natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Although historical data on street prices are largely lacking and difficult to interpret when available, worryingly this recent trend accords with the suggestion that prices may have been declining over the longer term.
Čeprav na splošno ni na voljo podatkov o maloprodajnih cenah v preteklosti (če pa so na voljo, jih je težko razložiti), je ta najnovejši trend v skladu z domnevo, da se bodo cene dolgoročno morda znižale.
For example, information available from some of the highprevalence countries suggests that cocaine and ecstasy were considerably more expensive in the late 1980s and early 1990s than they are today.
Podatki, ki so jih dale na voljo nekatere države z visoko stopnjo razširjenosti, na primer kažejo, da sta bila kokain in ekstazi občutno dražja konec 80. in na začetku 90. let kot danes.
In this report, for the first time, a five-year analysis of the street prices of illicit drugs is included, corrected for inflation to allow a more accurate assessment of changes in the street price of illicit drugs over time.
V to poročilo je bila prvič vključena petletna analiza maloprodajnih cen prepovedanih drog, popravljenih glede na inflacijo, ki omogoča točnejšo oceno sprememb maloprodajnih cen prepovedanih drog skozi čas.
Data on street prices are difficult both to collect and to interpret.
Podatke o maloprodajnih cenah je težko zbrati in razložiti.
The purity, quantity and variety of the substance bought all influence price, as do geographical factors such as living in a big city or on a regular drug transit route.
Na ceno vplivajo čistost, količina in vrsta kupljene snovi skupaj z geografskimi dejavniki, kot je življenje v velemestu ali ob redni tranzitni poti za droge.
Drug prices also vary considerably between countries and are subject to fluctuations over time that reflect disruptions in supply.
Cene drog se tudi med državami precej razlikujejo in nihajo skozi čas, kar odraža motnje v ponudbi.
Despite these distortions in the data, across most drug types the available
Kljub tem odstopanjem v podatkih razpoložljivi podatki za večino vrst drog kažejo, da so se v Evropi kot celoti stroški za nakup drog znižali. Za večino
Trends in retail prices of drugs in Europe, 1999–2004
Gibanje maloprodajnih cen drog v Evropi, 1999–2004120
Sources: Price data: Reitox national focal points.Infl ation and population data: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/
Za dodatne podrobnosti o cenah v letu 2004 glejte tabele PPP-1, PPP-2, PPP-3 in PPP-4 v statističnem biltenu.Viri: Podatki cenah: Nacionalne kontaktne točke mreže Reitox Podatki o inflaciji in prebivalstvu: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/ in razumevanju težav, povezanih z uživanjem kokaina, in potrebe po vlaganjih v razvoj učinkovitih odzivov.
Responding to a more complex European drug problem appropriate intervention for problem heroin use is matched by a growing need to develop the same clarity on how we respond to a more heterogeneous European drug problem.
Vse večje soglasje, ki usmerja politiko o verjetnih elementih ustrezne intervencije pri problematičnem uživanju heroina, je v skladu z vse večjo potrebo, da je treba enako jasno določiti naš odziv na bolj in bolj zapleten problem drog v Evropi.
The need better to define and understand polydrug use
Potreba po boljši opredelitvi in razumevanju uživanja več različnih drog
A common theme running through this report is the increasing need to develop responses that are sensitive to the complex and multifaceted nature of today’s drug problem.
Skupna tema tega poročila je vse večja potreba po razvoju odzivov, ki bodo dovzetni za zapleteno in večstransko naravo današnjega problema drog.
When prevention, treatment or harm reduction activities are considered, there is a need to better understand what constitutes good practice and evidence-based action.
Ko se razmišlja o dejavnostih na področju preprečevanja, zdravljenja in zmanjševanja škode, je treba bolje razumeti, kaj sestavlja dobro prakso in ukrepe, utemeljene na dokazih.
Among the total of approximately 380 000 treatment demands reported in 2004, cannabis was the primary reason for referral to treatment in about 15 % of all cases, making it the next most commonly reported drug after heroin.
Od skupaj približno 380 000 povpraševanj po zdravljenju, o katerih poročajo za leto 2004, je bila konoplja primarni vzrok za napotitev na zdravljenje v približno 15 % vseh primerov, kar jo postavlja na mesto druge najpogosteje javljene drogo takoj za heroinom.
Treatment services are also dealing with more stimulant and polydrug problems, including a considerable overlap of illicit drug and alcohol problems.
Zdravstvene službe se vse več ukvarjajo tudi s težavami zaradi uživanja stimulansov in več različnih drog, vključno z občutnim prekrivanjem težav zaradi uživanja prepovedanih drog in alkohola.
However, at the population level we do not know enough about the public health implications of regular and persistent use of these types of drugs, nor about the likely intervention needs of those who use them.
Na ravni prebivalstva pa ne vemo dovolj o posledicah rednega in vztrajnega uživanja tovrstnih drog za javno zdravje niti o morebitnih potrebah
A key issue is the need to respond to problems caused by the use of multiple psychoactive substances.
Ključno vprašanje je potreba po odzivu na težave, ki jih povzroča uživanje več psihoaktivnih snovi.
Polydrug use is becoming increasingly recognised as a key area for service development.
Uživanje več različnih drog se vse bolj priznava kot ključno področje za razvoj storitev.
However, definition of the concept remains elusive, and in some respects nearly all those who use drugs can be considered polydrug users.
Vendar pa je še vedno težko določiti koncept, saj se v nekaterih pogledih lahko skoraj vse, ki uživajo droge, šteje za uživalce več različnih drog.
Polydrug use also poses considerable challenges to drug monitoring systems, which tend to be based on behavioural measures of the use of an individual index drug.
Uživanje več različnih drog pomeni precejšen izziv tudi za sisteme spremljanja drog, ki se nagibajo k temu, da temeljijo na vedenjskih meritvah uživanja posameznih registriranih drog.
Commentary — the drug problem in Europe
Zdi se, da je uživanje te vrste droge večinoma na ravni poskušanja, poročila o težavah pa so še vedno redka.
Back to the future: anticipating threats and challenges
Nazaj v prihodnost: predvidevanje nevarnosti in izzivov
In this year’s report, as always, an attempt is made to identify emerging trends to anticipate future problems.
Kot vedno tudi letošnje poročilo skuša določiti pojavljajoče se trende, da bi lahko predvideli prihodnje probleme.
Such analysis is by definition speculative and must be made with caution.
Takšna analiza je že po definiciji tvegana in jo je treba narediti previdno.
A drug clearly associated with severe public health problems is methamphetamine.
Droga, ki je očitno povezana s hudimi težavami na področju javnega zdravstva, je metamfetamin.
While globally methamphetamine problems continue to grow, within Europe the drug remains restricted to a few countries with long-established problems.
Medtem ko se v svetu težave zaradi uživanja metamfetamina še naprej večajo, v Evropi ta droga ostaja omejena na nekaj držav, kjer so te težave znane že dolgo.
Although the available information does not permit us to draw any firm conclusion on trends, more countries are reporting seizures or use of the drug, clearly emphasising the need for more intensive monitoring of those population groups most at risk.
Čeprav nam razpoložljivi podatki ne omogočajo oblikovanja trdnih sklepov glede trendov, več držav poroča o zasegih ali uživanju te droge, kar očitno poudarja potrebo po intenzivnejšem spremljanju najbolj ogroženih skupin prebivalstva.
In 2006, the EMCDDA published a technical paper on hallucinogenic mushrooms, and this issue is again summarised in our annual reporting.
Leta 2006 je Center objavil tehnični dokument o halucinogenih gobah in to vprašanje je zopet povzeto tudi v letnem poročilu.
For the most part, use of this type of drug appears to be experimental and reports of problems remain rare.
Kot kaže, se razpoložljivost in uživanje
Psilocybin and psilocin, two of the psychoactive substances found in hallucinogenic mushrooms, are controlled by an international convention.
Psilocibin in psilocin, dve psihoaktivni snovi, ugotovljeni v halucinogenih gobah, ureja mednarodna konvencija.
However, the fact that mushrooms grow naturally in many countries poses a more complex issue for legislation, and they are treated differently across Europe.
Dejstvo, da v mnogih državah gobe rasejo v naravi, še dodatno zapleta zakonsko ureditev tega vprašanja, saj po Evropi halucinogene gobe obravnavajo različno.
More generally, vigilance on emerging substances that may pose a threat to public health and therefore require control is supported by a new Council decision (2005/387/JHA) on information exchange, risk assessment and control of new psychoactive substances.
Stalno spremljanje novih snovi, ki lahko ogrozijo javno zdravje in zato zahtevajo nadzor, podpira nov Sklep Sveta (2005/387/PNZ) o izmenjavi informacij, oceni tveganja in nadzoru novih psihoaktivnih snovi.
An example of the need for early-warning information in this area has been the rapid spread of mCPP (1-3-chlorophenyl piperazine) in 2005.
Primer potrebe po zgodnjem opozarjanju na tem področju je bilo hitro širjenje mCPP (1-3-klorofenil piperazina) leta 2005.
The emergence of mCPP illustrates the fact that those involved in the production of illicit drugs are constantly looking for innovation in the form of new chemicals that can be introduced to the market — in this case probably to potentiate or modify the effects of MDMA (ecstasy).
Pojav mCPP ponazarja dejstvo, da vpleteni v proizvodnjo prepovedanih drog nenehno iščejo novosti v obliki novih kemičnih snovi, ki bi se lahko uvedle na trg – tokrat je šlo verjetno za povečanje ali spremembo učinkov MDMA (ekstazija).
Such innovation requires a response as the potential for these substances to cause severe health problems is unknown.
Na takšno novost se je treba odzvati, ker ni znano, če lahko te snovi povzročijo hujše zdravstvene težave.
The early-warning system put in place by the Council decision therefore represents an important mechanism to intervene in a process in which the health of young Europeans is put at risk by those who pursue profit by avoiding existing drug control mechanisms.
Zato pomeni sistem zgodnjega opozarjanja, uveden s sklepom Sveta, pomemben mehanizem, ki posega v proces, v katerem zdravje mladih Evropejcev ogrožajo tisti, ki ustvarjajo dobiček z izogibanjem obstoječim mehanizmom za nadzor drog.
Table 2: Countries with drug strategies in preparation in 2005
Tabela 2: Države, ki so v letu 2005 pripravljale strategije boja proti drogam
During the reporting period, national drug strategies and action plans were adopted by five countries (Table 1).
V poročevalnem obdobju je nacionalne strategije boja proti drogam in akcijske načrte sprejelo pet držav (tabela 1).
Latvia adopted a national drug strategy for the first time, for the period 2005–08, while new national drug strategies and plans were adopted in the Czech Republic, Spain, Luxembourg and Romania.
Latvija je nacionalno strategijo boja proti drogam sprejela prvič, in sicer za obdobje 2005–2008, medtem ko so Češka, Španija, Luksemburg in Romunija sprejeli nove nacionalne strategije in načrte boja proti drogam.
National strategic plan and action plan
Nacionalni strateški in akcijski načrt
In addition, Finland adopted a drug strategy for the prison administration (2005–06), and in the United Kingdom public service agreements (PSAs) set out new objectives and targets in the field of drug policy aimed at reducing the harm caused by illegal drugs to individuals, their families and the community.
Poleg tega je Finska sprejela strategijo boja proti drogam za upravljanje zaporov (2005–2006), Združeno Kraljestvo pa je v sporazumih o opravljanju javnih storitev (Public Service Agreements (PSAs)) določilo nove cilje na področju politike drog, s katerimi naj bi zmanjšali škodo, ki jo prepovedane droge povzročajo posameznikom, njihovim družinam in skupnosti.
During the reporting period, national drug strategies were under preparation in Italy, Austria, Poland, Portugal, Sweden and Norway (Table 2).
V poročevalnem obdobju so nacionalne strategije boja proti drogam pripravljali v Italiji, Avstriji, na Poljskem, Portugalskem, Švedskem in Norveškem (tabela 2).
group recommended that ‘priorities and objectives should be defined more clearly by the governments’, that ‘a clear definition of the basic principles of a common drug policy should take place’ and that ‘a chronology of the chosen strategies should be identified’.
Nekatere države, ki so nacionalne strategije boja proti drogam in akcijske načrte prvič izvedle že pred nekaj časa (od leta 1998 dalje), zdaj preoblikujejo svoje strategije ali načrte, pri čemer večjo pozornost posvečajo določitvi jasnejših in laže uresničljivih ciljev.
Evaluation of national drug strategies
Luksemburg na primer poroča, da je njegov novi akcijski načrt za obdobje 2005–
Many European countries automatically renew their national drug strategies, setting in motion a cyclical process in which the results of the previous strategy, or its evaluation, provide input for the future strategy (EMCDDA, 2004a).
2009 preprost, jasno strukturiran in usmerjen v rezultate, da določa cilje za ukrepe, opredeljuje odgovornosti in določa proračune, pričakovane rezultate ter roke za rezultate in vrednotenje.
Some countries, having first implemented national drug strategies and action plans some time ago (1998 onwards), are now reformulating their strategies or plans, placing greater emphasis on setting clearer and more feasible objectives.
V Belgiji so javni zdravstveni organi francoske skupnosti in Valonske regije imenovali skupino strokovnjakov, ki naj bi izdelala „usklajen načrt za preprečevanje, pomoč in oskrbo pri zasvojenosti z drogami“.
For example, Luxembourg reports that its new action plan 2005–09 is simple, clearly structured and output oriented, setting objectives for actions, identifying responsibilities and specifying budgets, anticipated outcomes and deadlines for outcome and evaluation.
Skupina je priporočila, da „bi morale vlade jasneje opredeliti prednostne naloge in cilje“, da „bi bilo treba jasno opredeliti osnovna načela skupne politike na področju drog“ in da „bi bilo treba opredeliti kronologijo izbranih strategij“.
In Belgium, an expert group was appointed by the public health authorities of the French Community and the Walloon Region to establish a ‘concerted plan of prevention, help and care in drug addiction’. The
Akcijski načrt Češke za obdobje 2005–2006 gre v podobni smeri, saj opredeljuje konkretne cilje in dejavnosti, potrebne za njihovo uresničitev, ter določa odgovornosti posameznih ministrstev in pogoje ter kazalce izpolnitve za vsako področje.
Table 1: Countries adopting new drug strategies in 2005
Tabela 1: Države, ki so v letu 2005 sprejele nove strategije boja proti drogam
National drug strategy Action plan
Vrednotenje nacionalnih strategij boja proti drogam
National strategy and drug action plan
Nacionalna strategija in akcijski načrt boja proti drogam
During 2005, such a process was reported by Ireland, Luxembourg, Hungary and Romania.
Leta 2005 so o takem procesu poročali Irska, Luksemburg, Madžarska in Romunija.
Evaluation of the implementation of the Hungarian strategy to combat the drug problem was undertaken externally by the Dutch Trimbos Institute, the first time that a country’s drug strategy has been assessed by foreign experts.
Izvajanje madžarske strategije za boj proti problemu drog je ovrednotil nizozemski Inštitut Trimbos, kar je bilo prvič, da so strategijo boja proti drogam neke države ocenili tuji strokovnjaki. Vrednotenje
Annual report 2006: the state of the drugs problem in Europe
Letno poročilo 2006: stanje v zvezi s problemom drog v Evropi in izobraževanje, mednarodno sodelovanje in zmanjšanje ponudbe.
Hungary and Portugal are the first two countries in Europe to have requested external assessment of their national drug strategies.
V Grčiji je nacionalni akcijski načrt za obdobje 2002–2006 prinesel več vrst razpoložljivih programov zdravljenja in povečal njihovo pokritost.
priority is now given to coordination and cooperation between stakeholders in the field of drugs, resulting in improvements in these areas.
je bilo osredotočeno na vmesne rezultate strategije boja proti drogam, pripeljalo pa je do vrste priporočil glede prihodnjih strategij in glede tega, kako bi lahko okrepili strukturo usklajevanja na področju politike drog.
There have also been developments in both the types and accessibility of treatment available for drug addicts.
Madžarska in Portugalska sta prvi državi, ki sta zaprosili za zunanjo oceno svojih nacionalnih strategij boja proti drogam.
In the United Kingdom, the Audit Commission, while acknowledging progress in drug treatment, suggested that there remains room for improvement in facilities for reintegration and rehabilitation of drug users, such as housing, social care and other support services.
Na Švedskem so se na podlagi akcijskega načrta za droge za obdobje 2002–2005 droge pomaknile višje na lestvici političnih prednostnih nalog na lokalni, regionalni in nacionalni ravni.
In the future, the government’s success in achieving the aims of the drug strategy will be measured against targets set out in the PSAs, and by a drug harm index (DHI), which will assess the harms generated by problem use of any illegal drug.
Večina občin na Švedskem ima danes določeno obliko akcijskega načrta za droge, večja pozornost pa se posveča tudi usklajevanju in sodelovanju med interesnimi skupinami na področju drog, kar prinaša izboljšave na teh področjih.
Finally, evaluation is identified as a key element in the newly adopted national drug strategies.
V Združenem kraljestvu je ocenjevalna komisija, ki je sicer priznala napredek pri zdravljenju odvisnosti od drog, predlagala, da bi se dalo načine za reintegracijo in rehabilitacijo uživalcev drog, kot so nastanitev, socialno varstvo in druge podporne storitve, še izboljšati.
In Latvia, the Drug Control and Drug Addiction Restriction Coordination Council will evaluate the progress of implementation of the programme every year, and in Luxembourg a final external output evaluation will be undertaken in 2009.
V prihodnosti se bo uspeh vlade pri uresničevanju ciljev strategije boja proti drogam ocenjeval na podlagi ciljev, določenih v sporazumih o opravljanju javnih storitev, in z indeksom škode zaradi drog (Drug Harm Index, DHI), ki bo ocenil škodo zaradi problematičnega uživanja katere koli prepovedane droge.
In 2005, the mid-term review of the Irish drug strategy 2001–08, based on a public consultation process and analysis of key national and EU data, recommended ‘refocusing’ priorities in order to address emerging trends in treatment, polydrug use, cocaine use and the spread of HIV and hepatitis C and ‘re-energising’ the roll-out and implementation of various key actions during the remaining period of the strategy.
Leta 2005 je bilo na podlagi vmesnega pregleda irske strategije boja proti drogam za obdobje 2001–2008, ki je temeljil na postopku javnega posvetovanja ter analizi ključnih nacionalnih podatkov in podatkov EU, priporočena „preusmeritev“ prednostnih nalog, ki naj bi obravnavale pojavljajoče se trende pri zdravljenju, uživanju več drog, uživanju kokaina ter širjenju virusa HIV in hepatitisa C, ter „poživitev“ uvedbe in izvajanja različnih ključnih ukrepov v preostalem obdobju strategije.
And in Romania, the national drug strategy 2003–04 was evaluated with the participation of all state institutions involved in the field of drugs with the findings forming the basis for the new national drug strategy 2005–12.
V Romuniji je bila nacionalna strategija boja proti drogam za obdobje 2003–2004 ovrednotena s sodelovanjem vseh državnih ustanov, vključenih na področje drog, ugotovitve pa so bile podlaga za novo nacionalno strategijo boja proti drogam za obdobje 2005–2012.
In Luxembourg, 87 % of the measures set out in the 2000–04 national drug action plan have been implemented within the specified deadlines.
V Luksemburgu je bilo 87 % ukrepov, določenih v nacionalnem akcijskem načrtu boja proti drogam za obdobje 2000–2004, izvedenih v določenih rokih.
It is reported that the measures not introduced (e.g. a heroin distribution programme) have been delayed mainly for political reasons.
Poročali so, da so za zamudo ukrepov, ki niso bili uvedeni (npr. program razdeljevanja heroina), krivi predvsem politični razlogi.
Actions not yet implemented have been included in the new action plan.
Ukrepi, ki še niso bili izvedeni, so bili vključeni v nov akcijski načrt.
Furthermore, reports over the last year suggest that national drug strategies are beginning to have visible effects.
Vrednotenje je v novo sprejetih nacionalnih strategijah boja proti drogam opredeljeno kot ključni element.
While it is not yet possible to say definitively that the overall aims of reducing demand and supply have been achieved, there is no doubt that national drug strategies have reached specific and important targets.
V Latviji bo Svet za usklajevanje nadzora nad drogami in omejitev zasvojenosti z drogami vsako leto ovrednotil napredek pri izvajanju programa, v Luksemburgu pa bo končno zunanje vrednotenje rezultatov opravljeno leta 2009.
Two countries reported more recent budgeted expenditure for tackling drugs: Luxembourg (EUR 6 million in 2005) and the United Kingdom (EUR 2 billion in 2004/05).
Poleg tega poročila v zadnjem letu kažejo, da so nacionalne strategije boja proti drogam začele kazati vidne učinke.
In Slovakia, it is estimated that total public expenditure in the field of drugs in 2004 was EUR 14.5 million, of which law enforcement accounted for approximately EUR 8.4 million and social and healthcare for EUR 6.1 million.
Čeprav še ni mogoče dokončno reči, da so bili splošni cilji zmanjšanja povpraševanja in ponudbe doseženi, pa ni dvoma, da so nacionalne strategije boja proti drogam dosegle posebne in pomembne cilje.
In Sweden, it is estimated that drug policy expenditure during 2002 was around EUR 0.9 billion (lower estimate EUR 0.5 billion, higher estimate EUR 1.2 billion). Comparing the 2002 estimates with figures for 1991 shows that public expenditure on drug policy has increased substantially.
Čeprav se izdatki pogosto merijo v različnih časovnih obdobjih in čeprav ne obstaja skupna opredelitev javnih izdatkov za boj proti drogam, razpoložljive ocene kažejo, da so se izdatki za boj proti drogam povečali v več državah, med drugim na Češkem, Danskem, v Luksemburgu, Avstriji in na Poljskem.
Evaluation of the Portuguese drug strategy adopted in 1999 attributes to it an increase in the availability of drug treatment, a reduction in drugrelated deaths and HIV prevalence and an increase in police reports for drug trafficking.
Ocena portugalske strategije boja proti drogam, sprejete leta 1999, ji pripisuje povečanje razpoložljivosti zdravljenja odvisnosti od drog, zmanjšanje števila smrtnih primerov zaradi uživanja drog in razširjenosti okužbe z virusom HIV ter večje število policijskih poročil o prometu s prepovedanimi drogami.
On the other hand, it also found that there has been a fall in the age at which people first experiment with drugs and an increase in drugrelated deaths linked to substances other than opioids.
Po drugi strani pa je tudi ugotovila, da se starost, pri kateri osebe prvič poskusijo droge, znižuje in da se povečuje število smrtnih primerov, povezanih z uživanjem drugih snovi, ne samo opioidov.
In Sweden, the national action plan on drugs 2002–05 resulted in drugs moving up the political agenda at the local, regional and national level. Most municipalities in Sweden now have some form of action plan on drugs, and higher
Ocena španske nacionalne strategije (2003), ki sicer priznava, da cilj zmanjšanja uživanja drog ni bil dosežen, razkriva, da so bili doseženi dobri rezultati na področjih pomoči in zmanjševanja škode ter zadovoljivi rezultati na drugih področjih, kot so raziskave