natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The use of all official languages also makes it easier for people to participate in public debates and consultations that the EU launches, often online.
Uporaba vseh uradnih jezikov tudi omogoča, da ljudje lažje sodelujejo v javnih razpravah in posvetovanjih, ki jih odpira EU, pogosto na spletu.
The use of 23 official languages is the public face of the European Union.
Temeljnonačeloje,daimajovsidrža- vljani in njihovi izvoljeni predstavniki enako pravico dostopa do EU in se lahko sporazumevajo z njenimi institucijami ter organi v svojem jeziku.
Internally, the institutions operate with slimmeddown procedures in the name of efficiency, speed and cost.
Institucije EU so skozi leta podrobno opredelile svoje postopke za uporabo naraščajočega števila uradnih jezikov.
The European Commission, for instance, works in three main languages, English, French and German.
Poleg tega si prizadevajo zagotavljati kakovostne prevode in tolmačenje državljanom in vladam, in to na učinkovit in gospodaren način.
Most documents are drafted in one of these languages and circulate internally between the departments and services concerned until the final draft is ready for publication or for transmission to another institution such as the European Parliament or the Council of Ministers.
Evropski parlament, ki mora pogosto hitro pripraviti dokumente v vseh uradnih jezikih, je razvil sistem, ki je osredotočenna tri „ključne“ jezike: angleški, francoski in nemški.
At this point it is translated into the other 22 languages.
Dokument, predložen recimo v slovaškem ali švedskem jeziku, se ne prevede neposredno v vseh drugih 22 jezikov.
The basic principle is that all citizens and their elected representatives have the same right of access to the EU and are able to communicate with its institutions and authorities in their language.
Namesto tega se najprej prevede v tri ključne jezike, kar prevajalcem omogoča, da besedilo iz enega izmed teh treh jezikov po lastni izbiri prevedejo naprej v svoj glavni jezik.
Elected representatives in the European Parliament have equal rights to speak on behalf of their voters in their own language. The same
To zmanjšuje potrebopoprevajalcih, ki lahko neposredno prevajajo na primer iz malteškega v danski jezik ali iz estonskega v portugalski jezik.
The European Parliament, which often needs to produce documents rapidly in all official languages, has developed a system centred on three ‘pivotal’ languages: English, French and German.
Izvoljeni predstavniki v Evropskem parlamentu imajo enake pravice govoriti v imenu svojih volivcev v svojem jeziku.
A document presented, say, in Slovak or Swedish will not be translated directly into all 22 other languages. Instead it will
Isto velja za ministre na uradnih srečanjih EU ali državljane, ki vložijo pritožbe evropskemu varuhu človekovih pravic.
Mobilising resources f i first be translated into the three piv- otal languages, leaving translators free to use one of these to retranslate the text into their main language.
Zaposleni v ozadju: tolmači na uradnem srečanju EU
Running a multilingual EU comes at a price.
Vodenjevečjezične EU ima svojo ceno.
But it is a modest price when set against the results.
Vendar je glede na rezultate ta cena zmerna.
The annual cost of translation and interpretation is about 1% of the EU budget, or a little over € 2 for every citizen.
Letni stroški prevajanja in tolmačenja znašajo približno 1 % proračuna EU ali nekaj več kot 2 evra na državljana.
The total cost has risen by a relatively small margin despite the arrival of 12 new countries since 2004.
Skupni stroški so kljub pridružitvi 12 novih držav od leta 2004 le malo narasli.
Translators work with written texts, and interpreters with the spoken
Na primer, besede k n ske ga govornika se bodo tolmačile v omejeno število „vmesnih“ jezikov.
Exploiting the applications available on the market and developing their own solutions, the European linguistic services have become an ideal laboratory and a worldwide reference tool.
Uporaba tovrstnih jezikovnih bližnjic je praktično in gospodarsko upravičena, če se ohranijo standardi.
The results of their efforts are offered to the public and often used by researchers and private companies.
Kontrola kakovosti tolmačenja in pisnih prevodov je zato pomemben izziv.
EU interpreters use a similar system when providing interpretation to and from all 23 official languages. For instance, a Finnish speaker’s words will be interpreted into a limited number of ‘relay’ languages.
Gledenaedinstvenovelikostinnara- v o svojih jezikovnih služb so institucije EU močno odvisne od pomoči, ki jo omogočajo nove tehnologije.
A Slovak interpreter will plug into one of these as the source language, removing the need for people who can interpret straight out of Finnish into Slovak.
Najbolj očitni primeri vključujejo tolmačenje na daljavo, upravljanje večjezičnih spletnih strani in računalniško podprto prevajanje.
On any one day, the interpretation service of the European Commission and the Council of Ministers has to cover about 60 separate meetings in Brussels or at other EU locations.
Služba za tolmačenje Evropske komisije in Sveta ministrov mora dnevno pokrivati približno 60 ločenih srečanj v Bruslju ali na kaki drugi lokaciji v EU.
These include formal meetings with full interpretation into and out of the EU’s 23 official languages.
Ta vključujejo uradna srečanja s popolnim tolmačenjem v 23 uradnih jezikov EU in iz njih.
Any such meeting requires a team of 69 interpreters.
Tako srečanje zahteva skupino 69 tolmačev.
Nothing is lost in translation: read about Europe in your own language
Nič ni izgubljeno s prevodom: berite o Evropi v svojem jeziku
Future challenges
Zato poudarja pa ro
Combating climate change
Boj proti podnebnim spremembam
Combating climate change The EU leads the way
Boj proti podnebnim spremembam EU utira pot
You can find this booklet and other short, clear explanations about the EU online at:ec.europa.eu/publications
Ta knjižica ter druga kratka in jasna pojasnila o EU so na voljo na spletni strani:ec.europa.eu/publications
Manuscript completed in September 2007 and updated in September 2008
Rokopis dokončan septembra 2007 in posodobljen septembra 2008.
Representation in Scotland9 Alva Street, Edinburgh EH2 4PHTel. (44-131) 225 20 58Fax (44-131) 226 41 05Internet: www.ec.europa.eu/uk
© Evropski skupnosti, 2008Ponatis je dovoljen.
PRINTED ON WHITE CHLORINE-FREE PAPER
TISKANONABELEMPAPIRJU, KINEVSEBUJEKLORA
Climate change is one of the greatest threats facing the planet.
Od leta1850, prvega datuma doslednih innatančnih meritev, se je povišala za0,76°C.
If the Earth’s temperature rises by morethan 2°C above preindustrial levels,climate change is likely to becomeirreversible and the long-term consequences could be immense.
Če ne bomo ukrepali, se bopo mnenju mednarodnega forumaznanstvenikov, ki so ga sklicali Združeni narodi (ZN), v tem stoletju verjetno povišala za nadaljnjih1,8–4,0°C, mogoče pa celo za6,4°C. Pričel se je boj za preprečitevpovišanja temperature za 2°C, kar se obravnava kot kritična točka.
Lowlying areas of the Earth, includinglarge parts of many European countries, could eventually disappearunder rising sea levels.
Taboj bomo najverjetneje izgubili, če seglobalne emisije najpozneje do okrogleta 2020 ne stabilizirajo in do leta2050 zmanjšajo na približno polovico ravni iz leta 1990.
Moreover, inmany parts of the world there wouldnot be enough fresh water to goround.
Podnebne spremembe so ena izmednajvečjih groženj, s katerimi se soočanaš planet.
Extreme weather events causing physical and economic damagewould become more frequent.Economies could go into declinefrom the cost of dealing with a different climate.
Če bo povišanje temperature Zemlje preseglo ravni iz predindustrijske dobe za več kot 2°C, bodopodnebne spremembe verjetno postale nepopravljive, dolgoročne posledice pa bi lahko bile ogromne.
The Earth’s average temperature waslargely stable for 10 000 years untilthe Industrial Revolution.
Nižinska območja na Zemlji, vključno zvelikimi območji v številnih evropskihdržavah, bi lahko sčasoma izginilapod naraščajočo gladino morja.
Since1850, the first date from which thereis consistent accurate measurement,it has risen by 0.76°C. Unless weact, it is likely to rise by a further1.8–4.0°Cthis century and possiblyby as much as 6.4°C, according toan international panel of scientistsconvened by the United Nations(UN).
Poleg tega v številnih predelih sveta nebi bilo več dovolj sladke vode. Eks -tremni vremenski pojavi, ki povzro -čajo fizično in gospodarsko škodo, bipostali pogostejši.
The race is on to prevent theworld reaching what is believed tobe the tipping point, a 2°Cincrease.It will most likely be lost if globalemissions are not stabilised byaround 2020 at the latest and thencut to around half of their 1990 levelsby 2050.
Gospodarstva bilahko začela zgubljati moč zaradistroškov reševanja različnih podnebnih razmer.
With more extremes ofclimate, it is not just Venice that will have toupgrade its flooddefences.
Ob pogostejših ekstremnih razmerahobramb pred poplavami ne bo treba izboljšati samo v Benetkah.
This natural process, calledthe ‘greenhouse effect’, keeps the Earth’s temperature at a level that supports life. Without it,the global average temperature would be an unbearable –18°C.
Ta naravni proces, ki se imenuje„učinek tople grede“, ohranja temperaturo Zemlje na ravni, ki je potrebna za življenje na njej.Brez nje bi povprečna temperatura Zemlje znašala neznosnih –18°C.
However, human activities such as the burning of fossil fuels and the destruction of forests tomake farmland are increasing the levels of carbon dioxide and other heat-trapping gases in theatmosphere.
Vendar pa človeške dejavnosti, kot sta kurjenje fosilnih goriv in uničevanje gozdov za pridobitevkmetijskih zemljišč, zvišujejo ravni ogljikovega dioksida in drugih plinov v ozračju, ki absorbirajotoploto.
The solution lies in reducing global emissions of greenhouse gases, in particular carbon dioxide.This means making better use of natural resources.
Rešitev je zniževanje globalnih emisij toplogrednih plinov, zlasti ogljikovega dioksida. To pomeni boljšo uporabo naravnih virov.
We need toburn less of them and burn them more efficiently.
Uporabljati jih moramo v manjših količinah in učinkoviteje.
At the same time, it is important to preventcarbon dioxide escaping into the atmosphere, for example by ‘capturing’ it as it is produced, andthen storing it underground in depleted gas fields or salt caverns.
Hkrati je pomembno preprečiti sproščanjeogljikovega dioksida v ozračje, na primer tako, da se „ujame“ že pri nastanku, nato pa shrani podzemljo v izčrpanih plinskih poljih ali rudnikih soli.
Reversing deforestation, particularly the disappearance of tropical forests, which act as carbon‘sinks’ that absorb carbon dioxide, is also essential for tackling climate change.
Zaustavitev krčenja gozdov, zlasti izginjanja tropskih gozdov, ki delujejo kot „odtoki“ za ogljik, sajabsorbirajo ogljikov dioksid, je bistvenega pomena za reševanje podnebnih sprememb.
Forests soak upcarbon dioxide when they are growing but give it off when they are cut down.
Gozdovimed rastjo vsrkavajo ogljikov dioksid, pri izsekavanju pa ga sproščajo.
There are other contributors to global warming, such as methane emitted from agriculture andthe disposing of waste in landfill sites or the emissions caused by excessive fertiliser use, but fossil fuel use and deforestation are the main culprits.
H globalnemu segrevanju prispeva tudi nekaj drugih dejavnikov, kot je metan, ki se sprošča prikmetijstvu in odlaganju odpadkov na odlagališčih, ali emisije, ki nastanejo pri prekomerni uporabi gnojil, vendar sta glavna krivca uporaba fosilnih goriv in krčenje gozdov.
The way forward:an integrated response
Pot naprej: celovit odziv
The way forward for the EU is an integrated energy and climate changepolicy, as the burning of fossil fuelsfor energy purposes is a major contributor to climate change.
Pot naprej za EU je celovita politikana področju energije in podnebnihsprememb, saj ima izgorevanje fosilnih goriv za energijo največji vpliv napodnebne spremembe.
EU leaders endorsed such a policy already in March 2007.
Voditelji EUso takšno politiko podprli že marca2007.
This demonstrates Europe’s global leadership in tackling climate change while pavingthe way for the EU to increase itssecurity of supply and strengthen itscompetitiveness.
To kaže na vodilno vlogo Evrope v svetu pri reševanju podnebnihsprememb, ob prizadevanju EU, da bipovečala svojo varnost oskrbe in okrepila svojo konkurenčnost.
More information on the EU's integrated response:ec.europa.eu/climateaction/
Več informacij o celovitem odzivu EU na spletni straniec.europa.eu/climateaction/ zviševati v 10 do 15 letih, nato pa jihbo do leta 2050 treba zmanjšati napribližno polovico ravni iz leta 1990.EU si za dosego teh ciljev prizadevaza sklenitev novega svetovnega sporazuma.
To limit global warming to 2°C, global emissions of greenhouse gases willneed to stop increasing within 10 to15 years and then be cut to aroundhalf of 1990 levels by 2050.
Prvi korak bi moralo po njenem mnenju biti skupno zmanjšanjeemisij toplogrednih plinov v industrializiranih državah do leta 2020,in sicer na 30 % nižjo raven od ravniiz leta 1990.
The EUis striving for a new global agreement to reach these goals.
Države v razvoju, kot sta Kitajska in Indija, bodo prav tako morale začeti omejevati zviševanje svojihemisij.
An integrated energy and climatechange policy signals the launch of anew industrial revolution to transform the way we produce and useenergy, and the types of energy weuse.
Celovita politika na področju energije in podnebnih sprememb kaže nazačetek nove industrijske revolucije zaspremembo načina proizvodnje inuporabe energije ter vrst energije, kijih uporabljamo.
The goal is to move to a climatefriendly economy based on a combination of low-carbon technologiesand energy sources.
Cilj je spodbuditipodnebju prijazno gospodarstvo napodlagi združevanja tehnologij in virov energije z nizko vsebnostjo ogljika.
To underline its determination andset an example for its partners tofollow, the EU has agreed to cut itsown greenhouse gas emissions by atleast 20%by 2020 regardless ofwhat othercountries do.
Da bi poudarila svojo namero in dalazgled svojim partnerjem, je EU sklenila, da bo do leta 2020 emisije toplogrednih plinov zmanjšala za najmanj20 %, ne glede na to, kaj bodo storile druge države.
The EUplans to achieve this reductionthrough actions programmed in thenew integrated energy and climatepolicytogether with measuresalready in place.
EU načrtuje, da bo tozmanjšanje dosegla z ukrepi, načrtovanimi v novi celoviti energetski inpodnebni politiki, skupaj z že uvedenimi ukrepi.
Burning coal to produceelectricity is particularlyharmful to the climate.
Kurjenje premoga zaproizvodnjo električneenergije je še posebejškodljivo za podnebje.
EU leaders decided to: gas fields or old salt mines — so thatthese can make a major contributionto reducing emissions by 2020;better integrate EU energy markets,i.e. moving towards more competitive, Europe-wide electricity andgas markets; better integrate EU energy policywith other policies, not just withenvironment policy, but also withpolicies such as research, agricultureand trade; increase international cooperation: if the EU can take a commonapproach on energy, and articulateit with a common voice, it can leadglobal debate.
Voditelji EU so se odločili, da: bolje povežejo energetsko politiko EU z drugimi politikami, ne samo zokoljsko, ampak tudi s politiko napodročju raziskav, kmetijstva intrgovine;okrepijo mednarodno sodelovanje.Če EU lahko sprejme enoten pristop k energiji in ga izrazi soglasno,lahko vodi svetovno razpravo.
In January 2008 the European Commission presented specific policyproposals on these points to set the EU — and its citizens — on the rightcourse to fighting climate change,increasing security of energy supplyand promoting continued economicgrowth.
Evropska komisija je januarja 2008 vzvezi s temi vprašanji predstavila posebne predloge politike, da bi EU innjene državljane usmerila na pravopot pri združevanju boja proti podnebnim spremembam, izboljšanjavarnosti oskrbe z energijo in spodbujanja nenehne gospodarske rasti.
storing it underground in depleted
Proizvodnja vseh biogoriv, ne glede na to, ali so proizvedena v EU ali uvožena, mora bititrajnostna.
It’s faster and cleaner bytrain: cutting vehicle emissions is critical incombating climatechange.
Z vlakom je hitreje in čisteje: zmanjševanje emisij iz vozil je ključnega pomena pri boju proti podnebnimspremembam.
Over the past 100 years the mean temperature has increased by almost 0.74°Cworldwide.Europe is warming faster than the global average: the temperature has increased by about 1°C.Twelve of the 13 warmest years worldwide since reliable records began in 1850 occurredbetween 1995 and 2007.
Evropa se segreva hitreje od globalnega povprečja: temperatura se je povišala za skoraj 1ºC. Dvanajst izmed 13 najtoplejših let na svetu od začetka zanesljivih beleženj v letu 1850 je bilozabeleženih med letoma 1995 in 2007.
The impact of rising temperatures can now be seen in melting glaciersand Arctic ice, changing rain and snowfall patterns, harsher droughts and heat waves, and thegreater intensity of tropical cyclones.
Na vpliv vse višjih temperatur zdaj kažejo taleči se ledeniki in led na Arktiki, spreminjajoči se vzorci deževja in sneženja, hujše suše in vročinski valovi ter večja jakost tropskih ciklonov.
Many experts believe that global warming must be limited to no more than 2°Cabove the preindustrial temperature if we are to prevent climate change from having irreversible impacts.
Številni strokovnjaki menijo, da je treba globalno segrevanje omejiti na največ 2ºC nad tempe -raturami iz predindustrijske dobe, če želimo preprečiti nepopravljive posledice podnebnih sprememb.
Butthe scientific consensus is that the world’s average temperature is likely to rise by between1.8°Cand 4°C above today’s levels in the course of this century, and in the worst case by asmuch as 6.4°C, if no further action is taken.
Znanstveniki pa se strinjajo, da se bo povprečna svetovna temperatura v tem stoletjuverjetno zvišala za 1,8ºC do 4ºC nad današnjo ravnjo, v najhujšem primeru pa kar za 6,4ºC, čene bomo sprejeli nobenih novih ukrepov.
There was a 70% increase in emissions of greenhouse gases worldwide between 1970 and2004.
Med letoma 1970 in 2004 so se emisije toplogrednih plinov po vsem svetu zvišale za 70 %.
In the energy supply sector, the increase was 145%.
Vsektorju oskrbe z energijo so se zvišale za 145 %.
The growth from transport was120% and from industry 65%.
V prometu je zvišanje znašalo 120 %, v industriji pa 65 %.
There was a 40% increase from the reduced capacity of foreststo ‘trap’ carbon dioxide emissions, and as a result of changes in land use.
Zaradi manjše zmogljivosti gozdov, da „ujamejo“ emisije ogljikovega dioksida,in zaradi sprememb pri rabi zemljišč je prišlo do 40-odstotnega zvišanja.
The international forum responsible for assessing the scientific evidence of climate change andits impacts is the Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC), set up in 1988.
Mednarodni forum, odgovoren za ocenjevanje znanstvenih dokazov o podnebnih spremembahin njihovih vplivih, je Medvladni forum o podnebnih spremembah (IPCC), ki je bil sestavljen leta 1988.
The panel, a joint initiative of the United Nations Environment Programme and the World Meteorological Organisation, assesses the scientific, technical and socioeconomic informationrelevant for understanding the risk of man-made climate change.
Forum, skupna pobuda Okoljskega programa Združenih narodov in Svetovne meteorološke organizacije, ocenjuje znanstvene, tehnične in družbeno gospodarske informacije, ki sopomembne za razumevanje tveganja podnebnih sprememb, ki jih povzroča človek.
The drafting of its assessments involves hundreds of leading experts from around the world.
Pri pripraviosnutka ocen sodeluje več sto vodilnih strokovnjakov z vsega sveta.
Since 1990, the IPCC hasproduced four assessment reports, the most recent in 2007.
Od leta 1990 je IPCC sestavil štiri poročila o oceni, zadnje v letu 2007.
Its confidence that greenhouse gases are to blame for the change in the climate has been steadily growing with each report.
Prepričanje foruma, da so spremembe v podnebju posledica toplogrednih plinov, je z vsakim poročilom vse bolj trdno.
Combating climate change is likely tomean significant adjustments to ourlifestyles but that does not mean sacrificing our standard of living. Thechanges are perfectly compatible withthe EU priorities of jobs and growth,and with sustainable development.
Boj proti podnebnim spremembambo verjetno zahteval bistveno prilagajanje našega načina življenja, vendar to ne pomeni, da bo treba žrtvovati tudi naš življenjski standard.Spremembe so popolnoma združljives prednostnimi nalogami EU na področju ustvarjanja delovnih mest inrasti ter s trajnostnim razvojem.
The costs of this action will be verylimited, and in any case much lessthan the cost of the damage climatechange will cause if we take noaction.
To pa je majhna cena za preprečitevmogočih dolgoročnih stroškov podnebnih sprememb; poleg tega pritem ni upoštevana vrednost drugihkoristi, kot so manjša onesnaženostzraka, varnost oskrbe z energijo popredvidljivih cenah in izboljšana konkurenčnost zaradi inovacij.
This would be a small price to pay toavoid the potential long-term costs ofclimate change; moreover, it does nottake into account the value of otherbenefits such as reduced air pollution, security of energy supply at predictable prices and improved competitiveness through innovation.
Stroški tega ukrepa bodo zelo omejeni in vsakem primeru veliko manjši odstroškov škode, ki jo bodo povzročilepodnebne spremembe, če ne bomoukrepali.
Inpractice, the economic costs of emission reduction are likely to be morethan offset by these benefits.
Če se razvite države dogovorijo o zmanjšanju skupnih emisij za 30 % do leta 2020, se bo letna gospodarska rast zmanjšala za manjkot 0,2 %.
Without action now,skiing holidays couldbecome a thing of thepast for future generations.
Če ne bomo ukrepali takoj, lahko zimske počitnice na smučiščih za prihodnje generacije postanejo stvar preteklosti.
The EU is not starting from scratch intackling climate change.
Kjotski protokol je bil sklenjen leta1997.
The EU hasbeen progressively strengthening itsmeasures to increase energy efficiency, limit emissions from factoriesand cars, and encourage energy savings for a number of years.
Za celotni razviti svet je določilcilj zmanjšanja emisij toplogrednihplinov za povprečno 5,2 % med letoma 1990 in 2012.
Rules onrecycling and restricting the use oflandfill sites are also contributing toreducing the amount of carbon emitted by the EU, known as its carbonfootprint. The seventh framework programme on research and technologydevelopment is the latest in a seriesof EU research programmes to putincreasing emphasis on the environment, clean and low carbon energy,and climate change.
Petnajst držav, kiso bile v tistem času članice EU, jestopilo korak naprej in se skupaj zavezalo k zmanjšanju emisij za 8 %.Protokol je uvedel tudi prilagodljivetržno zasnovane mehanizme, vključno s trgovanjem z emisijami, da biindustrijsko razvitim državam pomagal doseči ta znižanja z manjšimi stroški in spodbudil vlaganja v projektečiste energije v državah v razvoju ingospodarstvih v prehodu.
The Kyoto Protocol was agreed in1997. It set an objective for the developed world as a whole of reducing itsgreenhouse gas emissions by an average of 5.2%between 1990 and2012.
Evropska unija pri reševanju podnebnih sprememb ne začenja od začetka.Že več let postopoma krepi svojeukrepe za povečanje energetske učinkovitosti, omejitev emisij iz tovarn inavtomobilov ter spodbujanje varčevanja z energijo.