natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Moreover,the inflation pattern during 2004 varied acrosscountries.
Poleg tega se je leta 2004 vzorecinflacije razlikoval od države do države.
In a number of countries, inflationpicked up considerably in the first half of 2004before either stabilising at a higher level orgradually declining in the second half of theyear.
Vmnogi državah se je inflacija v prvi polovicileta 2004 občutno povečala, preden se je bodisistabilizirala na višji ravni bodisi v drugipolovici leta postopoma upadla.
In a few other Member States, however,HICP inflation rates remained broadly stablefor the whole year.
Vnekaterihdrugih državah članicah pa so stopnje inflacijepo HICPv glavnem ostale stabilne skozi vseleto.
Inflation developments in the noneuro area EUMember States were partly driven by somecommon factors, in particular the strongincrease in oil prices in 2004.
Inflacijska gibanja v državah EU zunaj evroobmočja so bila delno posledica nekaterih
PRICE DEVELOPMENTSPrice dynamics in the noneuro area EUMember States were very mixed acrosscountries in 2004.
CENOVNA GIBANJACenovna dinamika v državah članicah EU zunajevro območja se je leta 2004 od države dodržave zelo razlikovala. Na Danskem, v Litvi inv Združenem kraljestvu so zabeležili najnižje
Table 7 HICP inflation in the noneuro area EU Member States and the euro area
Tabela7Inflacijapo HICP po državah članicah EU, ki niso del evroobmočja, in v evroobmočju
Czech Republic Denmark Estonia Cyprus Latvia Lithuania Hungary Malta Poland Slovenia Slovakia Sweden United Kingdom
Češka Danska Estonija Ciper Latvija Litva Madžarska Malta Poljska Slovenija Slovaška Švedska Združeno kraljestvo EU 101)EU 132)
EU10 1)EU13 2)Euro area
Evro območje
Source: Eurostat.1) The EU10 aggregate comprises the 10 new EU Member States.2) The EU13 aggregate comprises the 13 noneuro area EU Member States.
Vir: Eurostat.1) EU 10 agregat vključuje 10 novih držav članic EU.2) EU 13 agregat vključuje 13 držav članic EU, ki niso del evro območja.
in consumption patterns, market structures andenergy intensity of production.
skupnih dejavnikov, zlasti strmega dviga cennafte v letu 2004.
Moreover, insome countries the passthrough of higher oilprices into inflation might not have fullymaterialised yet in 2004.
Poleg tega se v nekaterih državahvpliv dviga cen nafte na inflacijo v letu 2004 šeni v celoti pokazal.
Some inflationarypressures also emerged from strong real GDPgrowth in most countries.
Nekateri inflacijski pritiskiso tudi posledica močne rasti realnega BDPv večini držav.
Consequently, wagepressures have also started to rise in a numberof countries.
Zaradi tega so se v mnogihdržavah pojavili tudi pritiski po povečanju plač.
In the new Member States, EU accession alsocaused some inflationary pressures.
FISKALNE POLITIKELeta 2004 so tri države članice EU zunaj evroobmočja (Estonija, Danska in Švedska)zabeležile fiskalni presežek, deset pa jih jezabeležilo fiskalni primanjkljaj.
Foodprices increased in most new Member States inthe first half of the year as these countrieswere integrated into the Common Agricultural Policy and as remaining sectoral trade barrierswere removed.
Po sklepih Sveta ECOFIN 5. julija 2004 se je pokazalo, daje bilo šest držav (Češka republika, Ciper,Madžarska, Malta, Poljska in Slovaška) v položaju prekomernega primanjkljaja.
Given the relatively large shareof food prices in their HICP consumer baskets,this had a noticeable impact on HICP inflationin most of the new Member States.
Vvsehprimerih, razen Cipra, odločitve Svetadopuščajo odpravo teh prekomernih primanjkljajev v srednjeročnem časovnem okviruzaradi posebnih okoliščin, ker je bil (i) državniprimanjkljaj po vstopu v EU občutno nadreferenčno vrednostjo in (ii) je v Češkirepubliki, na Madžarskem, Poljskem in Slovaškem še vedno potekal strukturni prehodna sodobno storitveno usmerjeno tržnogospodarstvo, ki je spremljal proces realnekonvergence. Združeno kraljestvo je zabeležilostopnjo deficita nad 3% referenčne vrednosti v letih 2003 in 2004.
The prospect of tax-induced priceincreases following EU accession led to higherdemand in early 2004, thereby also causinghigher inflation.
Veliko število držav, ki ješe vedno v položaju prekomernega primanjkljaja, kaže na trajno potrebo po močnejšipolitični obvezi za izvajanje strukturnih reformin fiskalne konsolidacije.
In the second half of 2004,however, the impact gradually started toreverse in a number of countries.
Vnovih državah članicah je nekatere inflacijskepritiske povzročil tudi vstop v EU.
Furthermore,in some new Member States, administeredprices have been substantially raised with aview to completing the adjustment of somestate-owned enterprises to producing at costrecovery levels.
Vvečininovih držav članic so v prvi polovici leta naraslecene hrane, ker so bile te države vključene v skupno kmetijsko politiko in ker so bileodstranjene še preostale sektorske trgovinskeovire.
FISCAL POLICIESThree noneuro area EU Member States(Estonia, Denmark and Sweden) recorded afiscal surplus and ten countries recorded fiscaldeficits in 2004.
Zaradi visokega deleža cen hrane v HICPpotrošniški košarici držav je to občutno vplivalona inflacijo po HICPv večini novih državčlanic.
As set out in ECOFIN Councildecisions on 5 July 2004, six countries (the Czech Republic, Cyprus, Hungary, Malta,Poland and Slovakia) were found to be in anexcessive deficit situation.
Poleg tega so bili v mnogih novihdržavah članicah odpravljeni posredni davki introšarine zaradi usklajevanja s tistimi, kiprevladujejo v EU.
In all cases but Cyprus, the Council decisions allow for thecorrection of these excessive deficits in amedium-term framework given the existence ofspecial circumstances, because (i) the generalgovernment deficit upon EU accession wassignificantly above the reference value and(ii) for the Czech Republic, Hungary, Polandand Slovakia, the structural shift to amodern service-oriented market economyaccompanying the process of real convergencewas still ongoing.
Pričakovanja davčnopogojenih zvišanj cen po vstopu v EU so v začetku leta 2004 povzročila večjepovpraševanje, kar je povzročilo tudi višjoinflacijo.
The United Kingdom,recorded a deficit ratio above the 3% referencevalue in both 2003 and 2004.
Vdrugi polovici leta 2004 pa se je v mnogih državah položaj začel postopomaobračati.
The large numberof countries still in an excessive deficitsituation points to a continued need for astronger political commitment to carrying outstructural reforms and fiscal consolidation.
Poleg tega so se v nekaterih novihdržavah članicah nadzorovane cene občutnodvignile, kar je bil zadnji korak v prilagoditvah,po katerih naj bi nekatera podjetja v državnilasti sama financirala svojo proizvodnjo.
Nominal effective exchange rate developmentsand their lagged passthrough to import pricesalso influenced inflation developments in2004.
Državne proračunske bilance so se leta 2004izboljšale v desetih od trinajstih držav članic EUzunaj evro območja, v preostalih treh pa so seposlabšale (glej tabelo 8).
In a number of countries, in particular the Czech Republic, Hungary and Slovakia,effective exchange rate developments had adampening impact on inflation, while in others,such as Latvia, the impact contributed toinflation pressures.
Izboljšanje je mogočev glavnem razložiti z začasnimi dejavniki inpozitivnim učinkom gospodarskega cikla. VČeški republiki in na Malti, državah z zabeleženim največjim izboljšanjem njihovihfiskalnih bilanc, so začasni dejavniki leta 2003močno vplivali na povečanje primanjkljaja.
In Poland the laggedimpact of exchange rate developmentscontributed in the first half of 2004 to anincrease in HICP inflation, but their impactreversed in the second half of the year.
Leta 2004 so stopnje zadolženosti v večini državčlanic EU zunaj evro območja ostale precej podpovprečno stopnjo zadolženosti v evroobmočju. Stopnje so se znižale v šestih odtrinajstih državah članicah EU zunaj evro
General government budget balances improvedin ten of the 13 noneuro area EU Member States in 2004, while they deteriorated in theremaining three countries (see Table 8). The
Vmnogih državah, predvsem v Češkirepubliki, na Madžarskem in na Slovaškem, soimela gibanja efektivnih menjalnih tečajevzaviralen učinek na inflacijo, v drugih, naprimer v Latviji, pa so okrepila inflacijskepritiske.
Table 8 Fiscal positions in the noneuro area EU Member States and the euro area
Tabela 8 Fiskalni položaj v državah članicah EU, ki niso del evroobmočja, in v evroobmočju
(as a percentage of GDP)
(kot % BDP)
General government gross debt20022003
Bruto dolg širše opredeljene države
General government surplus (+) / deficit (-)2001200220032004
Presežek (+)/primanjkljaj (-)širše opredeljene države20022003
Czech Republic Denmark Estonia Cyprus Latvia Lithuania Hungary Malta Poland Slovenia Slovakia Sweden United Kingdom EU10 2)EU13 3)
Češka Danska Estonija Ciper Latvija Litva Madžarska Malta Poljska Slovenija Slovaška Švedska Združeno kraljestvo EU 102)EU 133)
Sources: Eurostat and ECB calculations.Note: Data are based on the excessive deficit procedure definitions.
Viri: Eurostat in izračuni ECB.Opomba: Podatki temeljijo na opredelitvi postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem.
Budget balances exclude proceeds from the sale of UMTS licences.1) Calendar year estimates.2) The EU10 aggregate comprises the 10 new EU Member States.3) The EU13 aggregate comprises the 13 noneuro area EU Member States.
Proračunske bilance izključujejo iztržke odprodaje licenc UMTS.1) EU 10 agregat vključuje 10 novih držav članic EU.2) EU 13 agregat vključuje 13 držav članic EU, ki niso del evro območja.
improvement can be explained mainly bytemporary factors, as well as by the positiveeffect of the economic cycle.
območja skupaj z njihovimi izboljšanimidržavnimi uravnoteženimi proračuni.
In the Czech Republic and Malta, the countries recordingthe largest improvement in their fiscal balance,temporary factors had sizeable deficitincreasing effects in 2003.
Vdrugihdržavah je dvig stopnje zadolženosti v glavnemzrcalil nizke stopnje primarnega presežka inprilagoditve primanjkljaja-dolga, tj. nihanjajavnega dolga, ki jih ni mogoče razložiti s primanjkljajem/presežkom.
anticipated. Expenditure execution wasgenerally close to the pre-set spendingpaths.
GIBANJA PLAČILNE BILANCE Glede zunanje bilance sta Švedska in Danskaleta 2004 še vedno beležili občutne presežketekočega računa, Združeno kraljestvo in večinanovih držav članic pa primanjkljaje tekočegaračuna, ki so bili v nekaterih državah veliki (glejtabelo 9).
Hungary showed signs of significantslippage relative to the May 2004 convergenceprogramme targets.
Edina izjema je bila Slovenija, ki imaže nekaj časa na splošno uravnovešeno stanjetekočega računa.
Furthermore, somegovernments (for example, in Estonia and Lithuania) utilised part of their excessrevenues in 2004 to finance additionalexpenditure rather than improve their budgetbalances.
Posebej visoki primanjkljajitekočega računa – blizu ali nad 10% BDP– sobili opaženo v baltskih državah in na Madžarskem, medtem ko sta Slovaška in Poljska beležili zmernejše primanjkljajetekočega računa, ki so se v zadnjih dveh letih šezmanjšali v primerjavi s prejšnjima dvemaletoma.
The ratiosdeclined in six of the 13 noneuro area Member States in line with their improved governmentbudget balances.
Vvečini držav so bili proračunski rezultati leta2004 v glavnem usklajeni s cilji konvergenčnihprogramov, predloženih maja 2004.
In the other countries, theincrease in the debt ratios reflected mainly thelow primary surplus ratios and debt-increasingdeficit-debt adjustments, i.e. variations inpublic debt that cannot be explained by thedeficit/surplus.
Vmnogihdržavah je bilo pobiranje proračunskihprihodkov celo ugodnejše od pričakovanega.Proračunski stroški so bili v glavnem blizuvnaprej določenih okvirov porabe.
Only Cyprus and Maltacontinued to record debt ratios above the 60%of GDP reference value.
Madžarskaje močno odstopala glede na ciljekonvergenčnih programov iz maja 2004.
In most countries, budgetary outcomes in 2004were either broadly in line with or better thanthe targets of the convergence programmessubmitted in May 2004. In several countriesrevenue collection was more favourable than
Polegtega so nekatere vlade (na primer v Estoniji in Litvi) leta 2004 uporabile presežne proračunskeprihodke za financiranje dodatnih proračunskihstroškov namesto za povečanje proračunskihbilanc.
BALANCE OF PAYMENTS DEVELOPMENTSAs regards external balances, Sweden and Denmark continued to report sizeable surpluseson current account in 2004, while the United Kingdom and most new Member States recordedcurrent account deficits, which in somecountries were large (see Table 9).
Vmnogih novih državah članicah je bilopovečanje primanjkljaja tekočega računa leta2004 povezano z velikim naraščanjem uvozazaradi močnega domačega povpraševanja invisokih cen nafte.
The onlyexception was Slovenia, which has a history ofbroadly balanced current account positions.Particularly large current account deficits –close to or above 10% of GDP – were observed inthe Baltic States and Hungary, while Slovakiaand Poland showed more moderate currentaccount deficits, which contracted in the pasttwo years compared with the previous twoyears.
Na stanje tekočega računa sovplivali tudi drugi strukturni in začasnidejavniki. Gledano s strukturne plati soprimanjkljaji tekočega računa normalnaznačilnost gospodarstev v dohitevanju, kakršna
Table 9 Balance of payments of the noneuro area EU Member States and the euro area
Tabela 9 Plačilna bilanca držav članic EU, ki niso del evro obrnočja, in v obmocju
Net foreign direct investment flows200120022003
Neto tokovi tujih neposrednih naložb2001200220032004
Current account plus capital account balance2001200220032004 1)
Skupna bilanca tekočega in kapitalskega računa20012002200320041)
Czech Republic Denmark Estonia Cyprus Latvia Lithuania Hungary Malta Poland Slovenia Slovakia Sweden United Kingdom Euro area
Češka Danska Estonija Ciper Latvija Litva Madžarska Malta Poljska Slovenija Slovaška Švedska Združeno kraljestvo Evro območje
Source: ECB.1) Figures for 2004 are a four-quarter moving average for the period from the fourth quarter of 2003 to the third quarter of 2004, exceptfor Cyprus, for which the average is for the period from the third quarter of 2003 to the second quarter of 2004.
Vir: ECB.1) Podatki za leto 2004 predstavljajo medletno (štiri-četrtletno) drseče povprečje od IV2003 do III 2004, razen za Ciper III 2003 do II 2004.
Overall, netforeign direct investment inflows constitutedan important source of financing in recent yearsfor a number of the noneuro area Member States, although in most cases these inflowswere not sufficient to cover the current accountdeficit.
za pokrivanje primanjkljaja tekočega računa.Dodaten vir financiranja so predstavljali netoprilivi portfeljskih naložb in „druge naložbe”.Zaradi tega se je v nekaterih državah povečalatudi zunanja zadolženost.
As a result the external indebtednessof some countries also rose.
imajo nove države članice.
Onthe structural side, current account deficitsare a normal characteristic of catching-upeconomies such as the new Member States.Whereas these deficits could signal problemsregarding the sustainability of externalpositions, the current account deficits in manynew Member States were to some extent linkedto a rise in the income deficit reflectingearnings related to past foreign directinvestment inflows.
Čeprav so tiprimanjkljaji lahko znak težav v zvezi s trajnostjo zunanjih pozicij, so bili v mnogihnovih državah članicah primanjkljaji tekočegaračuna povezani tudi s povečanjemprimanjkljaja prihodka, ki odraža dohodke,povezane s preteklimi prilivi tujih neposrednihnaložb.
As a transitory factor,current account balances may have beenaffected by the EU accession process itself as,for instance, companies increased their stocksin anticipation of higher tariffs.
Kot prehodni dejavnik je na tekočiračun morda vplival sam proces vstopa v EU,ker so na primer podjetja povečala svoje zalogev pričakovanju višjih taks.
ERM II AND EXCHANGE RATE-RELATED ISSUESOn 28 June 2004 Estonia, Lithuania and Slovenia joined Denmark as participants in ERM II.
ERM II IN VPRAŠANJA DEVIZNEGA TEČAJA28. junija 2004 so se Estonija, Litva in Slovenijapridružile Danski kot države, ki sodelujejo v ERM II.
They entered the mechanism with astandard fluctuation band of ±15% around theircentral rates against the euro, while Estoniaand Lithuania kept their currency boards as aunilateral commitment.
Vmehanizem so vstopile s standardnim razponom nihanja ±15% odosrednjega tečaja glede na evro, pri čemer sta Estonija in Litva ohranili svoja valutna odborakot enostransko zavezanost.
To ensure their smoothparticipation in ERM II, the countries havefirmly committed to taking the necessarymeasures to preserve macroeconomic andexchange rate stability.
Da bi sodelovanjev ERM II potekalo nemoteno, so se države trdnozavezale, da bodo sprejele potrebne ukrepe zaohranjanje makroekonomske stabilnosti instabilnosti deviznih tečajev.
Box 10 provides anoverview of the characteristics of ERM II.
Okvir 10 vsebujepregled značilnosti ERM II.
Looking at the financing side of the balanceof payments, net foreign direct investmentinflows recovered somewhat in most new EUMember States in 2004, having slowed the yearbefore (see Table 9).
Če pogledamo na stran financiranja plačilnebilance, so se neto prilivi tujih neposrednihnaložb v večini novih držav članic leta 2004nekoliko izboljšali, po tem ko so se leto predtem upočasnili (glej tabelo 9).
Among these countries,only Slovenia recorded moderate outflows innet foreign direct investment in 2004.
Med temidržavami je leta 2004 samo Slovenija zabeležilazmerne odlive neto tujih neposrednih naložb.Druge države članice EU zunaj evro območja,Danska in Švedska so v istem obdobju imeleneto odlive tujih neposrednih naložb, v Združenem kraljestvu pa so se neto tujeneposredne naložbe prevesile na pozitivno stranpo skromnih odlivih v prejšnjih letih.
As to theother noneuro area EU Member States,Denmark and Sweden witnessed net outflows
Nasplošno so neto tuje neposredne naložbepredstavljale pomemben vir financiranja zaštevilne države članice zunaj evro območja,čeprav v večini primerov ti prilivi niso zadoščali
MAIN ELEMENTS OF THE EXCHANGE RATE MECHANISM II
GLAVNI ELEMENTI MEHANIZMA DEVIZNIH TEČAJEV II
With the introduction of the euro on 1 January 1999, the exchange rate mechanism II (ERM II)replaced the European Monetary System (and its exchange rate mechanism component) whichhad been in operation since 1979.
Z uvedbo evra 1. januarja 1999 je mehanizem deviznih tečajev II (ERM II) nadomestil Evropskimonetarni sistem (in mehanizem deviznih tečajev kot njegov sestavni del), ki je deloval od leta1979.
ERM II is a multilateral arrangement of fixed but adjustableexchange rates, with bilateral central rates between the euro and participating currencies, and astandard fluctuation band of ±15% around those central rates.
ERM II je večstranski dogovor o fiksnih, a prilagodljivih deviznih tečajih z bilateralnimosrednjim tečajem evra in nacionalnih valut ter standardnim razponom nihanja ±15%.
Participation in ERM II for at least two years without severe tensions prior to the examinationof economic convergence is a requirement for fulfilling the exchange rate criterion of the Maastricht convergence criteria that must be met in order to adopt the euro.
Sodelovanje v ERM II v obdobju vsaj dveh let brez resnih trenj pred pregledom ekonomskekonvergence je zahteva za izpolnitev merila deviznega tečaja eno od maastrichtskihkonvergenčnih meril, ki jih je treba izpolniti za sprejem evra.
The economicrationale behind this requirement is that it helps Member States outside the euro area to orienttheir policies towards stability and enhances the prospects of achieving a lasting convergenceof economic fundamentals.
Gospodarska logika za to zahtevoje, da sodelovanje državam članicam zunaj evro območja pomaga usmeriti politike v stabilnostin spodbuja možnosti za doseganje trajne konvergence ekonomskih temeljev.
This reflects the notion that economic conditions and policies of participating Member Statesshould be consistent with the preservation of the central rates set.
To zrcali prepričanje, da bi morali sami gospodarski pogoji in politike sodelujočih držav članicbiti v skladu z ohranjanjem določenih osrednjih tečajev.
The overall goal of thisprocess is to foster macroeconomic stability in the new EU Member States, thereby providingthe best possible contribution to sustainable growth and real convergence.
Splošni cilj tega procesa je spodbujatimakroekonomsko stabilnost v novih državah članicah EU, kar bi hkrati najbolj prispevalo k trajni rasti in realni konvergenci.
Moreover, soundmacroeconomic policies and stable exchange rates are supportive of a smooth functioning ofthe internal market.
Poleg tega čvrste makroekonomske politike in stabilnimenjalni tečaji podpirajo tudi nemoteno delovanje notranjega trga.
According to the Governing Council, the mechanism, as well as the policy orientation requiredfor participation, is designed to help Member States outside the euro area in their efforts toadopt the euro, while dealing with the complex relationship between economic fundamentals and exchange rate stability.1
Po mnenju sveta ECB, sta mehanizem in politična orientacija, ki se zahteva za sodelovanje v njem, zasnovani tako, da pomagata državam članicam zunaj evro območja pri njihovihprizadevanjih za sprejem evra in obvladovanju kompleksnega razmerja med gospodarskimi temelji in stabilnostjo deviznih tečajev.1
The mechanism foresees a range of policy instruments that may be combined to addressmarket pressures: interest rate measures, flexibility of the exchange rate within the band,interventions, and possible realignments of the central rate.
Mehanizem predvideva vrsto političnih instrumentov, ki jih je mogoče kombinirati za reševanjetržnih pritiskov: ukrepe glede obrestnih mer, prožnost deviznega tečaja znotraj razpona,intervencije in končno ponovne uskladitve osrednjega tečaja.
From an operational perspective, decisions concerning central rates and the standardfluctuation band are taken by mutual agreement of the ministers of the individual euro areacountries, the ECB and the ministers and central bank governors of the noneuro area EUMember States participating in the mechanism. The General Council is responsible formonitoring the functioning of ERM II and serves as the forum for monetary and exchange ratecooperation.
Z operativnega vidika odločitve glede osrednjih tečajev in standardnega razpona nihanja povzajemnem dogovoru sprejemajo ministri posameznih držav v evro območju, ECB in ministriter guvernerji centralnih bank držav članic EU zunaj evro območja, ki sodelujejo v mehanizmu.Svet ECB je odgovoren za spremljanje delovanja ERM II in služi kot forum za monetarnosodelovanje in sodelovanje na področju deviznih tečajev.
It closely monitors, on a permanent basis, the sustainability of the bilateralexchange rate between each participating currency and the euro.
Na trajni osnovi pozorno spremljatrajnost dvostranskih odnosov med deviznimi tečaji vsake sodelujoče valute in evrom.
1See also “Policy position of the Governing Council of the European Central Bank on exchange rate issues relating to the accedingcountries”, 18 December 2003.
1Glej tudi „Uradno stališče Sveta ECB o vprašanjih deviznega tečaja držav pristopnic” z dne 18. decembra 2003.
(in percentage points)
(v odstotnih točkah)
Maximum deviation from ERM II central rate 1)
Največje odstopanje od srednjega tečaja ERM II v odstotnih točkah
(ten-day moving average of daily data at business frequency) Upward Downward Shortterm interest rate differential(monthly data, average)Fourth quarter of 2004
(10 dnevno drseče povprečje dnevih podatkov ob frekvenci poslovanja) Navzgor Navzdol Razlika v kratkoročni obrestni meri (mesečni podatki, povprečje)IV2004
1) For Estonia, Lithuania and Slovenia the reference period is from 28 June 2004 to 24 February 2005.
1) Za Estonijo, Litvo in Slovenijo je referenčno obdobje od 28. junija do 24. februarja 2005.
For Denmark the referenceperiod is from 1 November 2002 to 24 February 2005.
Za Dansko je referenčno obdobje od 1. novembra 2002 do 24. februarja 2005.