natgillin/translations-raw huggingface dataset:
At the same time, the Union must take urgent action to reverse the negative trend in several sectors, viz.: investment in networks and knowledge, competitiveness of industriesand services, and active ageing.
Unija mora hkrati sprejeti tudi nujne ukrepe, da preobrne negativne trende na karnekaj področjih: na področju vlaganja v omrežja in znanje, na področjukonkurenčnosti gospodarskih panog in storitev ter na področju spodbujanjaaktivne starosti.
The Commission therefore calls upon the Spring European Council to concentrate on the following three-pronged approach: investment,competitiveness and reform.
Komisija zato apelira na spomladanski Evropski svet, da seosredotoči na naslednji tridelni pristop: naložbe, konkurenčnost in reforme.
Given the generally low level of investment, the European economy needs public andprivate investment to be redistributed, stepped up and used more effectively in variouskey sectors that are vital for getting things moving again.
Glede na to, da je obseg naložb v splošnem na nizki ravni, bi evropsko gospodarstvopotrebovalo prerazporeditev, okrepitev in učinkovitejšo uporabo javnih in zasebnihinvesticij v različnih pomembnih sektorjih, ki so ključnega pomena za ponovni zagonrazvoja. To ni nezdružljivo s Paktom stabilnosti in rasti in širšimi smernicamiekonomskih politik.
In this light,the European Council should adopt a global and consistent approach to raise investmentlevel and effectiveness.
V luči tega bi moral Evropski svet sprejeti celovit in dosledenpristop za povečevanje obsega in učinkovitosti naložb.
Priorities in 2004: placing emphasis on investment, competitiveness andemployment
Prednostne naloge v letu 2004: poudarek na naložbah, konkurenčnosti in zaposlovanju
The Union has already drawn on some of the potential offered by the financial instruments at its disposal to redirect spending towards aims pinpointed by the Lisbon strategy.
Unija je že izkoristila nekaj potenciala, ki ga ponujajo finančni instrumenti, ki soji na voljo, za preusmeritev sredstev k uresničevanju ciljev, določenih v Lizbonskistrategiji.
These efforts will be sustained in 2004, especially at the time of the Structural Funds mid-term review, and in connection with the post2006 financial framework.
Ta prizadevanja se bodo nadaljevala tudi v letu 2004, zlasti v časuvmesnega pregleda strukturnih skladov in v zvezi s finančnim okvirom za obdobjepo letu 2006.
Structural Fund contribution to Lisbon objectives
PRISPEVEK STRUKTURNEGA SKLADA K LIZBONSKIM CILJEM
• Nearly EUR 80 billion has been disbursed since 2000to support three of the Lisbon strategy’s chief aims: investment in human capital (EUR 20 billion), innovation and entrepreneurship(EUR 22 billion) and linking up trans-European transport, energy and telecommunicationsnetworks (EUR 37 billion).
• Od leta 2000 je bilo izplačanih skoraj 80 milijard evrovv podporo treh glavnih ciljev Lizbonskestrategije: naložbe v človeški kapital (20 milijard), inovacije in podjetništvo (22 milijard) terpovezovanje transevropske transportne, energetske in telekomunikacijske mreže (37 milijard).
• As part of the Structural Fund mid-term review, an extra EUR 8 billion from the performance reserve will be allocated to successful programmes before the end of March 2004, inkeeping with the Lisbon strategy priorities (broadband infrastructures in particular).
• V skladu s prednostnimi nalogami Lizbonske strategije bo v okviru vmesnega pregleda strukturnegasklada uspešnim programom (zlasti širokopasovni infrastrukturi) pred koncem marca 2004dodeljenih dodatnih 8 milijard evrov iz rezerve na podlagi doseženih rezultatov.
• Furthermore, the Structural Funds will also greatly contribute to implementing thegrowth initiativeas it relates to high output networks, especially for schools and hospitals.
• Strukturni skladi bodo tudi veliko pripomogli k izvajanju Pobude za rast, ker se ta nanaša navisoko zmogljiva omrežja, zlasti za šole in bolnice.
• Finally, the new Member States have received guidelines for preparing future programmes that focus on modernisation of networks, the environment, employment, researchand innovation.
• Države članice so dobile tudi smernice za pripravo prihodnjih programov, ki so usmerjeni kmodernizaciji omrežij, okolju, zaposlovanju, raziskavam in inovacijam.
Implementing the European initiative for growth
Izvajanje Evropske pobude za rast
By stimulating investment within a stable macroeconomic framework in two key areashighlighted in Lisbon — networks and knowledge — the Union can send out a powerful message to encourage the reforms under way.
S spodbujanjem naložb znotraj stabilnega makroekonomskega okvira na dvehključnih področjih, ki sta bili izpostavljeni v Lizboni – omrežja in znanje – lahko Unija močno podpre potekajoče reforme.
Last December’s European Council warmly welcomed the Quick Start programme.
Lanskoletni decembrski Evropski svetje z veseljem sprejel program „Quick start“.
In the medium term, such new investment will cut production times and transport times,enhance quality, accelerate the pace of innovation, boost competition and generate awider choice of where to set up in business.
S srednjeročnega vidika bo takšna nova naložba skrajšala proizvodni in transportničas, zvišala kakovost, pospešila inovacije, spodbudila konkurenco in ustvarila večizbire pri izbiri kraja za ustanovitev podjetij.
Development of broadband communicationnetworks, including high output networks for research (GEANT), will help to promotehigh value-added online services and the dissemination of knowledge, thus stimulatingeconomic growth.
Razvoj širokopasovnih komunikacijskihomrežij, vključno z visoko zmogljivimi raziskovalnimi omrežji (GEANT), bopomagal pospeševati spletne storitve z visoko dodano vrednostjo in razširjanjeznanja ter tako spodbudil gospodarski razvoj.
Furthermore, this should also benefit cohesion within the enlarged Union,because the countries and regions lacking adequate infrastructures or with limited accessto knowledge and innovation will thereby be given the chance to integrate into an economic area transformed by knowledge.
To naj bi pripomoglo h kohezijirazširjene Unije, saj se bodo države in regije, ki nimajo ustrezne infrastrukture aliimajo omejen dostop do znanja in inovacij, lahko pridružile gospodarskemuobmočju, v katerem ima znanje ključno vlogo.
Across the board, this greater investment effortin networks and knowledge could bring about appreciable benefits in terms of greaterproductivity and enhanced job creation in the Union.
Na splošno bi lahko ta večjausmerjenost naložb v omrežja in znanje prinesla precejšnje koristi v smislu večjeproduktivnosti in pogostejšega odpiranja novih delovnih mest v Uniji.
All the players involved must now set to and implement the Quick Start programme.
Vsi vpleteni subjekti se morajo lotiti programa „Quick start“ in ga izvajati.
Implementation of the Quick Start programme
IZVAJANJE PROGRAMA „QUICK START“
• Implement, as from 2004, the national plans in connection with the European Initiative for Growth concerning transport projects, research and broadband networks.
• Izvajanje nacionalnih načrtov za leto 2004 v zvezi z Evropsko pobudo za rast glede transportnihprojektov, raziskav in širokopasovnih omrežij.
• In this context, speed up the preparatory work for the Quick Start initiatives in the fieldsof research and development and broadband networks by 2004 and, where projects are sufficiently advanced, before the end of the year draw up the financing plans needed to implement them.
• V tem kontekstu pospešitev pripravljalnega dela za pobude programa „Quick start“ na področjihraziskav in razvoja ter širokopasovnih omrežij do leta 2004 ter v primeru dovolj naprednih projektovpred koncem leta osnovanje finančnih načrtov, potrebnih za njihovo izvajanje.
• Remove the technical, legal and administrative obstacles to implementing public–privatepartnerships.
• Odstranitev tehničnih, pravnih in administrativnih ovir pri izvajanju partnerstev med javnimi inzasebnimi subjekti.
• Deploy adequate financing instruments to provide leverage for private capital and arrangefor securitisation funds.
• Razporeditev ustreznih finančnih instrumentov za dajanje vzvoda privatnemu kapitalu in razvrstitevv varnostne sklade.
• Adopt the second railway package before the Spring European Council.
• Sprejetje drugega železniškega paketa pred spomladanskim Evropskim svetom.
• Adopt the revised guidelines for the trans-European transport networks before May 2004and those for energy before March 2005.
• Sprejetje pregledanih smernic za transevropska transportna omrežja pred majem 2004 inenergetska omrežja pred marcem 2005.
• Adopt the revised version of the directive on HGV charging (‘eurovignette’) before March 2005.
• Sprejetje revidirane različice direktive o zaračunavanju uporabe določene infrastrukture za težkamotorna vozila (direktiva „Eurovignette“) pred marcem 2005.
• Study the need to create a specific Community guarantee instrument and present a legislativeproposal, if necessary.
• Preučitev potrebe po osnovanju posebnega garancijskega instrumenta Skupnosti ter po potrebipredstavitev zakonodajnega predloga.
• Designate, in consultation with Member States, European coordinators for certain crossborder projects linked to the growth initiative.
• Po posvetovanju z državami članicami imenovanje evropskih koordinatorjev za določene čezmejneprojekte, povezane s Pobudo za rast.
• Present in the first half of 2004 a proposal for the third railway package to open up international passenger transport services and improve the quality of services.
• V prvi polovici leta 2004 predstavitev predloga za tretji železniški paket za odprtje storitev vmednarodnem potniškem prometu in za izboljšanje kakovosti storitev.
• Present, in the first half of 2004, a Green Paper on public–private partnership.
• Predstavitev zelene knjige o partnerstvih med javnimi in privatnimi subjekti v prvi polovici leta 2004.
• Evaluate, together with the EIB, implementation of the Quick Start programme up to 2007as part of the annual report to the Spring Council.
• Skupaj z EIB ocenitev izvajanja programa „Quick start“ do leta 2007 kot del letnega poročilaspomladanskemu Svetu.
Boosting investment in knowledge
Spodbujanje naložb in znanja
The initiative for growth makes an active contribution to developing the knowledgeeconomy. This measure should be extended through stepped-up efforts in the fields ofresearch, education and training which are not contributing enough to growth and ourcompetitiveness.
Pobuda za rast dejavno prispeva k razvoju gospodarstva, temelječega na znanju.Potrebna so dodatna prizadevanja za prenos te pobude na področje raziskav,izobraževanja in usposabljanja, ki zaenkrat premalo prispevajo k rasti inkonkurenčnosti.
It is now urgent for progress to be made in implementing the action plan ‘Investing inresearch’, on which the Commission will report before the end of the year.
Nujno je potreben napredek v izvajanju akcijskega načrta „Naložbe in razvoj“, okaterem bo Komisija poročala pred koncem leta.
Member States should give high priority to improving framework conditions and public supportfor research investment, and ensure European consistency and synergy through the openmethod of coordination.
Države članice morajo dativeliko prednost izboljšanju okvirnih pogojev in javne podpore naložbam v raziskaveter zagotoviti evropsko konsistentnost in sinergijo z odprto metodo koordinacije.V zvezi s tem morajo zagotoviti naglo izvajanje aktivnosti, povezanih zzaposlovanjem raziskovalcev in strokovnjakov s področja raziskovanja in razvojater z javnim priznanjem raziskovalcev, kot je bilo dogovorjeno na Svetu leta 2003.
The Spring European Council should give a decisive fillip to investment in educationand training in order to enhance development of the knowledge economy in the mediumterm.
V tem kontekstu je Komisija predlagala direktivo in bo predstavila akcijski načrto prihodu raziskovalcev iz tretjih držav in njihovem bivanju zaradi zagotavljanjapovečanja dotoka visoko usposobljenih raziskovalcev v Evropo.
Measures should be targeted on a number of key fields: increasing the private sector’s contribution by providing specific incentives, reinforcing lifelong learning, andimproving the effectiveness of national education and training systems.
Ukrepi morajo biti usmerjeni na številna ključna področja: povečanjeprispevka privatnega sektorja z zagotavljanjem posebnih spodbud, podporovseživljenjskemu učenju in izboljšanje učinkovitosti nacionalnih sistemovizobraževanja in usposabljanja.
The availableresources in the Structural Funds, i.e. the European Social Fund, and with the European Investment Bank could also be used.
Uporabijo se lahko tudi viri, ki so na voljo vstrukturnih skladih, npr. Evropskem socialnem skladu, ter pri Evropski investicijskibanki.
These priorities are also highlighted by the reportfrom the European Employment Task Force.
Te prioritete so poudarjene tudi v poročilu Evropske projektne skupine zazaposlovanje.
Investing in knowledge
NALOŽBE V ZNANJE
• Improve framework conditions and public support for research investments ensuring European consistency and synergy through the open method of coordination.
• Izboljšanje okvirnih pogojev in javne podpore naložbam v raziskave in s tem zagotovitev evropskekonsistentnosti in sinergije prek odprte metode koordinacije.
• Enhance the leverage effect of public support on private investments by a more effectiveuse and combination of financing instruments (grants, fiscal incentives, guarantee mechanisms and support to risk capital) and strengthen links between public research and industry.
• Povečanje učinka finančnega vzvoda za javno podporo privatnim investicijam z učinkovitejšo poraboin kombinacijo instrumentov financiranja (subvencij, davčnih spodbud, jamstvenih mehanizmovin podpor rizičnemu kapitalu) ter okrepitev povezave med javnimi raziskavami in industrijo.
• Increase the efforts to improve researchers’ recruitment and careers through applying theopen method of coordination.
• Okrepitev prizadevanj za izboljšanje zaposlovanja in karier raziskovalcev z uporabo odprtemetode koordinacije.
• Present regular reports on implementation of the goals of education and training systemsat national level.
• Predstavitev rednih poročil o izvajanju ciljev sistemov izobraževanja in usposabljanja na nacionalniravni.
• Define and implement national lifelong learning strategies for 2005.
• Opredelitev in izvajanje nacionalnih strategij za vseživljenjsko učenje za leto 2005.
• Adopt, before March 2005, the proposal on recognition of professional qualifications.
• Sprejetje predloga o priznanju poklicnih kvalifikacij pred marcem 2005.
In this context the Competitiveness Council should come to a political agreement before May 2004.
V tem kontekstu mora Svet za konkurenčnost doseči političen dogovor pred majem 2004.
• Adopt, before the end of 2005, the proposal for the framework programme on lifelonglearning, to enable it to be implemented on 1 January 2007.
• Sprejetje predloga za okvirni program o vseživljenjskem učenju pred koncem leta 2005, da gabo mogoče izvajati 1. januarja 2007.
• Complete the setting-up of the first series of European technology platforms.
• Priprava revizije okvira Skupnosti za državno pomočraziskavam in razvoju.
• Prepare the revision of the Community framework on State aid for R & D. • Present a proposal for a directive on the entry and stay of thirdcountry researchers andthe associated action plan.
• Predstavitev predloga za direktivo o prihodu raziskovalcev iz tretjih držav in njihovem bivanju ters tem povezanega akcijskega načrta.
• Propose a harmonised European fund legal structure for risk capital capable of ensuring transparency, from the fiscal point of view, all over Europe.
• Predlaganje harmonizirane pravne strukture Evropskega sklada za rizični kapital, ki lahko zdavčnega vidika zagotovi preglednost po vsej državi.
• Promote national implementation of the framework of actions for lifelong developmentof competences.
• Pospeševanje izvajanja ukrepov za vseživljenjski razvoj spretnosti na nacionalni ravni.
Competitiveness is a key element of the Lisbon strategy and remains a major source ofconcern for some Member States and businesses.
Konkurenčnost je ključni element Lizbonske strategije in ostaja glavna skrbnekaterih držav članic ter podjetij.
The Union already has a strategy for boosting our competitiveness.
Unija že ima strategijo za spodbujanje konkurenčnosti.
Its implementationmust now be stepped up and priorities set.
Zdaj je treba pospešiti njenoizvajanje in določiti prioritete.
The first of these must be adoption of the pending proposals as soon as possible in order to give a strong boost and positive signal tocompanies and investors. It is essential that this ‘competitiveness package’ make headway, both at first and second reading, before the end of the present Parliament next May.
Najprej je treba čimprej sprejeti nedokončanepredloge, da dobijo podjetja in investitorji močno spodbudo in pozitiven signal.Bistveno je, da gre ta „paket za spodbujanje konkurenčnosti“ tako skozi prvo kotdrugo branje še pred koncem mandata sedanjega Parlamenta naslednjega maja.
Furthermore, the Commission has just brought out a major new proposal on services(17)to facilitate crossborder trade and simplify the regulatory framework governing it. Services constitute the sector with the greatest potential for the internal market.
Ob tem je Komisija pravkar predstavila pomemben nov predlog o storitvah(17)za olajšanje čezmejne trgovine in poenostavitev njenega regulativnega okvira.Storitve predstavljajo sektor z največjim potencialom za notranji trg.
Efficientand competitive services help increase productivity in the other sectors.
Smotrne inkonkurenčne storitve pomagajo povečati produktivnost v drugih sektorjih.
As stated by the Irish Presidency, it is absolutely essential to give priority to this proposal and make legislative headway on it.
Kotje ugotovilo irsko predsedstvo, je bistvenega pomena, da se ta predlog obravnavaprednostno in da se doseže napredek pri sprejemanju zakonodaje, ki ureja topodročje.
Accelerating the ‘competitiveness legislative package’before May 2004
POSPEŠITEV „ZAKONODAJNEGA PAKETA ZA SPODBUJANJEKONKURENČNOSTI“ PRED MAJEM 2004
• Adopt the regulation on the Community patentand reach a political agreement on theinstruments relating to the jurisdictional aspects.
• Sprejetje uredbe o patentu Skupnostiin doseganje političnega sporazuma o instrumentih vzvezi z vidiki sodne pristojnosti.
• Reach a political agreement in Council on the recognition of professional qualifications.
• Doseganje političnega sporazuma v Svetu glede priznavanja poklicnih kvalifikacij.
• Make headway with the financial services action plan: adopt the proposals for directiveson investment services and on transparency.
• Napredek pri akcijskem načrtu finančnih storitev: sprejetje predlogov za direktive o investicijskihstoritvah in preglednosti.
• Reach a political agreement in Council on strengthening the enforcement of intellectual propertyrights.
• Doseganje političnega sporazuma v Svetu glede okrepljenega izvrševanjapravic intelektualnelastnine.
• Immediately initiate a discussion on the proposal for the framework directive on services.
• Takojšen začetek razprave o predlogu zaokvirno direktivo o storitvah.
Finally, it is essential that the Union adopt as quickly as possible a common consolidateddefinition of taxation on company profits covering all company activities.
Bistvenega pomena je, da Unija čimprej sprejme skupno opredelitev obdavčevanjadobička podjetja, ki pokriva vse aktivnosti podjetja.
If no progresswere to be made by the Union as a whole, the possibility of applying the Treaty rules onenhanced cooperation would have to be contemplated.
Če ne bi bilo napredka sstrani Unije kot celote, bi bilo treba razmisliti o možnosti uporabe pravil Pogodbeo okrepljenem sodelovanju.
Reinforcing industrial competitiveness
Okrepitev konkurenčnosti industrije
Along with services, Europe’s industrial competitivenessis of cardinal importancefor our economy.
Konkurenčnostevropske industrijeje skupaj s storitvami najbolj pomembna zanaše gospodarstvo.
Sterner competition from our competitors across the globe, the transition now under way towards the knowledge economy, plus enlargement of the Unionthrough the accession of new countries, once again raise the question as to what placeindustry occupies in our economy.
Zaradi ostrejše konkurence v svetu, prehoda k na znanjutemelječemu gospodarstvu ter pristopa novih držav članic k Uniji se znova pojavljavprašanje, kakšno mesto zavzema industrija v našem gospodarstvu.
In this context the phenomenon of deindustrialisation — highlighted by the European Council last October — might be an increasinglyacute problem.
V tem kontekstupojav deindustrializacije, ki je bil izpostavljen na lanskoletnem oktobrskem Evropskem svetu, postaja vedno bolj perečproblem.
The Commission has addressed this question ( nary findings, however, indicate that there is no evidence that the Union economy is showing signs of global deindustrialisation. Nevertheless, policy-makers need to remainvigilant.
Komisija se je spoprijela s tem vprašanjem ( ugotovitve pa kažejo, da ni dokazov o znakih globalne deindustrializacije v Uniji.Oblikovalci politik pa morajo biti kljub temu previdni.
In this context we should note the loss of competitiveness — and of jobs — in someof our industrial sectors, such as textiles, mining (non-ferrous metals and coal), whilstothers, such as chemicals, office or electrical equipment and telecommunications, areputting up stronger resistance.
V zvezi s tem moramo omeniti izgubo konkurenčnosti – in delovnih mest – vnekaterih naših industrijskih sektorjih, kot sta tekstil in rudarstvo (barvne kovinein premog), medtem ko so drugi, kot na primer kemikalije, pisarniška in električnaoprema ter telekomunikacije, bolj odporni.
This shows how our economy is developing in new sectors, but also underlines the urgent need for the players in question to actively pursuethe Lisbon strategy and to modernise the structures of European industry, in the new Member States too.
To kaže na razvoj našega gospodarstvav novih sektorjih, hkrati pa tudi poudarja nujnost potrebe po akterjih za aktivnoizvajanje Lizbonske strategije in posodobitev struktur industrije v Evropski unijiter novih državah članicah.
It is important to boost European productivity and the adaptability ofbusinesses and workers, particularly in sectors in difficulties, and to make up the ground Europe has lost in the spread of information and communication technologies, so as tohone businesses’ competitive edge and boost worker productivity by underpinninginvestment in this area through measures to enhance organisation and training.
Potrebno je spodbuditi evropsko produktivnost terprilagodljivost podjetij in delavcev, zlasti v sektorjih s težavami, ter spet pridobitiprednost, ki jo je Evropa izgubila s širitvijo informacijskih in komunikacijskihtehnologij, da se izboljša konkurenčnost podjetij in produktivnost delavcev spodporo naložbam na tem področju prek ukrepov za okrepitev organizacije inusposabljanja.
Anticipating what is ahead and remaining adaptable in the face of such developments are alsofactors pinpointed by the European Employment Task Force.
Predvidevanje razvoja dogodkov in prilagodljivost ob soočanju znjimi sta dodatna dejavnika, ki ju je izpostavila Evropska projektna skupina zazaposlovanje.
Competitiveness and industrial policy
KONKURENČNOST IN INDUSTRIJSKA POLITIKA
• Enhance the quality of competitiveness analyses, particularly in the industrial sectors.
• Povečanje kakovosti analiz konkurenčnosti, zlasti v industrijskih sektorjih.
Everyaction designed to boost industrial competitiveness must be based on prior analysis of theexisting situation, with a view to highlighting problems and responding to clearly identified needs.
Vsaka aktivnost zapovečanje industrijske konkurenčnosti mora temeljiti na predhodni analizi obstoječe situacije, znamenom opozoriti na probleme in se odzvati na jasno opredeljene potrebe.
This work will involve close liaison with the sectors concerned, including the socialpartners.
Za to delo bopotrebna tesna povezava z zadevnimi sektorji, vključno s socialnimi partnerji.
• Develop its new industrial policy approach.
• Razvoj novih pristopov industrijske politike.