natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Thiscomes in addition to other issues essential to good governance – stakeholder participation, transparency of decision-making, and implementation of agreed rules.
Prav to pa je, poleg drugih bistvenih vprašanj, pogoj za dobro gospodarjenje: udeležbavseh akterjev, pre-glednost sprejemanja odločitev in izvajanje dogovorjenih pravil.
The challenges above require tackling two major governance weaknesses.
Razvoj strateškega in celostnega pristopa na nacio–nalni ravni je podlaga za oblikovanje celostne pomorske politike (4).
Second: the large proportion of marine space made up of high seas makes it difficult for coastal States to plan, organise and regulate activities that directly affect their territorial seas and coasts.
Sredozemske države članice je treba spodbuditi k oblikovanju lastnih celostnih pomorskih politik.
The combination of these two elements gives rise to a situation where policies and activities tend to develop in isolation from each other and without proper coordination among all areas of activity impacting on the sea as well as alllocal, national,regional and international actors.
Da bi pospešila izmenjavo najboljših praks je Komisija vzpostavila sistem za izmenjavo informacij in beleženje napredka (5).
The development of a strategic and integrated approach at national level is at the roots of integrated maritime policymaking (4).
Prva šibka točka je v tem, da je v večini sredozemskih držav za vsako sektorsko politiko pristojna druga uprava in da se vsak mednarodni sporazum izvaja vokviru lastnega sklopa pravil, zato je težko dobiti pregled nad skupnim učinkom pomorskih dejavnosti, vključno z učinkom na ravni morskega bazena.
Mediterranean Member States are encouraged to pursue their efforts in drawing up their own integrated maritime policies.
Druga šibka točka je v tem, da je velik del morskega okolja odprto morje, zato obalne države težko načrtu-jejo, organizirajo in urejajo dejavnosti, ki neposredno vplivajo na njihovo teritorialno morje in obalo.
To facilitate exchanges of best practices, the Commission has set up a system to share information and document progress (5).
Zaradi teh razlogov so se politike in dejavnosti v preteklosti odvijale pretežno neodvisno druga od druge in brez ustreznega usklajevanja med vsemi področji dejavnosti, ki imajo vpliv na morje, in brez usklajevanja med akterji na nacionalni, regionalni in mednarodni ravni.
Some Member States have already taken concrete steps towards an improved governance of maritime affairs.
Nekatere države članice so že sprejele konkretne ukrepe za boljše upravljanje pomorskih zadev.
Additional efforts are however required, particularly in setting up dedicated decision-making structures empowered to coordinate different policies.
Vendar so potrebna še dodatna prizadevanja zlasti zavzpostavitev posebnih struktur odločanja, ki bi bile pooblaščene za usklajevanje različnih politik.
• Set up a working group dedicated to Integrated Maritime Policy, with a view to initiate dialogue and exchange best practices with non-EU Mediterranean coastal States.
• vzpostaviti delovno skupino za celostno pomorsko politiko, da bi spodbudila dialog in izmenjavo najboljših praks s sredozemskimi obalnimi državami nečlanicami EU,
• Propose that High Level Focal Points of Member States regularly address the Mediterranean Sea in order to discuss progress made in integrated maritimepolicy making.
• predlagala redno sestajanje kontaktnih točk držav članic na visoki ravni, ki bi se redno ukvarjale z vprašanji Sredozemlja in tako preučile doseženi napredek pri oblikovanju celostne pomorske politike,
• Provide technical assistance, under the European Neighbourhood Policy and Partnership Instrument (6), for Mediterranean partners that express an interest in an integrated approach to maritime affairs, thereby raising awareness and assisting insetting objectives and implementation mechanisms.
• v okviru Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva(6) zagotoviti tehnično pomoč partnerjem iz Sredozemlja, ki imajo interes za celostni pristop k pomorskim zadevam, ter tako izboljšati ozaveščanje in pomagati pri določanju ciljev in izvedbenih mehanizmov.
• Encourage Member States to exchange best practices in integrated maritime governance, in particular through the European Territorial Cooperation Objective programmes for the Mediterranean.
• spodbudila države članice k izmenjavi najboljših praks glede celostnega gospodarjenja z morjem, in sicer zlasti prek programov cilja evropsko teritorialno sodelovanje za Sredozemlje.
The 1982 United Nations Convention on Law of the Sea (UNCLOS) provides the main framework for most maritime activities and reflects for many issues customary international law.
Konvencija Združenih narodov o mednarodnem pomorskem pravu (UNCLOS) iz leta 1982 je posta-vila glavni okvir za večino pomorskih dejavnosti in pri mnogih vprašanjih ustreza običajnemu mednarodnemu pravu.
All Mediterranean coastal States, with the exception of Turkey, Syria, Israel, and Libya, have ratified it.
Ratificirale so jo vse obalne sredozemske države razen Turčije, Sirije, Izraela in Libije.
At present, a large part of the Mediterranean marine space is made up of High Seas.
Velik del Sredozemskega morja danes je odprto morje.
Approximately 16% of the marine space is made up of Territorial Sea and 31 % is made up of diverse maritime zones, often con-tested by other coastal States due either to the extent of the claim or its validity (7).
Približno 16 % morja sestavlja teritorialno morje, 31 % pa različne pomorske cone, ki jim vnekaterih primerih ugovarjajo druge obalne države bodisi glede njihove velikosti bodisi veljavnosti (7).
The above-mentioned information-exchange exercise shall be extended to non-EU partners interested in an integrated approach.
Zaradi polzaprtosti Sredozemskega morja in čezmejnih učinkov pomorskih dejavnosti je treba povečati sodelovanje s partnerskimi državami nečlanicami EU.
To this end, non-EU partners could be invited to appoint contact points who could participate, when appropriate, in abasin-wide high-level dialogue.
Zgoraj navedeno izmenjavo informacij je treba razširiti na partnerske države nečlanice EU, ki imajo interes za celostni pristop.
Cooperation onintegrated maritimepolicy making and better governance thereof, will also build on the current multilateral framework, the Union for the Mediterranean, existing bilateral agreements and regional cooperation under the European Neighbourhood Policy, and relations with candidate and potential candidate countries.
V ta namen je mogoče partnerje nečlanice EU pozvati k imenovanju kontaktnih točk, ki bi se po potrebi udeleževala dialogov na visoki ravni, ki bi zajemali celotno Sredozemlje.
This set up means that a large part of the waters of the Mediterranean Sea is outside the areas under the
Sodelovanje pri oblikovanju celostne pomorske politike in izboljšanju gospodarjenja z morjem bo temeljilo tudi na obstoječih večstranskih okvirih, kot so Unija za Sredozemlje, obstoječi dvostranski sporazumi, regionalna sodelovanja v okviru Evropske sosedske politike ter odnosi z državami kandidatkami in potencialnimi kandidatkami.
ENPI regional strategy paper (2007-2013) for the Euro-Mediterranean Partnership.
ENPI: dokument za regionalno strategijo (2007 – 2013) za evro-sredozemsko partnerstvo.
As regards the water column, five coastal States have enacted legislation proclaiming a 12nm contiguous zone, adjacent to their territorial sea, for the enforcement of customs, fiscal, immigration or sanitary laws and regulations.
Glede vodnega stebra je pet obalnih držav uveljavilo zakonodajo, s katero je razglasilo zunanji pas širine 12 morskih milj, ki meji na njihovo teritorialno morje, v katerem uveljavljajo svojo carinsko ali fiskalno zakonodajo, zakone o priseljevanju ali sanitarne zakone in predpise.
Five coastal States have declared Exclusive Economic Zones (EEZs), where the coastal State enjoys sovereign rights concerning living and non-living marine resources.
Štiri obalne države so razglasile ribolovno cono, tri države pa ekološko cono. Pet obalnih držav je razglasilo izključno ekonomsko cono, v kateri imajo obalne države suverene pravice glede živih in neživih morskih virov.
© iS t sector. The Commission has launched a study aimed at identifying the main bottlenecks hampering ratifi-cation, implementation and compliance with decisions by existing agreements and organisations dealing withmaritime affairs in the basin, and possibilities for improved multilateral cooperation and assistance in this respect.
© iS t ozkih grl, ki zavirajo ratifikacijo, izvajanje in spo-štovanja odločitev, zapisanih v veljavnih sporazumih in sprejetih v obstoječih organizacijah, ki se nanašajo na pomorske zadeve v Sredozemlju, ter možnosti za izboljšanje večstranskega sodelovanja in okrepitev vzajemne pomoči na tem področju.
9 jurisdiction or sovereign rights of coastal States. Consequently these States do not have prescriptive and enforcement powers to regulate comprehensively human activities beyond such areas, including for the protection of the marine environment and how fishing and the development of energy sources is carried out.
9 celostno urejanje človeških dejavnosti zunaj teh območij niti nimajo tam izvršilnih pooblastil, torej niti glede zaščite morskega okolja, izvajanja ribolova in izkoriščanja energetskih virov.
Beyond these areas, States can only adopt measures with regard to their own nationals and vessels.
Zunaj teh območij lahko države sprejemajo samo ukrepe, ki se nanašajo na njihove državljane in plovila.
Certain actions can be jointly undertaken within the limited framework ofregional conventions, for the protection of the marine environment and the conservation and management of living resources, although there remains theproblem of enforcement of decisions adopted, including against third States non-party.
Nekatere ukrepe, naprimer za zaščito morskega okolja ter ohranjanja inupravljanja živih virov, je mogoče omejeno izvajati skupaj z drugimi državami v okviru regionalnih konvencij, vendar vprašanja glede uveljavljanja sprejetih odločitev še vedno ostajajo odprta, zlasti v odnosu glede tretjih držav, ki niso podpisale konvencije.
If progress towards a cross-sectoral approach to maritime affairs is to be achieved, a more transparent overview of the work done by these organisations is required, including whether provisions adopted or promoted by these bodies are systematically monitored and fully implemented.
Za uresničitev cilja medsektorskega pristopa pri pomorskih zadevah je potreben jasen pregled nad delom, ki so ga opravile te organizacije, kar vključuje tudi vprašanje, ali se določbe, ki so jih sprejele ali jih spodbujajo ti organi sistematično spremljajo in vceloti izvajajo.
Similarly greater clarity is required as to the roles and responsibilities of coastal States, especially with regard to the management of maritime zones in asustainable development perspective.
Jasno je treba tudi pokazati, kakšni sta vloga in odgovornost obalnih držav glede gospodarjenja z morjem pri prizadevanju za trajnostni razvoj.
This situation is due to the fact that in the Mediterranean problems of delimitation of the boundaries between adjacent States are linked to complex and politically sensitive disputes in an area not wider than 400 nautical miles.
Razlog za te težave je v zapletenih in politično občutljivih sporih glede razmejitve v Sredozemlju med sosednjimi državami v pasu, ki ni širši od 400 morskih milj.
This situation is incontrast to that in other semienclosed seas around the EU, such as for instance the Baltic Sea, where most countries have resolved delimitation issues on the basis of UNCLOS and agreed on their maritime zones.
V drugih polzaprtih morjih okoli EU je stanje drugačno, tako je na primer v Baltskem morju večina držav razrešila vprašanje razmejitve na podlagi UNCLOS in se dogovorila o pomorskih conah.
With regard to multilateral cooperation, with few exceptions, the international and regional agreements that regulate maritime activities target only one
Z nekaj izjemami se glede večstranskega sodelovanja mednarodni in regionalni sporazumi, ki urejajo pomorske dejavnosti, omejujejo le na en sektor.
Given disparities in the political and economic situation, improvement of the governance of the marine space at subregional level could be encouraged.
Glede na razlike v političnem in gospodarskem položaju bi bilo mogoče spodbujati boljše gospodarjenje z morjem na podregionalni ravni.
Progress in this respect is achieved inparticu-lar when adjacent States agree to delimit a common marine border or effectively jointly manage their living or non-living resources.
Tu je napredek mogoč zlasti tedaj, ko se sosednje države uspejo dogovoriti o razmejitvi na morju ali ko učinkovito skupaj upravljajo svoje žive in nežive vire.
Stakeholders have already drawn the attention of Governments and international institutions to the urgency of making progress on these issues.
Zainteresirane strani so vlade in mednarodne organizacije že opozorile na potrebo, da se doseže napredek pri teh vprašanjih.
• Support structured and informal dialogue amongst Mediterranean coastal States through high-level meetings, academic andother international organisations, with a view to improving governance ofthe marine space, including at subregional level.
Civilna družba zagovarja širjenje dialoga na regionalni ravni za boljše gospodarjenje s Sredozemskim morjem. V Sredozemlju je bil pred kratkim ustanovljen tudi regionalni svetovalni svet, ki združuje zainteresirane strani iz ribiškega sektorja.
A prominent feature of Integrated Maritime Policy since the outset has been the strong involvement of stakeholders. Civil society is advocating improved dialogue at regional level as a means to improve governance in the Mediterranean.
• podprla strukturirani in neformalni dialog med sredozemskimi obalnimi državami prek srečanj na visoki ravni, akademskih in drugih mednarodnih organizacij, z namenom izboljšanja gospodarjenja z morjem, pri čemer bo upoštevala tudi podregionalno raven,
A Regional Advisory Council (RAC) has also been recently set-up in the Mediterranean, bringing together stakeholders from the fisheries sector.
• pripravila pregled veljavnih sporazumov in organizacij, ki se ukvarjajo s pomorskimi zadevami v Sredozemlju,
• Provide an overview of existing agreements and organisations relating to maritime affairs in the Mediterranean.
Vključenost zainteresiranih strani bo še naprej ključna prednostna naloga pri izvajanju celostne pomorske politike v Sredozemlju.
Stakeholder involvement will remain a key priority in Integrated Maritime Policy implementation in the Mediterranean.
• pripravila priporočila za izboljšanje medsektorskega sodelovanja glede veljavnih sporazumov in obstoječih organizacij,
• Continue to encourage the ratification and concerted implementation of UNCLOS in itsbilateral relations.
• še naprej spodbujala ratifikacijo in usklajeno izvajanje UNCLOS v dvostranskih odnosih,
• Encourage stakeholder platforms to address regularly Mediterranean Sea issues, with the aim of suggesting priorities on integrated maritime policymaking at basin level.
• spodbujala redne javne razprave med zainteresiranimi stranmi, ki bi se redno ukvarjale z vprašanji Sredozemlja insvetovale pri določanju prednostnih nalog celostne pomorske politike vmorskem bazenu,
• Launch a study on the costs and benefits ofestablishing maritime zones.
• začela študijo o stroških in koristih vzpostavljanja pomorskih con.
• Explore options for better associating stakeholders from all coastal States.
• preučila možnosti boljšega povezovanja zainteresiranih strani iz vseh obalnih držav.
Crosscutting tools for integrated maritimegovernance environmental status, and consequent optimisation of outputs, can be better achieved through Maritime Spatial Planning (MSP).
Pomorsko prostorsko načrtovanje (PPN) povečuje možnosti za boljše izkoriščanje potencialov za rast, ki jih skriva Sredozemlje, in hkratno izboljšanje stanja okolja ter dosledno optimizacijo rezultatov.
Improved maritime governance needs to be matched by crosscutting tools, geared at generating additional potential for seaborne economic growth and securing environmental protection and a better future for coastal populations.
Pogoji za izboljšanje gospodarjenja z morjem so medsektorska orodja, ki lahko ustvarijo dodatne možnosti za gospodarski razvoj pomorskih dejavnosti, skrb za varstvo okolja in zagotavljanje perspektive prebivalstvu ob morju.
The Commission’s roadmap Communication of 2008(8) provides a set of principles for the development of MSP approaches by EU Member States, and can similarly be useful in the wider context of the Mediterranean.
Čeprav je sedanja gospodarska kriza prizadela pomorske dejavnosti, se bodo te v Sredozemlju predvidoma še bolj okrepile, in sicer od pomorskega prometa do razvoja obnovljivih virov energije in turističnih tokov.
Albeit currently affected by the economic crisis, itisanticipated that maritime activity in the Mediterranean is set to grow, from maritime traffic to renewable energy developments and tourism flows. Enhanced use of the basin’s growth potential, incon-ditions compatible with the achievement of good
Pomorsko prostorsko načrtovanje je učinkovito orodje za gospodarjenje, ki omogoča uporabo ekosis-temskega upravljanja za obravnavanje medsebojno povezanih vplivov pomorskih dejavnosti ter izogiba-nje navzkrižij med uporabo prostora in ohranjanjem pomorskih habitatov.
Nevertheless, in comparison to other sea-basins, MSP practices in the Mediterranean remain weak,
Komisija je v svojem sporočilu o časovnem načrtu iz leta 2008(8) opredelila načela, ki jih lahko države članice uporabijo pri oblikovanju pristopov za PPN, uporabiti pa jih je mogoče tudi širše za celotno Sredozemlje.
possibly as a result of ongoing sensitivity around maritime zone establishment and border delimitation.
Kljub temu ostajajo v Sredozemlju možnosti izrabe PPN v primerjavi z drugimi morskimi bazeni precej neizkoriščene, morda zaradi nerazrešenih občutljivih vprašanj glede vzpostavljanja pomorskih con in razmejitve.
These challenges need to be addressed, allowing for spatial planning to be developed at the appropriate levels.
Da bi se lahko prostorsko načrtovanje oblikovalo na ustreznih ravneh, se je najprej treba lotiti teh vprašanj.
• Thereafter, launch a project to test the application of MSP at subregional level and encourage concrete cross-border practices.
• prek skupne strategije izvajanja pomagala državam članicam pri uresničevanju obveznosti iz okvirne direktive o morski strategiji glede njihovih morskih strategij, kar vključuje tudi obsežno ocenjevanje morskih voda do leta 2010 in povezane uporabe.
Fulfilment of such obligations, where appropriate in cooperation within regional seas Conventions (notably the Barcelona Convention and the General Fisheries Commission for the Mediterranean (GFCM)), or at subregional level, is key to Integrated Maritime Policy implementation in the Mediterranean.
Izpolnitev teh obveznosti, po potrebi prek sodelovanja na konvencijah o regionalnih morjih (predvsem Barcelonsko konvencijo in Generalno komisijo za ribištvo v Sredozemlju (GFCM)) ali na podregionalni ravni, je ključni pogoj za izvajanje celostne pomorske politike v Sredozemlju.
In addition, the ‘Mediterranean Regulation’ (10) already aims at an integrated ecosystem approach to fisheries management.
Poleg tega je celostni ekosistemski pristop k upravljanju ribištva tudi cilj „uredbe o Sredozemlju (10)“.
This will be further enhanced through the forthcoming reform of the EU’s Common Fisheries Policy (11).
Prihodnja reforme skupne ribiške politike EU(11) bo to še bolj okrepila.
Climate change, port development, coastal tourism and associated investments, concerns for the protection of maritime heritage and the marine environment, including NATURA 2000 sites, all call for an integrated approach to the management of Mediterranean coastal areas.
Podnebne spremembe, razvoj pristanišč, obalni turizem in s tem povezane naložbe, skrb za pomorsko dediščino in morskega okolja, vključno z območji NATURA 2000, so razlogi za celostni pristop pri upravljanju sredozemskih obalnih območij.
The Commission is committed to ensuring that adaptation to climate change is given the necessary priority in coastal and marine areas, as indicated in the White Paper (12).
Kot jenavedla v svoji beli knjigi (12), si Komisija prizadeva dati prednost vprašanju prilagajanja obalnih in morskih območij na podnebne spremembe.
• Launch a study on MSP in the Mediterranean basin, with the aim of identifying potential areas for its application, analysing obstacles and highlighting potential responses for its application in specific sub-regions or sea areas.
• začela študijo o PPN v Sredozemlju, ki naj bi ugotovila možnosti za njeno uporabo, analizirala ovire in izpostavila morebitne odzive na njeno uporabo v določenih podregijah ali na morskih območjih,
The safeguarding and inter-linking of maritime heritage, in tandem with economic and environmental interests, will also be pursued through existing instru-ments, such as the European Destinations of Excellence (EDEN) initiative and the EU Prize for Cultural Heritage / Europa Nostra Awards.
Prizadevanje za varstvo in povezovanje pomorske dediščine bo ob upoštevanju gospodarskih in okoljskih interesov potekalo tudi prek obstoječih instrumentov, kot sta pobuda Evropske destinacije odličnosti (EDEN) in nagrada EU za kulturno dediščino / nagrade Europa Nostra.
© iS t there exists a vast potential for further development in the whole of the Mediterranean basin, which is inherently rich in culture.
Komisija bo: pasom (ICZM), ES pa je pred kratkim podpisala prvi pravni instrument o ICZM, ki velja za celotno Sredozemlje, sprejet pa je bil v okviru Barcelonske konvencije (13).
In consistently promoting a coherent approach across the land-sea boundary, following an ecosys-tem-based approach, the development of an Integrated Maritime Policy in the Mediterranean basin should provide new impetus to exploiting the potential of ICZM.
• vzpostavila spletni inventar orodij ICZM, najboljših praks in študij primerov, da bi okrepila njegovo izvajanje,
Integrated Coastal Zone Management (ICZM) national strategies are being developed by Member States in the Mediterranean and the EC has recently signed a first basin-wide legal instrument on ICZM, adopted within the framework of the Barcelona Convention (13).
• prek sedmega okvirnega programa EU (7OP) podpirala razvoj podlage v znanju za ICZM v Sredozemlju, pri čemer bo poseben poudarek na mednarodnem sodelovanju,
• Provide a web-based inventory of ICZM tools, best practices and case studies, with a view to enhance its implementation.
• prek ukrepov PPN, predlaganih v oddelku 4.1, preverila možnosti za okrepitev povezovanja projektov za kopno in morje, zlasti glede načrtovanja.
• Support under the EU’s 7th Framework Programme (FP7) the development of the knowledge-base on ICZM in the Mediterranean, with particular focus on international co-operation.
Vendar so potrebna še dodatna prizadevanja, na primer krepitev usklajevanja med upravljanjem pomorskega razvoja na morju in z njim povezanega razvoja na kopnem (meja med kopnim in morjem).
• Test possibilities for strengthening the land-sea interface, in particular linking upterrestrial and maritime planning, through the MSP actions proposed under section 4.1.
To je zlasti pomembno za otoke in njihove odvisnosti od povezanosti s kopnim.
Further efforts are nevertheless necessitated, such as enhancing coordination between the management of offshore maritime development and its associated development on-shore (land-sea boundary).
S tem vzvezi bi morale države članice razviti celostne strategije za razreševanje izzivov otoških regij in vzpostaviti sistem za izmenjavo najboljših praks. Okrepiti je treba podlago v znanju za prakse ICZM v Sredozemlju.
Inthis context, Member States are encouraged to develop integrated strategies to tackle the challenges of island regions and establish a system of exchange of best practices. The knowledge-base on ICZM practices in the Mediterranean also needs to be strengthened.
Z doslednim spodbujanjem skladnega in ekosistem-skega pristopa vzdolž celotnega stika med kopnim in morjem lahko razvoj celostne pomorske politike v Sredozemlju še dodatno spodbudi izkoriščanje potencialov ICZM.