natgillin/translations-raw huggingface dataset:
) Regulation (EC) No 767/2009 on the placing on the market and use of feed (OJ L 229,
) Uredba (ES) št. 767/2009 o dajanju krme v promet in njeni uporabi
) Commission report on the coexistence of genetically modified crops with
) Poročilo Komisije o soobstoju gensko spremenjenih pridelkov s konvencionalnim in
Regulation (EC) No 923/2009 establishing the second‘Marco Polo’programme for the granting of Community financial assistance to improve the environmental performance of the freight transport system (Marco Polo II) (OJ L 266, 9.10.2009).
Uredba (ES) št. 923/2009 o uvedbi drugega programa Marco Polo za dodelitev finančne pomoči Skupnosti za večjo okoljsko učinkovitost sistema tovornega prometa (Marco Polo II) (UL L 266, 9.10.2009).
conventional and organic farming (COM(2009) 153).
ekološkim kmetijstvom COM(2009) 153.
Proposal for a regulation concerning a European rail network for competitive freight (COM(2008) 852).
Predlog uredbe o evropskem železniškem omrežju za konkurenčen tovorni promet (COM(2008) 852.
) Commission communication — Agricultural product quality policy (COM(2009) 234).
) Sporočilo Komisije o politiki kakovosti kmetijskih proizvodov (COM(2009) 234).
) Commission communication — Towards a better targeting of the aid to farmers in
) Sporočilo Komisije – Boljšemu usmerjanju pomoči kmetom na območjih z naravnimi
) http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/09/1283 & language=EN areas with natural handicaps (COM(2009) 161).
omejitvami naproti (COM(2009) 161).
) Commission Green Paper — Reform of the common fisheries policy (COM(2009) 163).
) Zelena knjiga – Reforma skupne ribiške politike (COM(2009) 163).
) Agriculture and Fisheries Council conclusions, 19/20 October 2009 (http://www.
) Sklepi Sveta za kmetijstvo in ribištvo z dne 19. in 20. oktobra 2009
) The third maritime safety package comprised two regulations and six directives (OJ L consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/agricult/110614.pdf).
) Tretji sveženj o varnosti v pomorstvu je obsegal dve uredbi in šest direktiv
) Commission communication — Towards an integrated maritime policy for better
) Sporočilo Komisije – Celostna morska politika za boljše gospodarjenje z morjem v
) Directive 2009/123/EC on ship-source pollution and on the introduction of penalties governance in the Mediterranean (COM(2009) 466).
) Direktiva 2009/123/ES o onesnaževanju z ladij in uvedbi kazni za kršitve
) Commission communication — European Union strategy for the Baltic Sea region
) Sporočilo Komisije – Strategija Evropske unije za regijo Baltskega morja
) Convention on Centralised Customs Clearance concerning the allocation of national
) Sporočilo Komisije – Akcijski načrt za mobilnost v mestih (COM(2009) 490).
) Commission communication — Developing the international dimension of the
) Sporočilo Komisije – Razvoj mednarodne dimenzije celostne pomorske politike pobiranja, ki se ohranijo, kadar so na voljo tradicionalna lastna sredstva proračuna EU (UL C 92, 21.4.2009).
) Directive 2009/81/EC on the coordination of procedures for the award of certain integrated maritime policy of the European Union (COM(2009) 536).
) Direktiva 2009/81/ES o usklajevanju postopkov za oddajo nekaterih naročil gradenj,
) Regulation (EC) No 544/2009 on roaming on public mobile telephone networks works contracts, supply contracts and service contracts by contracting authorities or entities in the fields of defence and security (OJ L 216, 20.8.2009).
) Uredba (ES) št. 544/2009 o gostovanju v javnih mobilnih telefonskih omrežjih
) http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/09/1399 & language=EN
) Priporočilo Komisije o medijski pismenosti v digitalnem okolju za konkurenčnejšo
) Commission report — Implementation of Directive 2001/95/EC on general product safety (COM(2008) 905).
) Poročilo Komisije – Izvajanje Direktive 2001/95/ES o splošni varnosti proizvodov avdiovizualno industrijo in industrijo vsebin ter vključujočo družbo znanja (C(2009) 6464).
) Commission communication on the application of state aid rules to public service
) Sporočilo Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za storitve javne radiotelevizije
) Commission communication — Protecting Europe from largescale cyber-attacks and
) Sporočilo Komisije – Kako zaščititi Evropo pred obsežnimi kibernetskimi napadi in
) Council recommendation on action in the field of rare diseases (OJ C 151/7, 3.7.2009).
) Priporočilo Sveta o ukrepih na področju redkih bolezni (UL C 151, 3.7.2009).
disruptions: enhancing preparedness, security and resilience (COM(2009) 149).
prekinitvami: izboljšati pripravljenost, varnost in odpornost (COM(2009) 149).
) Employment, Social Policy, Health and Consumer Affairs Council conclusions,
) Sklepi Sveta za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in potrošniške zadeve
Getting in touch with the EU
Kako do informacij o EU
ONLINE
NA SPLETU
Information in all the official languages of the European Union is available on the Europa website: europa.eu
Informacije v vseh uradnih jezikih Evropske unije so na voljo na portalu Europa: http://europa.eu
IN PERSON
OSEBNO
All over Europe there are hundreds of local EU information centres.
Povsod po Evropi je na stotine lokalnih informacijskih središč EU.
You can find the address of the centre nearest you on the Europe Direct website: europedirect.europa.eu
Naslov najbližjega središča lahko najdete na spletišču http://europedirect.europa.eu
Europe Direct is a service which answers your questions about the European Union.
Europe Direct je služba, ki odgovarja na vaša vprašanja o Evropski uniji.
You can contact this service by freephone 00 800 6 7 8 9 10 11, by payphone from outside the EU +32 229-99696 or by electronic mail via the Europe Direct website: europedirect.europa.eu
Pokličete lahko na brezplačno telefonsko številko 00 800 6 7 8 9 10 11 (če kličete iz države zunaj EU, pa na plačljivo številko +32 22999696), ali pošljete vprašanje po elektronski pošti na spletišču http://europedirect.europa.eu
READ ABOUT EUROPE
V PUBLIKACIJAH
Publications about the EU are only a click away on the EU Bookshop website: bookshop.europa.eu
Publikacije o EU so le za klik stran na spletni strani EU Bookshop: http://bookshop.europa.eu
You can also obtain information and booklets in English about the European Union from:
Informacije in brošure o Evropski uniji v slovenščini ponujajo:
222 East 41st Street, 20th floor New York, NY 10017UNITED STATES OF AMERICATel. +212 3713804Internet: www.eurunion.org
Predstavništvo Evropske komisije v Sloveniji Breg 14SI-1000 Ljubljana Tel. +386 12528800Internet: http://ec.europa.eu/slovenija E-naslov: comm-rep-lju@ec.europa.eu
EUROPEAN COMMISSION REPRESENTATIONSRepresentation in Ireland18 Dawson Street, Dublin 2IRELANDTel. +353 16341111Internet: ec.europa.eu/ireland/E-mail: eu-ie-info-request@ec.europa.eu
Evropski dokumentacijski center Ekonomska fakulteta Univerze v Ljubljani Kardeljeva ploščad 17SI-1000 Ljubljana Tel. +386 15892400Internet: http://ef.uni-lj.si/edc E-naslov: info@ef.uni-lj.si
Representation in the United Kingdom8 Storey’s Gate, London SW1P 3ATUNITED KINGDOMTel. +44 2079731992Internet: www.ec.europa.eu/uk
Center za poklicno izobraževanje Služba za EU programe Ob železnici 16SI-1000 Ljubljana Tel. +386 15864200Internet: http://cpi.si/E-naslov: info@cpi.si
EUROPEAN PARLIAMENT OFFICESOffice in Ireland European Union House43 Molesworth Street, Dublin 2IRELANDTel. +353 16057900 Internet: www.europarl.ie E-mail: epdublin@europarl.europa.eu
Informacijska pisarna Evropskega parlamenta Breg 14SI-1000 Ljubljana Tel. +386 12528830Internet: http://europarl.si E-naslov: epljubljana@europarl.europa.eu
Representation in Wales2 Caspian Point, Caspian Way, Cardiff CF10 4QQUNITED KINGDOMTel. +44 2920895020Internet: www.ec.europa.eu/uk
Movit Nacionalna agencija programa Mladina Dunajska cesta 22SI-1000 Ljubljana Tel. +386 14304747Internet: http://mladina.movit.si E-naslov: program.mladina@mladina.movit.si
United Kingdom Office2 Queen Anne’s Gate, London SW1H 9AAUNITED KINGDOMTel. +44 2072274300Internet: www.europarl.org.uk E-mail: eplondon@europarl.europa.eu
Gospodarska zbornica Slovenije Oddelek za evropske zadeve Dimičeva 13SI-1000 Ljubljana Tel. +386 15898000Internet: http://gzs.si/Nivo1.asp?IDpm=3E-naslov: info@gzs.si
Representation in Scotland9 Alva Street, Edinburgh EH2 4PHUNITED KINGDOMTel. +44 1312252058Internet: www.ec.europa.eu/uk
Služba Vlade RS za evropske zadeve Gregorčičeva 25-25a SI-1000 Ljubljana Tel. +386 14782450Internet: http://svez.gov.si/E-naslov: gp.svez@gov.si
Office in Scotland The Tun, 4 Jackson’s Entry Holyrood Road, Edinburgh EH8 8PJUNITED KINGDOMTel. +44 1315577866Internet: www.europarl.org.uk E-mail: epedinburgh@europarl.europa.eu
SOLVITMinistrstvo za gospodarstvo Direktorat za notranji trg Kotnikova 5SI-1000 Ljubljana Tel. +386 14783538Internet: http://mg.gov.si/index.php?id=7939E-naslov: solvit@gov.si
Representation in Northern Ireland74–76 Dublin Road, Belfast BT2 7HPUNITED KINGDOMTel. +44 2890240708Internet: www.ec.europa.eu/uk
Evropska hiša Maribor Gospejna 10SI-2000 Maribor Tel. +386 22507491 Internet: http://evropskahisa-maribor.si/E-naslov: eu.hisa@uni-mb.si
There are European Commission and Parliament representations and offices in all the countries of the European Union.
Evropski potrošniški center Slovenija Zveza potrošnikov Slovenije Frankopanska 5SI-1000 Ljubljana Tel. +386 14323035Internet: http://zps-zveza.si/E-naslov: epc@epc.si
The European Commission also has delegations in other parts of the world.
Evropska hiša Nova Gorica Erjavčeva 4SI-5000 Nova Gorica Tel. +386 53022006Internet: http://evropskahisa-ng.org/
The European Union
Države članice Evropske unije
Governance: who do e s w h a t ?
Vodenje: K a j kdo p o č ne ?
In p r ep a r a t i on for t h e in
M e d pri p r a v a m iz e g o t o v in e o da r s ki in f i na n č ni m in i s tri
M in i c on o m y and Finance of each e euro u r o cash an k not t r o d u c t i on of e r 14 billion b on
Evro a uvedbo e v r s k je bilo na
Euro banknotes h a everywhere.
Pakta z Države članice ob m o Ko m i si j o t v o r i j o E w w w . e c . eu r o p a . eu
Euro c o in country-specific design on t e v e r s e .
Evro p s k a c e n t r a l na b a n k a a n k o v c i imajo p o .
h e r t r as t in g colours of e d if f e s a r e
E o v a n c i imajo w w w . ecb
C B ) and t e
. eu v r s ki ko posameznih dr o v s od enako pod ob r a ni in specifično p
Euro p e an Central Bank ( E u r o bank not s e the d if f to the euro h e v i s u all y i m p a i r e d r e r e n t
E v r o : od ob o na e ni s t ž a v a h l i ko s t i in k o n t rast ne b a n k o v c e v naj bi
an k not e t we e n t e c o g n i ep r in h e m by t patterns to h e l p d i s t in g u i s h b
Evrski b skupno p na drugi. Različne v e s l a b tega s r a z l i k o v a n je na o t i p .
G ECFIN) of t f f a i r s ( D or s t o m m i s s i on m on it m e a b i l it h e S t e s r e c o m m e h e economic s it y and G r n d a t i on h eu a t i on an do wfith Pact. e s to the Council on an y e euro area to d a y and to m or r o w for Economic and F European C the i m p l e Commission afll s corrective a c n t a t i on of to m a k t i on s needed.
Ob l i k so kovanci, ki s o jih izdale nove pri s to p ni c e k ob m o č j u evra
S w e de n h e European P u r o p e an P a r l i a m e m on it or s t h e S t a b i l it y and G r n t , a f t e r
Ob m o č je evra danes in jutri
C z e c h R ep
Nemčija
S l o v a
Če š k a r e p u b l i k a
H u n g
Slovenija
G r e e c e
Bo l g a r i j a
6 f r e q u e n t l y as k e d q u e s t i on s to the euro e s s i v eu c c e s it i z e n s in the 16 c o u n t u t u r e enlargements of t e n e f its of as e n e f i an u a r r o p e an Union c on s t r u c t i on of t h e Eu
6 naj p o g o s te j š i h v p r a š s t i enotne v v r o p s ki uniji.
W h a t is the euro?
: več k o t 327 m i l i j o n o v dr ž a v l j a n o v v 16 dr o ob m o č j a s i o vsej
All EU countries h a v e c o m m it t o adopt t h e e c ept D e n m a r k and t h eU n it e d e euro is the c u r r e n c y of the euro area M e m b e r e r S t a t t e d the euro? t ?
Evroje v ž a v članic ob m o č j a e l i j o e le evra? a ter e g
- o u t r the T an s t h e e u r o a r e afll a s h .
v a , ki ž i t dr u že ne d n o l a h k so se za v e z n o m o ima d b o EU z a g o t o v l je ž n o s č j u evra š o pri dr u
t a t e s a do p
Enajst dr ž a v članic je sprejelo evro le
So, for d c a p it afll move f h o u t b l e ’ c u r n i on (EU) is as in g
T o , na pri m e r , v r a , ki si d e d sta v l j a c e l o t ni trg, pa ima ob m o č je E v r o p s k e unije (EU) e n o
e s e countries for m the euro y e r in G e t ’ s be n e f i e t , g o s u m euro m a k
t a s Po g o bosta želeli. V konvergenco t inflacije, ob r na n č ne ga primanjkljaja in dolg a ž a v e članice t i m e a bi l n o s t eje t j u evra e , če p r a dr u že n evra g le e č a je v e s t ni h m e r in s t i m e n j a l ni h t
the euro
, ki s o se pri dr u t i h e dr v o r i j o ob m o č je
O the r M e m b e r S t a t e s h a v e o p to u t s or are
Dr u č i le o sta t i o že na pa k u je s o ga že č k ž a v e – S l o v e s le e v z e od o o s t s p r eje le ; pri č e , da jim b d i le v na d n jih ne č je evra z o t 327 so se jim G e r in M ž a v e to se od l o v l j a j o na v s to p
e e e a c on s o v e r 328 million p e o p l e
Ob m o o se bodo pri dr u a r p r e bi v a l s t v a EU
Slovenia in 2007, CypruS l o v a k area p r ep a r in g to join
, ki e d sta v l j a d e , se bo p r v e te bi v a l s t milijonov ljudi, k nimajo m o ž i le EU v le š k a – saj e m a v e ž a v e članice .
t a in n all t h e next few years h is will r i t i on , and t set o o v e r 432 million w h e h e M e m b e r S t a t e s w it h o u t an though, and to m e exchange rates t a b i l it path to the euro: four h a expected to follow suit in t of the EU p o p u l a opt-out have join e d .
ž n o s t i iz bi r v o ob m o č j a evra p o več a l o na v e č k o t 430 milijonov
th p e d in depth in
Kako deluje j e
H o w do e s e euro makes life e a s i e r by r e m o v in g t u r r e n c i e s
Evro p o e n o s t a v i ž i v l je n je n j a o to v a n jih ali evro?
In a d d it i on , t and b l e m a r k e t w i th a
T z l o a ter i h p o . EU p a je z e a d e v a j a v ne pri h o valuto u č in ko v i te j š i od trg o v a n j a na t k e ; in p č a na ob m o n o t ni m g o na a pri potrebujemo evra r nam daje p č po so g l a več je t r g o v in č je v s v e t u , k o m e m bn o v l o t a l a
Further, the single m a r k e s e a r e t h e main r e as on s we n e e t e c a us e as in g r e n c l e c u r y is more e f f i c i e n t than r n s g o v e r n m e n t income and s p e d the e h e world, which gives us as t m a k h e l a r c in t r on g voice in y m a r k e t s and m an y r o u g h an indep e n de n t E u r o p e an Central o the f u n c c i de s t c on c e l a b o u r and c afll m a r k h e e e s the EU t t e r n a g e s t t e n a .
Deluje v o k v i r u del o v a n j a E v r o p s k e centralne o l i t i ko , ki zagotavlja stabilnost c e m trgov, kot so proizvodni to l i t i ko , s katero zagotavlja s t ko v pa se držijo skupnih na če politiko, ki z dela in k a p i Države članice v o poslovanju ni v e stabilnost trgom t m e l o v a n je na r n o p v ko v in iz da d na r m pri z o r i u d i p d l o č i t o p s ki v o d i t e l j i s o d i j o v s s t n o g o s p l , ki jih
Bank t a r y e t s .
, saj m e .
In t a t e s run t t i on in g of m a r k h e single m one e n d in g de y ; fiscal policy that e t s , such as product, t a r y policy to ensure h in the common s three e e n d in g ; and p u r o a r h e i r own e price s t a x and s p c is i on s w it the inde term in e c is i on ; E n t u r y of c on f l u r o p e ’ s l e a de i c t – it i o a p u r o p e a f t o l it i c afll de e r a c e r s we s part of u r o is afll s y in E
Poleg t g i , zaradi k s ko ob m o v r o po med l o če ni s p t j u ne s o g l a l iz g r a d n je e v r o p s k e o g od b a in P t in r a s j u je na n č ni p r i m a n j k l j a v ni dolg od je t j a se .
C B , that l e a de c o b u s in e s s e s are lower e d and in v e s t m e n t a p it y . M e h e T e a , the inde c on o m i e s o w m be r S treaty and t a b i l it e t by t h e S t a b i l it e t l i m it s on g o v e r n m e c it s and de t i on afll a r d to encourage u n it u r o p e an i de building E n t it y .
ECB, ki v o č j o na t i h in z m n o i za potrošnike in pod b u j a j o na l o ž b nižji in s p in s p o r d in a c i je o b l i ko v a n j a č a t a P e m skrbijo z a j in j l o v nam e s t j o j a v n o f i v i r u in i c i a bili p i d e n t i te te d k e in iz da d v i s na ECB do l o a k a svoje l a a k t za sta bi l n o s v e javne f i
r e a t y and S t a b i l it y and G r o w
o m i a stabilnost in r a do l o ter s t Svet m in i Po g o d b e in P a k t a z
How did the euro in come a b o u t
Kako je na sta l evro?
W h a t are the p epth t h be n e f i t s of the euro?
K a k d n o s t i n b e n j e e j e š ne p r e š a evro?
As in g l e c u r r e n c r a v e l c h e a p e r and simple
Zaradi e n o t ne valute s o m e d na r o ne j n o s t
, the elimination of c l o s e r economic
, o d p r a v a e l j a t i enotno valut n j a l ni h t k u s a m i . V g o s p o da r s ki h p o l i t i k med dr d k a in d e t a bi l n o s do b je s t a bi l ni h m e u g i p t je k o n č n o a v neje g le d n o s t c e š a in e od je t j a š a , saj n m e n j a l ni t e č a j in e p r a bi l n o s t i m e n j a l ne ga te e č a je v v dr e l j a l od o M t .
Price t h e e x c h an g e rate v o l a t i l i t y and s u s t a in a b l e public a t i on among t , theM e r S t a t e s e m b a t e s during t h e s e c on d half of t v e i m p h e single c t e risks and c o s t e t allows simple c o m p r by removing r an s p are n c y within t r prices.
Obn o t ni valut g o s po da r s dalo zagon D o l o v i c a a s tri c h na r na ne s m u na č r ž a v a m i članic a d e o si dr v a le z dr u ž i t o v e i iz le o je pri p z u m a le t a e d sta v l j a j o v e g o č a e č t a v ne pri m e n o s t ne
Economic e s cross-border trade and t s , both for c on s u m e a r is on s , in c r exchange r a single m a r k e t it i on , and t h us low e th the s in g l e m a r k e
ne s t javne f i t a 1989. T s k e ga z b l i t u o e a č r t a l na č r se o i svoja d se bo j na i 80-ih let s k e ga s po t k n j i ž ne o r a ga d e ž a v e članice pri z d p r e takrat s g o s po da r s t v a
M e m b have w or k e r S t , to o p
, o a bili z i r a t i m e te ko n o m že v a n j a
Since th a to in t e d t e g r a t h e 1 9 8 0 s g a is led t c h an g e r a u r r e n c y . d thefir r o the 1992 M n e o a d m a p for o m p o plan for t r s and b us in e s s e as e d c e s t a b i l it h e long t e r m – e n c o u r a g in g finances in combination w i provide t t r o wfith , h e b e s t f r a m e w or k for economic g e n their .
P r e m nižje c e m dolg o r a bi l n o s t z m a n j na n c e v kombinaciji z e n od sta v l j a j o naj b p r e o l j š i o k v i r z s t , e in s te l o skupni valuti je dobila e l o r so sta v i l p r a r i leta p r v i l a in z e d bank
, the idea of as in g l e c u r r e n c y had g a in e d v e r g e n c e and t e the b economic c on three years b e for an k not e s and c o in s in 2002.
d n o trg o v a n je in potovanja c e v e ga n j a in stroškov za potrošnike in p r j a v e , povečano konkurenčnost in s t š u je t a tveganje in omogočata pa po s l o v a n je .
c k s r a de o t e c t it f S do l l a r h of the eu r r e n c y , next t e a p r o th eU an e the e t i on afll c
Velikost in blaginja ob m o n o v na s t od b u j a t a na l o o p r e d č a j a in uravnotežene t ni m trgom a gospodarsko r a o p n j o za po s le n o s t dolg o r o č ne n a l o ž b e in v e č j o s t i v t i trg . Za m i s .
m a r k e By the 1970s ground.
Evropi.
and m a k b or r y reduce risks and allow b us in e s s d employment. e size and we afll t u r o an attractive in t e r n as a reserve currency.
o sta l po t rezervna valut na enotnem trgu o m o Gospodarska in c e načrtovanje – s p pretresi od zunaj, z trgovanje, posojila in k a .
PHOTO COMPETITION
FOTOGRAFSKI NATEČAJ
e euro: What does it mean to us?
Evro: kaj nam pomeni?
Are you f
Ali ste stari o
Directorate-General for Economic and Financial Aff
GD za gospodarske in finančne zadeve
DG Economic and Financial Aff
GD za gospodarske in finančne zadeve
Are you full of creative ideas?
a m i in prek varjalnih z u st
Put together a team of 2 or 3 people Take a photo illustrating your vision of the euro Submit your photo by 31 March 2010Winners will receive a digital SLR camera www.euroinphoto.eu
Povežite se v skupino dveh ali treh.Posnemite fotografijo, ki bo vaše videnje evra.Fotografi jo nam pošljite do 31. marca 2010.
THE EURO-AREA ECONOMY
GOSPODARSTVO OBMOČJA EVRA
SHARE OF INDIVIDUAL COUNTRIESIN TOTAL EU GDP
DELEŽ POSAMEZNIH DRŽAV V SKUPNEM BDP EU
Germany France Italy Spain Netherlands Belgium Austria Greece Ireland Finland Portugal Cyprus Malta Slovakia Luxembourg Slovenia Bulgaria Lithuania Latvia Estonia United Kingdom Sweden Poland Denmark Czech Republic Romania Hungary
Nemčija Francija Italija Španija Nizozemska Belgija Avstrija Grčija Irska Finska Portugalska Ciper Malta Slovaška Luksemburg Slovenija Bolgarija Litva Latvija Estonija Združeno kraljestvo Švedska Poljska Danska Češka republika Romunija Madžarska
Source: ECB and Eurostat 2009, figures for 2008
Vir: ECB in Eurostat 2009, podatki za leto 2008
SHARE OF GLOBAL GDP
DELEŽ V SVETOVNEM BDP
Euro area
Evroobmočje
All the others are expected to adopt the euro once they meet the conditions for doing so – except for Denmark and the United Kingdom, which negotiated an opt-out from monetary union in the 1992 Treaty on European Union (the Maastricht Treaty).
Vse ostale bodo evro sprejele, ko bodo izpolnile potrebne pogoje – razen dveh držav, Danske in Združenega kraljestva, ki sta se pogodili o izvzetju iz monetarne unije, kar je vključeno v Pogodboo Evropski uniji iz leta 1992 (Maastrichtska pogodba).
They may still join at a time of their choosing.
Še vedno pa se lahko ti dve državi pridružita, če bi se odločili drugače.
These are the ‘Maastricht criteria’ or ‘convergence criteria’, designed to ensure the smooth functioning of monetary union.
ERM II dovoljuje nihanje deviznih tečajev sodelujočih valut EU držav glede na evro znotraj fiksnih meja nad in pod centralnim tečajem.
In addition to some legal requirements, most notably an independent central bank, the Maastricht criteria are:
Poleg nekaterih pravnih zahtev, med katerimi je najvidnejša zahteva po neodvisni centralni banki, so maastrichtska merila naslednja:
EURO-AREA COUNTRIES
DRŽAVE EVROOBMOČJA
Area: 505 370 km2Population: 45 283 259EU member since 1986
Površina: 505 370 km2Prebivalstvo: 45 283 259Članica EU od leta 1986
PORTUGALArea: 91 910 km2Population: 10 617 575EU member since 1986
PORTUGALSKA Površina: 91 910 km2Prebivalstvo: 10 617 575Članica EU od leta 1986
Population: 483 799EU member since 1957 (founding member)
LUKSEMBURG Površina: 2 590 km2Prebivalstvo: 483 799Članica EU od leta 1957 (ustanovna članica)
Area: 30 530 km2Population: 10 666 866EU member since 1957 (founding member)
(ustanovna članica)
THE EURO – A GLOBAL CURRENCY
EVRO – SVETOVNA VALUTA
The euro is now the second largest reserve currency in the world, after the US dollar.
Evro je danes druga največja rezervna valuta na svetu, takoj za ameriškim dolarjem.
Around 25% of worldwide reserves are now held in euro.
Okrog 25% svetovnih valutnih rezerv je v evrih.
SLOVENIA Area: 20 270 km2Population: 2 010 269EU member since 2004
Površina: 20 270 km2Prebivalstvo: 2 010 269Članica EU od leta 2004
Area: 549 090 km2Population: 63 982 881EU member since 1957 (founding member)
Površina: 357 030 km2Prebivalstvo: 82 217 837Članica EU od leta 1957
Area: 320 km2Population: 410 290EU member since 2004
Površina: 320 km2Prebivalstvo: 410 290Članica EU od leta 2004
Area: 357 030 km2Population: 82 217 837EU member since 1957 (founding member)
(ustanovna članica)
It is the second most actively traded currency in the world, used in around 40% of daily transactions on foreign exchange markets.
Evro je druga valuta, s katero se najaktivneje trguje na svetu in ki se uporabljav približno 40% dnevnih transakcij na deviznih trgih.