natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The ESF supports peopleby:•providing training and re-training,•enhancing skills, •developing careers, and •promoting entrepreneurship.
ESS podpira ljudi na naslednje načine:• zagotavlja usposabljanje in programe pre-kvalificiranja;• krepi sposobnosti; • nudi pomoč pri razvoju kariere ter • spodbuja podjetništvo.
In Portugal, adults who had notcompleted secondary school benefitedfrom a new system, supported by the ESF, to certify nonformal learning.Thanks to this certification, the participants were able to improve their jobsituation or return to formal education, such as higher education.
Ë Na Portugalskem so bili odrasli, ki niso zaključili srednje šole, deležni koristi novega, s strani ESS podprtega sistema, ki je omogočil priznavanje neformalnega učenja. To priznavanje je omogočilo, da so udeleženci lahko izboljšali svoje zaposlitveno stanje ali se vrnili k formalnemu izobraževanju, kot je na primer višja izobrazba.
The ESF helps people – young and old –both in work and looking for a job.
ESS pomaga tako mladim kot tudi starejšim ljudem pri iskanju zaposlitve ter na njihovem delovnem mestu.
The ESF stresses equality between women andmen and the avoidance of all types of discrimination.
ESS poudarja enakost med ženskami in moškimi in preprečevanje vseh vrst diskriminacije.
In the Czech Republic, the ESFfunds the so-called 'VIP Career' project, which helps school leavers gettheir first job.
Ë Na Češkem je ESS financiral t. i. projekt „Kariera VIP“, ki je osebam, ki so zaključile šolanje, pomagal najti prvo zaposlitev.
Making a difference
Spremembe
Activities supported by the ESF have madea difference to many people's lives.
Dejavnosti, ki jih je podpiral ESS, so spremenile življenja mnogih ljudi.
ESFactions have developed skills and jobprospects.
Aktivnosti ESS so pripomogle k razvoju sposobnosti in boljšim delovnim možnostim.
They have also helped find abetter balance between work and familycommitments.
Prav tako so pomagale pri iskanju boljšega ravnovesja med delovnimi in družinskimi obveznos-tmi.
ESF actions have supportedwomen to enter new professions, advancein their careers, and return to work.
Aktivnosti ESS so podpirale ženske pri njihovi prekvalifikaciji, napredovanju v karieri in ponovni vrnitvi na delovno mesto.
Theyhave assisted older workers – for exampleto finish studies or validate previous nonformal learning.
Pomagale so tudi starejšim delavcem – na primer pri zaključevanju njihovih študijev ali potrjevanju njihovih prejšnjih neformalnih izobraževanj.
ESF actions have alsogiven a helping hand to young people justentering the job market.
Aktivnosti ESS so prav tako pomagale mladim, ki so ravno vstopili na trg dela.
ESF actions have improved access to training for all.
Aktivnosti ESS so izboljšale dostop do programov usposabljanj za vse.
One example is ensuring thatthe communication needs of deaf peopleare met so that they are not excluded fromjob opportunities.
En primer je zagotavljanje, da so komunikacijske potrebe gluhih oseb zadovoljene tako, da niso prikrajšane pri zaposlitvenih priložnostih.
These are just some ofthe areas where the ESF makes a real difference to people's lives.
To so samo nekatera področja, na katerih je ESS spremenil življenja ljudi.
Modernising services
Moderniziranje storitev
The ESF supports the modernisation of publicservices in order to ensure efficient delivery.This is important for education and publicemployment services.
ESS prav tako podpira modernizacijo javnih storitev, da bi se tako zagotovila učinkovitost. To je pomembno za izobraževalne in državne zavode za zaposlovanje.
It can also make a bigdifference for:•business start ups,•environmental services,•reducing bureaucracy and cutting redtape, •health and consumer protection, and•food and labour standards.
Prav tako pa je pomembno za:• novoustanovljena podjetja;• okoljske storitve;• zmanjševanje birokracije in skrajševanje birokratskih postopkov; • zaščito zdravja in potrošnikov ter• živilske in delovne standarde.
Businesses in change
Spremenjena podjetja
In Poland, women received supportto start up their own business, whichranged from computer literacy training to guidance on running a smallbusiness.
Ë Na Poljskem so ženske dobile podporo pri ustanavljanju svojih podjetij, ki je segala od programov za računalniško opismenjevanje do tečajev vodenja malih podjetij.
Training supported by the ESF has helpedmany small businesses keep up with technological change.
Usposabljanja, ki jih je podpiral ESS, so pomagala mnogim malim podjetjem pri tehnoloških spremembah.
ESF has also helped tointroduce new ways to organise work incompanies and to adapt to market trends,through new design and technology.
ESS je prav tako predstavil nove načine organizacije dela v podjetjih in jim z novo obliko in tehnologijo pomagal pri prilagajanju na nove tržne trende.
What does the ESF pay for?
Kaj ESS plačuje?
Through the ESF, Europe invests more than10 billion a year in its citizens.
Prek ESS Evropa vlaga več kot 10 milijard EUR na leto v svoje državljane.
This moneyis added to what Member States themselves invest in their people.
Poleg tega pa še države članice same vlagajo v svoje ljudi.
The annualamount of European money available isdecided for seven years.
Letna vsota evropskega denarja, ki je na voljo, se določi za sedem let.
This allows formedium to long-term planning, and sustained support for including people in thelabour market.
To omogoča srednje in dolgoročno načrtovanje in trajno podporo za ljudi na trgu delovne sile.
Focusing on Member States
Osredotočanje na države članice
Naturally, the moneyis concentrated in the most needy regionsand Member States, which receive threequarters of all funds.
Seveda gre največ denarja v regije in države članice, ki so najbolj potrebne pomoči – te prejmejo tri četrtine vseh sredstev.
However, it is not just workers in poorerregions who need support.
Toda podpore ne potrebujejo samo delavci iz revnejših regij.
Throughoutthe European Union people need to prepare for the labour market: how to enterand how to advance.
Ljudje iz vse Evropske unije se morajo pripraviti na trg delovne sile: za vstop na trg in napredovanje na njem.
The ESF, therefore, supports people in allparts of the European Union.
ESS zato podpira ljudi v vseh delih Evropske unije.
LD705526_EN 8/06/07 13:47 Page 9
Različna stopnja pomoči ESS
Different levels of ESF assistance
Evropski socialni sklad (ESS), 2007–2013
Find out more about the ESF
Več informacij o ESS
Member State authorities are responsible for the ESFin each country.
Oblasti držav članic so odgovorne za upravljanje ESS v vsaki državi.
Get in touch with your nationalcontact to find out more about funding opportunitiesand what the ESF is doing in your area.
Stopite v stik z nacionalnimi kontaktnimi točkami za več informacij o možnostih financiranja in dejavnostih ESS na vašem območju.
You can findthe national contacts at: http://ec.europa.eu/employment_social/emplweb/esf
Nacionalne kontaktne točke lahko najdete na: http://ec.europa.eu/employment_social/emplweb/esf
The European Union's Europa website has furtherinformation on:•the history of the ESF,•ESF priorities and objectives,•ESF supported projects and activities.
Spletna stran EU Evropa ponuja nadaljnje informacije o:• zgodovini ESS;• prednostnih nalogah in ciljih ESS;• projektih in dejavnostih, ki jih ESS podpira.
This publication has been commissioned by the European Commission under the framework of the European Com-munity action programme to combat discrimination (2001›06).
To pubilkacijo je naroｲila Evropska komisija v okviru Programa ukrepov Evropske skupnosti za boj proti diskrimina-ciji (2001-2006).
The contents of this publication do not necessarily reflect the opinion or position of the European Commission, Directorate-General for Employment, Social Affairs and Equal Opportunities.
Vsebina ne izra™a nujno mnenja ali staliþｲa Evropske komisije, Generalnega direktorata za zaposlovanje, socialne zadeve in enake mo™nosti.
Views expressed herein are those of the contractor producing this report, and do not necessarily represent any official view of the Commission and in particular the Directorate-General for Employment, Social Affairs and Equal Opportunities, which commissioned the work.
Staliþｲa, izra™ena v tej publikaciji, so staliþｲa izvajalca, ki je sestavil to poroｲilo, in ne predstavljajo nujno staliþｲ Komi-sije, predvsem Generalnega direktorata za zaposlovanje, socialne zadeve in enake mo™nosti, ki je naroｲnik.
This training manual was produced by human European consultancy in partnership with the Migration Policy Group.
Ta priroｲnik je pripravila organizacija human european consultancy v sodelovanju s Skupino za migracijsko politiko (Migration Policy Group).
human european consultancy, based in the Netherlands, provides consultancy services to non-governmental orga-nisations (NGOs), governments, intergovernmental organisations (IGOs) and development agencies in the areas of healthcare, social protection, labour relations and human rights.
Organizacija human european consultancy s sede™em na Nizozemskem nudi svetovalne storitve nevladnim organi-zacijam, vladam, medvladnim organizacijam in agencijam za razvoj na podroｲju zdravstva, socialne zaþｲite, delo-vnih razmerij in ｲlovekovih pravic.
The Migration Policy Group is an independent organisation committed to policy development on mobility, migra-tion, diversity, equality and anti-discrimination by facilitating the exchange between stakeholders from all sectors of society and generating effective responses to these challenges and opportunities.
Skupina za migracijsko politiko je neodvisna organizacija, ki se ukvarja z razvojem politik v zvezi z mobilnostjo, migra-cijo, raznolikostjo, enakostjo in bojem proti diskriminaciji z omogoｲanjem izmenjave med zainteresiranim stranmi iz vseh dru™benih skupin in ustvarjanjem uｲinkovitih odgovorov na te izzive in mo™nosti.
Europe Direct is a service to help you find answers to your questions about the European Union
Europe Direct je slu™ba za pomoｲ pri odgovorih na vpraþanja v zvezi z Evropsko unijo
Freephone number (*):
Brezplaｲna telefonska þtevilka:
A great deal of additional information on the European Union is available on the Internet.
Veliko dodatnih informacij o Evropski uniji je na voljo na internetu. Dostop je mo™en na stre™niku Europa (http://europa.eu).
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities, 2006
Luksemburg: Urad za uradne publikacije Evropskih skupnosti, 2006
Ç European Communities, 2006 Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.
Ç Evropske skupnosti, 2006 Ponatis je dovoljen samo skupaj z navedbo vira.
Key concepts in the training . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Kljuｲne vsebine seminarja . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Introduction to the European Union . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Uvod v Evropsko unijo. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
The concept of discrimination in EU law and policy . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Kratek uvod v Svet Evrope . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Shift of the burden of proof . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Definicija drugih pojmov, opredeljenih z direktivama. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
What is the role of a NGO in the field of combating discrimination? . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Vloga nevladnih organizacij v boju proti diskriminaciji . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Why are NGOs better placed than other organisations to work towards combating discrimination? . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Kaj lahko nevladne organizacije storijo v boju proti diskriminaciji? . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Kaj nevladna organizacija potrebuje, da izpolni svoje naloge? . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
What are the obstacles for NGOs and how might these be overcome? . . . . . . . . . . . . . . . . .
S kakþnimi ovirami se nevladne organizacije sreｲujejo in kako jih lahko premagajo? 27
Discrimination in the national context . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Diskriminacija v nacionalnem kontekstu . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
4 2 4 8 for challenging violations of anti-discrimination legislation . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Postopki › upravne in sodne poti za reþevanje primerov krþitev protidiskriminacijske zakonodaje . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Situacija v dru™bi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Thematic subjects. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Tematski sklopi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Skills and tools when working towards combating discrimination. . . . . . . . .
Znanja in orodja za boj proti diskriminaciji . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Tools . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Orodja. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Notes. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Zapiski. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
This training tool was developed as part of the EU-funded project, `Capacity building of civil soci-ety dealing with anti-discrimination', with the aim to provide training on European and national anti-discrimination law and policy to non-governmental organisations in the 10 Member States which joined the European Union on 1 May 2004 as well as in Bulgaria, Romania and Turkey.
To orodje za usposabljanje je bil pripravljen kot del projekta ƒ K r e p i t e v zmogljivosti civilne dru™be za boj proti diskriminaciji•, ki ga je financirala EU, njegov namen pa je nuditi usposabljanje o evropski in nacionalni protidiskriminacijski zakonodaji in politiki nevladnim organizacijam v dese-tih dr™avah ｲlanicah, ki so se pridru™ile Evropski uniji 1. maja 2004, ter v Bolgariji, Romuniji in Tur-ｲiji.
They are essential in speaking on behalf of and defending those they represent as well as raising awareness, of both victims and potential victims of discrimination, who are all too often unaware of their rights, and also of the general public.
Imajo kljuｲno vlogo pri predstavljanju interesov in zagovarjanju tistih, ki jih zastopajo, pa tudi pri ozaveþｲanju ™rtev in mo™nih ™rtev diskriminacije, ki se prepogosto ne zavedajo svojih pravic, ter þirþe javnosti.
The manual was used by national trainers conducting national training seminars in each involved country.
Ta priroｲnik so uporabljali nacionalni vodje usposabljanja pri izvajanju nacionalnih izobra™evalnih seminarjev v vseh udele™enih dr™avah.
Participants came from a wide variety of non-governmental organisations and associa-tions covering all grounds of discrimination ̌ racial and ethnic origin (including Roma), religion or belief, age, disability and sexual orientation.
Udele™enci usposabljanja prihajajo iz vrste nevladnih orga-nizacij in zdru™enj, ki se ukvarjajo z vsemi vidiki diskriminacije › rasnim in etniｲnim poreklom (vkljuｲno z Romi), vero ali prepriｲanjem, starostjo, invalidnostjo ali spolno usmerjenostjo.
The main purpose of this project (November 2004›October 2005) was to build up the capacity of civil society by improving NGOs' knowledge on the two EU anti-discrimination directives (2000/43/EC and 2000/78/EC) and relevant national legislation and policies in this area.
Glavni namen tega projekta (november 2004-oktober 2005) je bil okrepiti zmogljivost civilne dru™-be, tako, da se izboljþa znanje nevladnih organizacij o protidiskriminacijskih direktivah (2000/43/ES in 2000/78/ES) ter ustrezni nacionalni zakonodaji in politikah na tem podroｲju.
NGOs were trained to become a key interlocutor of the authorities and to assist the victims of discrimination.
Nevladne orga-nizacije so se usposabljale za vlogo kljuｲnih sogovornikov organov oblasti in za pomoｲ ™rtvam diskriminacije.
The project focused on three activities.
Projekt se je osredotoｲil na naslednje tri dejavnosti: s Analiza potreb
A stakeholder/needs analysis was carried out in each of the 13 countries to assess the capacity and extent of organisations representing civil society.
V trinajstih dr™avah je bila opravljena analiza zainteresiranih strani/potreb, da se ocenijo zmog-ljivosti in razþirjenost organizacij, ki predstavljajo civilno dru™bo.
This analysis gave input to the training specifications and helped to identify the target groups for participation in the national seminars and their needs.
Ta analiza je prispevala podat-ke za opredelitev usposabljanja in pomagala doloｲiti ciljne skupine, ki naj bi sodelovale na nacionalnih seminarjih, in njihove potrebe.
This information was based on the answers provided by the NGOs involved.
Ti podatki so temeljili na odgovorih, ki so jih dale vpletene nevladne organizacije.
† Training the trainers
฀s Usposabljanje mentorjev
In each of the 13 countries, six local trainers were selected, some coming themselves from minority groups (for list see http://ec.europa.eu/employment_social/ fundamental_rights/civil/civ_en.htm).
V vsaki od trinajstih dr™av je bilo izbranih þest mentorjev, nekateri od njih so bili tudi sami pri-padniki manjþin (seznam se nahaja na spletni strani http://ec.europa.eu/employment_social/fundamental_rights/civil/civ_en.htm).
Four `Train the trainers' seminars targeting the national trainers took place in March 2005.
Marca 2005 so potekali þtirje seminarji ƒ U s p o s a b l j a n j e mentorjev•, namenjeni nacionalnim vodjem usposabljanja.
Combating discrimination › A training manual seminars consisted of the training modules which can be found in this manual translated into national languages, and into some minority languages.
Gradivo za nacionalne seminarje je bilo sestavljeno iz modulov usposabljanja, ki se nahajajo v tem priroｲ-niku, prevedenem v nacionalne jezike in nekatere jezike manjþin.
We hope the material in this manual will be useful for individuals and organisations active in the fight against discrimination wherever they may be in the European Union.
Upamo, da bo gradivo v tem priroｲniku uporabno za posameznike in organizacije, ki so dejavni v boju proti diskriminaciji kjerkoli v Evropski uniji.
Following the success of the training seminars in the new Members States and Romania, Bulgaria and Turkey, the Euro-pean Commission has decided to fund a follow-up of this training exercise in all 25 Member States and in Romania, Bulgaria and Turkey in 2006 as well, to include also social partner organisations in these countries among the participants.
Po uspehu seminarjev v novih dr™avah ｲlanicah, Romuniji, Bolgariji in Turｲiji se je Evropska komisija odloｲila, da bo financirala nadaljevanje tega usposabljanja v vseh petindvajsetih dr™avah ｲlanicah, Romuniji, Bolgariji in Turｲiji v letu 2006, ter med udele™ence vkljuｲila tudi organizacije socialnih partnerjev v teh dr™avah.
The project is a European Commission initiative funded by the action programme to combat dis-crimination (2001›06).
Ta projekt je pobuda Evropske komisije, ki jo financira Program ukrepov za boj proti diskriminaciji (2001-2006).
It was carried out by human european consultancy (www.humanconsul-tancy.com) in partnership with the Migration Policy Group (www.migpolgroup.com) and local partners in each of the 13 countries.
Izvedla ga je organizacija human european consultancy (www.humanconsultancy.com) v sodelovanju s Skupino za migracijsko politiko (www.migpolgroup.com) in lokalnimi part-nerji iz vseh trinajstih dr™av.
Key concepts in the training
Kljuｲne vsebine seminarja
† For the participants to gain an understanding of the concept of discrimination.
Uｲni cilji za udele™ence s Pridobitev osnovnih znanj o evropskem pravu in evropskih organih; s Razumevanje pojma diskriminacije.
Introduction to the European Union
Uvod v Evropsko unijo
The European Union (EU) comprises 25 Member States: Austria, Belgium, Cyprus, the Czech Republic, Denmark, Estonia, Finland, France, Germany, Greece, Hungary, Ireland, Italy, Latvia, Lithuania, Luxembourg, Malta, the Netherlands, Poland, Portugal, Slovakia, Slovenia, Spain, Swe-den and the United Kingdom.
Evropsko unijo (EU) sestavlja 25 dr™av ｲlanic: Avstrija, Belgija, Ciper, Peþka, Danska, Estonija, Finska, Francija, Nemｲija, Grｲija, Irska, Italija, Latvija, Litva, Luksemburg, Mad™arska, Malta, Nizozemska, Poljska, Portugalska, Slovaþka, Slovenija, Þpanija, Þvedska in Zdru™eno kraljestvo.
There are, at present, two acceding and two candidate countries: Bulgaria, Romania, Croatia and Turkey.
Trenutno sta dve dr™avi pristopnici in dve kandidatki: Bolgarija, Romunija, Hrvaþka in Turｲija.
The EU institutions
Organi Evropske unije
There are four principal institutions which are entrusted with carrying out the tasks of the EU.
Þtirje glavni organi izvajajo naloge EU: Svet Evropske unije, Evropska komisija, Evropski parlament in Sodiþｲe Evropskih skupnosti.