance of the ERA requires the participation of civil society.
Kar je še bolj pomembno,zagotavljanje,da znanost zadovoljuje potrebe ljudi,vključuje močno prežetostznanstvenega raziskovanja s socialno dimenzijo.To pomeni,da bi morali snovalci politik aktivno sodelovatis civilno družbo.Dobro upravljanje Evropskega raziskovalnega prostora zahteva udeležbo civilnedružbe.
But financial investment is only part of the story.Europeneeds to make the most of the human resources andresearch capacity at its disposal.This is the main driving force behind the ambitious European Research Area (ERA).
Toda finančne naložbe so le del zgodbe.Evropa morakar najbolje izkoristiti človeške vire in raziskovalnezmogljivosti,ki so ji na voljo.To je glavna gonilna silaambicioznega Evropskega raziskovalnega prostora(ERP).
Science for science’s sake will not get us very far.Itwill have a much brighter future,if it is firmly anchoredin society,and carried out on society’s behalf.
Znanost zaradi znanosti nas ne bo pripeljala daleč.Veliko svetlejša prihodnost jo čaka,če bo trdno zasidranav družbi in bo delovala v njenem imenu.
European Commission
Philippe Busquin Komisar za raziskovanje Evropska komisija
While acknowledging that one of Europe’s manystrengths is its diversity,the ERA is helping the European research community to co-operate onissues of mutual interest in an integrated and coordinated fashion to make the most of this cultural andscientific wealth.
Del oblikovanja družbe,utemeljene na znanju,je v poznavanju nas samih – naših prizadevanj,naših potrebin naših skrbi.Živimo v obdobju znanstvenega napredkabrez primere,v katerem sta znanost in tehnologijaprodrla v vsako poro življenja.Od znanosti tako
Part of forging a knowledge-based society is knowing
Vse moãnej‰i d neposredne udeleÏbe lne druÏbe pri upravljanj
EUROPEANRESEARCHAREA– GIVING
– ODPRTA
3_ ropean research is part of
3_ pskega raziskovanja je de esa, ki ga pogosto imenuj
The European Research Area (ERA) is rapidly becoming a reality,marking a new era in European scientific co-operation.
Evropski raziskovalni prostor (ERP) hitro postaja resniãnost, kar oznaãuje novoobdobje evropskega sodelovanja v znanosti.
As Europe’sresearch community forges ever-closer links and alliances thatcriss-cross national boundaries, the question arises of how togovern this new domain democratically and equitably.
Medtem ko znanstvena skupnostsklepa vedno tesnej‰e povezave in zveze prek drÏavnih meja, se poraja vpra‰anjedemokratiãnega in praviãnega upravljanja tega novega podroãja.
Public engagement is a crucial element of democraticsocieties and few would disagree that civil societyshould be actively involved in the governance of the ERA. The devil is,however,in the detail.
To je bilo prvo srečanje te vrste,ki odseva dolgoročnozavezanost Evropske komisije participativnemu procesu ter njeno željo po vključitvi civilne družbe pri postavljanju temeljev za novo partnerstvo znanosti indružbe,ki bo bolje služilo evropskemu državljanu.
It was the first gathering of its kind and reflects the European Commission’s long-term commitment to the participatory process and its desire to involvecivil society in laying the groundwork for a new scienceand society partnership that will better servethe European citizen.
Sodelovanje javnosti je ključni element v demokratičnihdružbah in le redki ne bi soglašali z aktivnim vključevanjem civilne družbe v upravljanje Evropskega raziskovalnega prostora.Vendar pa tiči problem v podrobnostih.
Who exactly should participate?
Kdo vse bi pravzaprav moral sodelovati?
When should they becalled on?
Kdaj bi gamorali pozvati?
What form should this participation take?How should their responses be incorporated?
Kakšno obliko naj bi imela ta udeležba?Kako bi morali vključiti njegove odzive?
Theseare some of the important questions requiring answers.
To so nekateraizmed pomembnih vprašanj,ki zahtevajo odgovore.
The Brussels gathering was the interim phase of amulti-stage process.Prior to the conference, IFOK, assisted by an independent expert group,preparedan interim study to set the parameters for the confer-ence.By the same token,the event made a significant contribution to the final report and its recommendations and conclusions.
Bruseljski shod je bil vmesna faza večstopenjskega procesa.Pred konferenco je IFOK ob podpori neodvisnestrokovne skupine pripravil vmesno študijo,v kateri sobili postavljeni parametri za konferenco.Poleg tega jedogodek bistveno prispeval k sklepnemu poročilu ternjegovim priporočilom in sklepom.
More than 200 delegates from some 26 countries,both within and outside Europe,gathered at a conference in Brussels on 12-13 June 2003 – under theheading of ‘Governance of the European Research Area: the role of civil society’– to participate incharting the way forward for the participatory process.
Več kot 200 udeležencev iz okoli 26 evropskih in neevropskih držav se je zbralo na konferenci v Bruslju12.in 13.junija 2003 z naslovom »Upravljanje Evropskegaraziskovalnega prostora – vloga civilne družbe«,da bi sodelovali pri skiciranju poti napredka za procesudeležbe.
First encounters of the governance kind
Prva srečanja na področju upravljanja
The conference kicked off with a general session toset the political scene.The remaining day and a halfwas dedicated to extensive round-table and focusgroup discussions on the various issues relating tocivil society and governance.
Konferenca se je začela s plenarno sejo,ki je vzpostavilapolitično prizorišče.Preostali dan in pol je bil posvečenobsežnim razpravam za okroglo mizo in v fokusnih skupinah o različnih vprašanjih,povezanih s civilnodružbo in upravljanjem.
During the two-day Commission-backed conference,NGOs and other civil society organisations, private and public research bodies,industry representativesand policymakers at regional,national and Europeanlevel shared their ideas on the role of civil society inthe governance of the ERA.
Razprave so med drugim potekale o trenutni situaciji v zvezi z vlogo civilne družbe,o načinih za doseganjedejanske udeležbe in o ugotavljanju,kako bi bil lahkoprilagojen politični okvir,da bi spodbujal takšno udeležbo.
These included the current situation related to therole of civil society,how to take this forward to achieveeffective participation,and determining how thepolicy framework could be adapted to promote suchinvolvement.
Med dvodnevno konferenco s podporo Evropske komisije so nevladne in druge organizacije civilnedružbe,zasebne in javne raziskovalne organizacije,predstavniki industrije in snovalci politik na regionalni,državni in evropski ravni izmenjevali zamisli o vlogicivilne družbe pri upravljanju Evropskega raziskovalnega prostora.
The areas the conference set out to explore includedthe rationale for involving civil society,the parametersfor measuring the success of the participatory process,the constraints within which such systems operate,and the roadmap for future participation at the European level.
Med področja,ki so jih sklenili na konferenci raziskati,sodijo osnove za vključevanje civilne družbe,parametriza merjenje uspešnosti participativnega procesa,omejitve,znotraj katerih takšni sistemi delujejo,in načrtza sodelovanje na evropski ravni v prihodnosti.
SOCIETY A KEY TO THE LAB ais indi
– ODPRTA VRATA DRUžBI DO LABORATORIJA javnostije znan
Introducing
Predstavitev
Introducing the players the players
Predstavitev udeleÏencev udeleÏencev
Open doors
Odprta vrata
Improving the participatory process involves building up anaccurate picture of the different stakeholders, their goals andneeds.
Celo tisto,kar so nekoč imeli za »nedostopno trdnjavoznanosti«,odpira svoja vrata civilni družbi.Znanstveni in tehnološki napredek se je dotaknil intimnosti vsakegaevropskega državljana,vendar so minili časi,ko je bilnapredek znanosti cilj sam po sebi.
But, as any such exercisewill soon reveal, each of theseinterest groups is not a homogenous entity and it would bereckless to regard them as such.
Izbolj‰anje participativnega procesavkljuãuje izdelavo natanãne podoberazliãnih deleÏnikov, njihovih ciljev inpotreb.
Even what was once regarded as the ‘ivory tower ofscience’is opening its gates to civil society.Scientificand technological progress has touched every European citizen intimately,but gone are the days whenscientific progress was viewed as an end in itself.
Vendar pa, kot se bo pri vsakitak‰ni nalogi kmalu izkazalo, nobenaizmed teh interesnih skupin nihomogena celota in bi jih bilonepremi‰ljeno obravnavati kot tak‰ne.Razlikam znotraj posamezne skupineje treba posvetiti ravno toliko pozornostikot razlikam med skupinami.
Nowadays,people fear that science can do harm aswell as good and that,since cutting-edge technologycan potentially affect everyone,demands are growingfor greater societal control of the scientific researchagenda.
Danes so ljudje zaskrbljeni,ali jim lahko znanost škodujeali koristi.Ker lahko vrhunske tehnologije vplivajo nakogarkoli,je vse več zahtev po večjem družbenem nadzoru nad znanstveno-raziskovalnimi programi.
In this section, we sketch out abrief profile of three of the keystakeholders in the EU researchparticipatory process–civilsociety, the research communityand the European Commission–andhow each relates to the prospectof increased social involvementin the decision- and policymaking processes.
V tem poglavju bomo na kratko orisalitri kljuãne deleÏnike v participativnemprocesu evropskega raziskovanja –civilno druÏbo, znanstveno skupnost in Evropsko komisijo – in njihov odnos doobetov poveãane druÏbene udeleÏbe v procesih odloãanja in snovanja politik.
“A great majority of Europeanstrust... NGOs because citizens feelthey are largely excluded from theapplication of technology,” said Roberto Ferrigno, European Policy Director at the European Environmental Bureau.
»Velika veãina Evropejcev zaupa ...nevladnim organizacijam, ker se drÏavljani poveãini poãutijo izkljuãene iz uporabe tehnologij,«je dejal direktor za evropsko politiko pri Evropskem uradu zaokolje Roberto Ferrigno.»Izbolj‰ati moramo udeleÏbo v politiãnem procesu, [da bi dosegli]participativno demokracijo,« je ‰e dodal.
“We need to improve participation in the political process,[in order to reach] participatory democracy,” he added.
Pojem civilne družbe je tako star kot sama civilizacija.Ljudje,ki so spoznali,da je v slogi moč,so vedno tvoriliskupine za zaščito in obrambo svojih pravic in interesov.
The notion of civil society is as old as civilisation itself.Recognising the idea of strength in numbers,peoplehave always formed groups to protect and defendtheir rights and interests.
Številni predstavniki nevladnih organizacij menijo,da bo udeležba civilne družbe pomagala zagotoviti,da bo napredek znanosti zadovoljeval potrebe družbe in reševal njene skrbi,ter da bo nevtralizirala nezaupanjejavnosti.
Many NGO representatives believe that the participation of civil society will help ensure that scientificprogress meets society’s needs and addresses itsconcerns,and will counteract public scepticism.
V današnjem manjšajočem se svetu se pojem civilnedružbe razvija.Zapišemo lahko več definicij,vendar soposamezni državljani in njihova združenja (kot so naprimer nevladne organizacije) zagotovo njene temeljnesestavine.Ko postajajo državne meje zabrisane in sepojavljajo zadeve skupnega interesa – kot sta na primerokolje in mednarodno poslovanje –,lovijo terenske organizacije ravnovesje med reševanjem lokalnih problemov in poglobljenim sodelovanjem v globalnihzadevah.
“Consultation and public participation is indispensable where scienceis fundamental to the choices madein the legislative process,” commented Tony Venables, director ofthe EU-wide civil society group ECAS.
»Posvetovanje in udeleÏba javnostista nepogre‰ljiva, kadar je znanosttemelj za odloãitve v zakonodajnempostopku,« je pripomnil direktorvseevropske civilno-druÏbene skupine ECAS Tony Venables.
In today’s shrinking world,the concept of civil societyis evolving – several definitions can be drawn,butindividual citizens and their associations (such as nongovernmental organisations) are certainly its basiccomponents.As national boundaries become blurredand issues of common interest emerge – such as theenvironment and international business –, grassroots organisations are juggling with the dual demands ofanswering local concerns and engaging increasinglyin global causes.
V Evropi doživlja civilna družba razcvet kot še nikoli.Nevladne organizacije,ki predstavljajo množico stališč in interesov,vse bolj ugotavljajo,da jih tam,kjer so nekočkričale z obrobja,vse bolj vabijo k sodelovanju priupravljanju.
Consultation and public participation
»Posvetovanje in udeleÏ ti sta nepogre‰ljiva, ka
5_ dispensable where science
5_ anost temelj za odloãitve
The research community
Raziskovalna skupnost