natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In 2003, two new legal instruments were adopted at European level to tackle the drugs problem.
V letu 2003 sta bila na evropski ravni sprejeta dva novapravna instrumenta za pomoč pri reševanju problemadrog.
One addressesthe issue of public health while the other deals with illicitdrug trafficking.
Prvi obravnava vprašanje javnega zdravja, drugi panedovoljen promet s prepovedanimi drogami.
Other issues dealt with at EU level during2003 included measures to take account of new syntheticdrugs, the implementation of coordination activities andinstruments and the role of the EMCDDA.
Drugavprašanja, ki so bila leta 2003 obravnavana na ravni EU,so vključevala ukrepe za upoštevanje novih sintetičnihdrog, izvajanje usklajevalnih dejavnosti in instrumentov tervlogo Centra.
On 23 September 2002, the European Parliament and the Council adopted a new Community action programme forpublic health (2003–08), which is based on three generalobjectives: health information, rapid reaction to health threatsand health promotion through addressing healthdeterminants.
Evropski parlament in Svet sta 23. septembra 2002sprejela nov delovni program Skupnosti za javno zdravje(2003–2008), ki temelji na treh glavnih ciljih: zdravstveneinformacije, hitro odzivanje na grožnje za zdravje inpromocija zdravja z upoštevanjem dejavnikov, ki vplivajonanj.
Actions under health information andpromotion strands are particularly relevant in the drugs area.
Ukrepi, ki temeljijo na zdravstvenih informacijah in
Member States should report to the Commission on theimplementation of this recommendation within two years ofits adoption, and subsequently on request by the Commission.
Države članice morajo poročati Komisiji o izvajanju tegapriporočila v dveh letih po njegovem sprejetju, pozneje pana zahtevo Komisije.
This will allow implementation of therecommendation to be followed up at Community level andenable subsequent appropriate action to be taken to meetthe objectives of the EU action plan on drugs.
To bo omogočilo spremljanjeizvajanja priporočila na ravni Skupnosti in poznejšisprejem ustreznih ukrepov za izpolnjevanje ciljev Akcijskega načrta EU za področje drog.
)) http://www.unodc.org/adhoc/gass/content.htm.For an overview of the role of harm-reduction policy see Table 1 OL: Role of harm reduction.
)) http://www.unodc.org/adhoc/gass/content.htm.Za pregled vloge, ki jo ima politika zmanjševanja škode, glej Tabelo 1 OL: Vloga zmanjševanja škode.
Annual report 2004: the state of the drugs problem in the European Union and Norway
Letno poročilo 2004: O stanju na področju drog v Evropski uniji in na Norveškem
The framework decision will come into force from the dateof its publication in the Official Journal of the European Union, and Member States will have 18 months to take thenecessary measures to comply with this instrument.
Okvirni sklep bo začel veljati na dan objave v Uradnemlistu Evropske unije, države članice pa bodo imele navoljo 18 mesecev, da sprejmejo vse potrebne ukrepe zaupoštevanje tega instrumenta.
In addition, the recommendation invites the EMCDDA tobring technical support to the European Commission toprepare a report, in accordance with the European actionplan on drugs, with a view to the revision and updating ofthat recommendation.
Poleg tega priporočilo poziva Center naj Evropski komisijinudi tehnično pomoč pri pripravi poročila v skladu z Evropskim akcijskim načrtom za področje drogupoštevajoč nadaljnje spremembe in dopolnila tegapriporočila.
New synthetic drugs
Nove sintetiÏne droge
Continuing its task of controlling new synthetic drugs, the Council of Ministers, in November 2003, adopted adecision regarding control measures and criminal sanctionsin respect of the new synthetic drugs 2C-I, 2C-T-2, 2C-T-7and TMA-2.
Pri nadaljnjem opravljanju nalog nadzorovanja novihsintetičnih drog je Svet ministrov novembra 2003 sprejel Sklep o nadzornih ukrepih in kazenskih sankcijah za novesintetične droge 2C-I, 2C-T-2, 2C-T-7 in TMA-2.
These substances, which are not listed in anyof the schedules to the 1971 United Nations Convention on Psychotropic Substances, are now to be subject to controlmeasures and criminal penalties in the Member States.
Te snovi,ki niso naštete v nobeni od prilog h Konvenciji Združenihnarodov o psihotropnih snoveh iz leta 1971, bodo sedajpredmet nadzornih ukrepov in kazenskih sankcij v državahčlanicah.
Following the conclusions of a special meeting of the European Council in Tampere, Finland, in 1999, and inresponse to the EU strategy and action plan on drugs, aproposal for a framework decision laying down ‘minimumprovisions on the constituent elements of criminal acts andpenalties in the field of illicit drug trafficking’ was submittedby the European Commission to the Council and European Parliament.
Po ugotovitvah posebnega zasedanja Evropskega svetaleta 1999 v Tampereju na Finskem in na podlagi Strategijein akcijskega načrta EU za področje drog je Evropskakomisija Svetu in Evropskemu parlamentu predložilapredlog za okvirni sklep o določitvi “minimalnih določb oelementih kaznivih dejanj in kaznih na področjunedovoljenega prometa s prepovedanimi drogami”.
The Council of Ministers in November 2003reached a political agreement on this first frameworkdecision in the field of drug trafficking. This frameworkdecision is considered to be a key instrument in tacklingdrug trafficking as the alignment of penalties for drugtrafficking offences among Member States in an enlarged EU becomes increasingly important.
Svetministrov je novembra 2003 dosegel politični sporazumglede tega prvega okvirnega sklepa na področjunedovoljenega prometa s prepovedanimi drogami.Zadevni okvirni sklep velja za ključni instrument prireševanju vprašanja nedovoljenega prometa sprepovedanimi drogami, saj postaja usklajevanje kazni zakršitve pri trgovanju s prepovedanimi drogami v razširjeni EU vse bolj pomembno.
directly related to the outcome of the external evaluation ofthe joint action undertaken by the Commission as stipulatedby the European Union action plan on drugs 2000–04.
Ta pobuda je neposredno povezanazrezultatom zunanjega vrednotenja združenih ukrepov,kiga je izvedla Komisija v skladu z Akcijskim načrtom Evropske unije za področje drog 2002–2004.
Theproposed new legal instrument aims to clarify thedefinitions and procedures and extends the scope to all newsynthetic drugs and all new narcotic drugs alike.
Ciljpredlaganih novih pravnih instrumentov je razjasnitevdefinicij in postopkov, njihov obseg pa se razširi na vsenove sintetične in ostale droge.
The basic principle of this framework decision is that Member States should criminalise not only drug traffickingbut also attempting to do so or inciting, aiding or abettingothers to traffic drugs.
Temeljno načelo tega okvirnega sklepa je, da morajodržave članice kriminalizirati ne samo promet sprepovedanimi drogami, temveč tudi vsak poskusopravljanja zadevnega prometa ali vsakršno spodbujanje,pomoč in podporo drugim osebam pri prometusprepovedanimi drogami.
Measures contained in thisframework decision target drug traffickers and the criminaland terrorist organisations that derive funds from traffickingin order to finance their illegal activities.
Ukrepi iz tega okvirnega sklepaso usmerjeni na trgovce z drogami in kriminalne terteroristične organizacije, ki pridobivajo sredstva zafinanciranje svojih nezakonitih dejavnosti iz prometasprepovedanimi drogami.
Also in November 2003, the Commission adopted acommunication on coordination activities and instruments inthe field of drugs in the EU.
Novembra 2003 je Komisija sprejela tudi Sporočilo odejavnostih in instrumentih usklajevanja na področju drogv EU.
The communication is based onthe findings of a study, organised by the EMCDDA incooperation with the Commission, of the existingarrangements and mechanisms for coordination in the
Sporočilo temelji na ugotovitvah študije, ki jo jeorganiziral Center v sodelovanju s Komisijo, o obstoječiureditvi in mehanizmih za usklajevanje v državahčlanicah(4).
Member States (4). The communication confirms that coordination is essential if the EU is to respond effectively tothe complexity of the drugs phenomenon and itsconsequences.
Sporočilo potrjuje, da je usklajevanjebistvenega pomena, če se hoče Evropa učinkovito odzvatina kompleksnost pojava drog in njegovih posledic.
Role of the EMCDDA
Vloga Evropskega centra za spremljanje droginzasvojenosti z drogami
Finally, in December 2003, the Commission proposedrecasting the regulations governing the EMCDDA.
Zadevni okvirni sklep predvideva uvedbo sankcij za vseosebe, ki sodelujejo na kateri koli stopnji prometa ssnovmi, ki so zajete v konvencijah Združenih narodov insklepih EU: proizvodnji, ponudbi za prodajo, prevozu,distribuciji in posedovanju ali nakupu z namenompreprodaje.
Theproposal, which will be discussed by the Council in 2004,covers several areas, including amendments to the basicregulations, changes designed to strengthen the role of the EMCDDA in the context of new drug use patterns and EUenlargement and amendments to take account of the role ofthe EMCDDA as a contributor to the evaluation of the EUaction plan on drugs.
Od držav zahteva, naj zagotovijo, da“sekršitve ... lahko kaznujejo s kaznimi od najmanj 1 do3let zapora” ali med 5 in 10let zapora, če kršitvevključuje velike količine drog ali droge, ki povzročajonajveč škode za zdravje.
This framework decision envisages the imposition ofsanctions on those who participate at any stage in thetraffic of substances covered by United Nations conventionsand EC decisions: production, offering for sale, transport,distribution and possession or purchase with intent totraffic.
Jedro tega okvirnega sklepa je,da določa skupno opredelitev tega, kar šteje za prometsprepovedanimi drogami na ravni EU, in priporočenekazni za to kršitev znotraj EU.
It asks countries to ensure that ‘offences … arepunishable by criminal penalties of a maximum of at leastbetween 1 and 3 years of imprisonment’ or between 5 and10 years of imprisonment when the offence involves largequantities of drugs or those drugs that cause the most harmto health.
Za dosego soglasja meddržavami članicami je bilo treba premostiti nacionalnerazlike glede opredelitve osebne uporabe.
The crux of the framework decision is that it setsout a common definition of what is considered drugtrafficking at EU level and lays down recommendedpenalties for this offence within the EU.
Zaradi tega sokršitve, povezane z osebno uporabo drog, kot jeopredeljena v nacionalnem pravu držav članic, izključeneiz okvirnega sklepa.
In achievingagreement among Member States, national differences inthe definition of what constitutes personal consumption hadto be overcome.
Decembra 2003 je Komisija končno predlagalapreoblikovanje predpisov, ki urejajo delovanje Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti zdrogami.
For this reason, offences related topersonal drug consumption, as defined by the national lawsof Member States, are excluded from the frameworkdecision.
Predlog, ki ga bo obravnaval Svet v letu 2004,zajema več področij, vključno s spremembami temeljnihpredpisov, spremembami za okrepitev vloge Centravkontekstu novih vzorcev uživanja drog in širitve EU terspremembami za upoštevanje vloge Centra kot organa,kiprispeva k vrednotenju Akcijskega načrta EU zapodročje drog.
Chapter 1: New developments in policies and laws
Poglavje 1: Nov razvoj politik in zakonov
Figure 1:Variety of ‘national drugs strategies’
Slika 1: Različne “nacionalne strategije boja proti drogam”
Drugs strategy
Akcijski načrt boja proti drogam Strategija boja proti drogam
Drugs strategy and action plan
Strategija boja proti drogam + akcijski načrt boja proti drogam
The trend for Member States to adopt a ‘national drugsstrategy’, a cornerstone of EU drug policy, was reported inlast year’s annual report and continued in 2003 (Figure 1).In 2003, drugs plans and programmes were adopted in Denmark, Germany, Lithuania and Slovenia.
O trendu držav članic, da sprejmejo “nacionalnostrategijo boja proti drogam”, ki je temelj politike drog EU, se je poročalo v lanskem letnem programu, isti trendpa se je nadaljeval tudi v letu 2003 (Slika1).
Estonia and France (6
Norveško) (7
), and within a well-defined geographical area, affords the opportunity to make comparisons of thephenomenon in different Member States and obtain an EU-wide perspective.
) na dobro opredeljenem geografskem območju, ponuja možnostzaprimerjavo tega pojava v različnih državah članicahinoblikovanje skupne perspektive EU.
Cyprus the socalled ‘balanced approach’ (10
Prva ugotovitev je, da postaja vse bolj običajnosprejemanje celostnega pristopa k politiki drog,kivključuje dejavnosti zmanjševanja povpraševanjainponudbe, tako imenovanega “uravnoteženega pristopa” (10
All documents analysed exhibit this trait.
Vsi analizirani dokumenti kažejo to značilnost.
Secondly, coordination isassuming a more important role.
Drugič, usklajevanje ima vse bolj pomembnovlogo.
Increasingly, nationaldrugs strategies are carried out in a centrally coordinatedmanner (most EU countries have national coordination agencies and national coordinators (11
Nacionalne strategije za droge se vedno boljizvajajo na centralno usklajen način (večina držav EU imanacionalne agencije za usklajevanje in nacionalne
NB:The theoretical distinction between a drug policy, a national drugs strategy(which should identify general principles as well as a framework and direction) and an action plan (which puts the strategy into action, setting outdetailed specific actions) is not always maintained in different national documents.
Opombe:Teoretično razlikovanje med politiko boja proti drogam,nacionalno strategijo boja proti drogam(ki mora opredeljevatisplošna načela in okvir ter usmeritev) in akcijskim naÏrtom (ki strategijo udejanji, pri čemer navede podrobne posebne ukrepe) vrazličnih nacionalnih dokumentih ni vedno ohranjeno.
Because of the diversity among countries we describe the nationalstrategic documents as officially presented without making any attempt to consolidate definitions or draw comparisons.Sources:Member States’ national strategies.
Zaradi razlikmed državami nacionalne strateške dokumente opisujemo tako, kotso uradno predstavljeni, ne da bi pri tem poskušali uskladitiopredelitve ali jih medsebojno primerjati.Vir: Nacionalne strategije držav članic.
However, there are important differences in both thestructure and content of ‘national drugs strategies’.
Vendar pa obstajajo pomembne organizacijske invsebinske razlike “nacionalnih strategij boja protidrogam”.
Forinstance, the level of detail provided and the emphasis given to actions and objectives vary considerably.
Na primer, stopnja predloženih podrobnih koordinatorje(11)), čeprav v tesnem sodelovanjuzregionalnimi in lokalnimi agencijami.
Somedocuments are structured in such a way as to allow statedactions and overall implementation to be followed up; othersare less detailed, presenting general objectives but not tyingthem to operational objectives, targets or performanceindicators.
Tretjič, večjopozornost se posveča posegom na terenu in spremljanjuter ocenjevanju izvajanja kot orodij za zagotavljanjeodgovornosti za organe odločanja (glej izbrano poglavjeo vrednotenju, str. 75).
(1995) and various follow-up documents (XTC 2001, Cocaine 2002, Cannabis 2004).
Glej Tabelo 2 OL: Sedanje “nacionalne strategije boja proti drogam” na področju drog v državah EU.V ta časovni okvir je vključena Nizozemska, ki predstavlja svojo politiko boja proti drogam v dokumentu Drug policy in the Netherlands: continuityand change (1995) - Politika bojaproti drogam na Nizozemskem: stalnost in spremembe (1995) in v različnih nadaljnjih dokumentih (XTC 2001,Cocaine 2002, Cannabis 2004 - XTC 2001, Kokain 2002, Konoplja 2004).
The principle of a balanced approach was endorsed in the political declaration of UNGASS in 1998: ‘there shall be a balanced approach between demand reduction and supply reduction, each reinforcing the other, in an integrated approach to solving the drug problem’.
)Načelo uravnoteženega pristopa je bilo opredeljeno v politični izjavi Generalne skupščine OZN (UNGASS) leta 1998: “uporabljal se bouravnotežen pristop med zmanjševanjem povpraševanja in zmanjševanjem ponudbe, od katerih bo eno zmanjševanje krepilo drugo, v okviruvzajemnega pristopa k reševanju problema”.
In this chapter, no attempt is made to assessthe extent to which Member States have achieved a ‘balanced approach’; rather, it is simply observed that such an approach is receiving increasing attention.
V tem poglavju se ne ocenjuje obsega, v katerem so države članice dosegle “uravnotežen pristop”;ugotavlja se le, da se takemu pristopu posveča vse več pozornosti.)Za podrobnejše informacije glej http://www.emcdda.eu.int/?nnodeid=1360.
others have strategies and some have implementedprogrammes.
Še en vidik, ki se po državah članicah razlikuje, je časovniokvir nacionalne strategije boja proti drogam.
Indeed, the different political objectives andagendas might determine a very wide picture in whichrather varying sceneries are portrayed under the expression‘national drugs strategy’ (Figure 1).
Večina državje sprejela časovni okvir 3–5 let; vendar v nekaterih državahstrategija pokriva obdobje 8–10let, v drugih pa časovniokvir sploh ni naveden (Tabela 1).
Nevertheless, while theterms action plan, programme and strategy may be used interchangeably (12
S tem v zvezi je trebapreučiti povezavo med “nacionalnimi strategijami boja protidrogam” in Akcijskim načrtom EU za področje drog.
), they do not necessarily reflect differences in political objectives or agendas.
Razlike v vsebini lahko odsevajo različne politične cilje alirazlike v nacionalnih značilnostih pojava drog.
Another aspect that varies between Member States is thetimeframe of the national drugs strategy.
podatkov in poudarek na ukrepe in cilje, se zelorazlikujeta.
Most countrieshave adopted a timeframe of 3–5 years; however, in somecountries the strategy covers a period of 8–10 years,whereas in others no timeframe at all is indicated (Table 1).In this respect, the link between ‘national drugs strategies’and the EU action plan on drugs should be considered.
Nekateri dokumenti so sestavljeni tako, daomogočajo spremljanje navedenih ukrepov in celovitegaizvajanja; drugi so manj podrobni in predstavljajo splošnecilje, vendar jih ne povezujejo z operativnimi cilji, ciljnimiskupinami ali kazalci učinkovitosti.
Although national drugs strategies typically focus onclassified drugs, many documents extend to the so-calledlegal drugs, mainly alcohol and tobacco, particularlywhenconsidering the areas of education, preventionandtreatment (Table 2).
Dokumenti s področjapolitike drog se razlikujejo tudi po uporabi terminologije:nekatere države so sprejele akcijske načrte, druge imajostrategije, nekatere pa izvajajo programe.
In some countries, thisconsideration takes the form of specific actions andprojects, while in other countries ‘legal drugs’ are onlymentioned.
Drži, različnipolitični cilji in obravnavane teme lahko prikažejo zeloširoko sliko, ki odraža precej različne scenerije“nacionalnih strategij boja proti drogam” (Slika1).
In many countries that include alcohol intheir‘drugs’ strategies, a national action plan on alcoholisalsoin place.
Čeprav se nacionalne strategije boja proti drogamnavadno usmerjajo predvsem na razvrščene droge, pa razlik v političnih ciljih ali obravnavanih temah.
Table 1: Timeframe of ‘national drugs strategies’
Tabela 1: Îasovni okvir “nacionalnih strategij boja proti drogam”
No indication of timeframe
Ni navedb o časovnem okviru
(Plan to fight narcotics 1990)
(Načrt za boj proti mamilom 1990)
Hungary (2000)
Madžarska (2000)
Netherlands (1995)
Nizozemska (1995)
Until the year 2003 with a prospect to the year 2008
Do leta 2003 z obeti za leto 2008
(1) No indication of timeframe
(1) Ni navedb o časovnem okviru
Shading indicates period covered by a ‘national drugs strategy’: (1) and (2) indicate successive ‘strategies’.
Osenčena polja pomenijo obdobje, zajeto v “nacionalni strategiji boja proti drogam”: (1) in (2) pomenita zaporedne strategije.
A drugs strategy may be defined as a ‘unifying theme, framework for determination, coherence and direction’ and an action plan as a ‘scheme or programme for detailed specific actions’ (Strategies and coordination in the field of drugs in the European Union, a descriptive review, November 2002:http://www.emcdda.eu.int/?nnodeid=1354).
)Strategija boja proti drogam se lahko opredeli kot “združevalna tema, okvir za določanje, skladnost in usmerjanje” in kot akcijski načrt v smislu“sheme ali programa za podrobne posebne ukrepe” (Strategies and coordination in the field of drugs in the European Union, a descriptive review,November 2002 - Strategije in usklajevanje na področju drog v Evropski uniji, opisni pregled, november 2002:http://www.emcdda.eu.int/?nnodeid=1354).
kg406439InsideEN 18/10/04 15:55 Page 19
na splošni cilj politike drog.
Chapter 1: New developments in policies and laws
EU 2000–2004 zastavlja šest skupnih ciljev(13
• action envisaged; substance mentioned; n.a.: not available.
• Ukrepi so predvideni; snov je omenjena; ni na voljo.
) WHO alcohol database (http://www.euro.who.int/alcoholdrugs).
) Zbirka podatkov o alkoholu pri Svetovni zdravstveni organizaciji(http://www.euro.who.int/alcoholdrugs).
For example, since 1999, Belgium, the Czech Republic,Germany, Hungary, Sweden and the United Kingdom haveall reported some form of monitoring or evaluation ofvarious aspects of basic legal provisions addressing theoffence of drug use or possession.
Od leta 1999 na primer Belgija, Češka republika,Nemčija, Madžarska, Švedska in Združeno kraljestvoporočajo o neki obliki spremljanja ali vrednotenjarazličnih vidikov osnovnih zakonodajnih predpisov, ki senanašajo na kršitve v zvezi z uporabo ali posedovanjemdrog.
This has resulted inmajor changes in the drug legislation in Belgium, Hungaryand the United Kingdom.
Rezultat tega so velike spremembe v zakonodajiodrogah v Belgiji, na Madžarskem in v Združenemkraljestvu.
(1) To reduce significantly over five years the prevalence of drug use, as well as new recruitment to it, particularly among young users under 18 years of age;
13)(1) V petih letih bistveno zmanjšati razširjenost uživanja drog in pridobivanja novih uživalcev drog, predvsem med mladimi uživalci, starimi manj
(2) to reduce substantially over five years the incidence of drugrelated health damage (HIV, hepatitis, TB, etc.) and the number of drugrelated deaths; (3) toincrease substantially the number of successfully treated addicts; (4) to reduce substantially over five years the availability of illicit drugs; (5) to reduce substantiallyover five years the number of drugrelated crimes; (6) to reduce substantially over five years money laundering and the illicit trafficking of precursors.
( kot 18 let; (2) v petih letih bistveno zmanjšati pogostost nastanka škode za zdravje zaradi uživanja drog (HIV, hepatitis, tuberkuloza itd.) in številosmrtnih primerov, povezanih z drogo; (3) bistveno povečati število uspešno zdravljenih odvisnikov; (4) v petih letih bistveno zmanjšatirazpoložljivost prepovedanih drog; (5) v petih letih bistveno zmanjšati število kaznivih dejanj, povezanih z drogami; (6) v petih letih bistvenozmanjšati pranje denarja in prepovedan promet s predhodnimi sestavinami.) Za razširjeno različico tega razdelka glej Polje 2 OL: Nacionalne politike: vrednotenje zakonov
Annual report 2004: the state of the drugs problem in the European Union and Norway problem.
Letno poročilo 2004: O stanju na področju drog v Evropski uniji in na Norveškem direktive vladnih oblasti posebne zahteve za vlado, daovrednoti organiziranost in vključenost policije v boju protidrogam.
Such evaluations of laws may assess theirimplementation, effectiveness or efficiency.
Med pobudami vrednotenj smo poudarilidve, ki sta kljub navidez podobni situaciji pripeljali dorazličnih rezultatov.
In general, theevaluations reported have tended to support the value ofthe policy response under consideration.
Vendar pa so kasnejše znanstveneštudije pokazale, da cilj zmanjšanja zlorabe, uživanja inprometa z drogami ni bil dosežen.