natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Gender balance is frequently cited in countries with legal obligations or a strong culture of gender equality in decision-making.
Uravnoteženo zastopanost obeh spolov pogosto navajajo države z zakonskimi obveznostmi ali močno uveljavljeno kulturo enakopravnosti med spoloma pri odločanju.
For the host society, age is an important factor for taking into account a diversity of views.
Za gostiteljsko družbo je starost pomemben dejavnik pri upoštevanju raznolikosti mnenj.
For immigrants, generation (i.e. first, second, third) may be an important criterion.
Za priseljence je lahko pomembno merilo generacija (npr. prva, druga, tretja).
Depending on the issue, organisers might want a balance of religious, cultural, or ethnic organisations.
Glede na temo bodo organizatorji morda želeli doseči ravnotežje med verskimi, kulturnimi ali etničnimi organizacijami.
This ensures that newer, smaller, or more fragmented groups do not “fall between the cracks.”
To zagotavlja, da se novejše, manjše ali bolj razdrobljene skupine ne porazgubijo.
Since 1997, the National Dialogue Structure for Ethnic Minority Groups has provided the Dutch government with a firm legal and financial basis for consultation with ethnic minorities that is complimentary to existing democratic principles.
Od leta 1997 naprej je „Struktura nacionalnega dialoga za skupine etničnih manjšin“ (Het Landelijk Overleg Minderheden) nizozemski vladi omogočala trdno pravno in finančno podlago za vodenje posvetovanj z etničnimi manjšinami, ki se izvajajo vzporedno z obstoječimi demokratičnimi načeli.
Any disputes between dialogue participants and government are settled by the Dutch Parliament.
Vsi spori med udeleženci v dialogu in vlado se rešujejo v nizozemskem parlamentu.
One of the four formal objectives of the Structure is to be a tool for canalisation in times of social tension.
Eden od štirih formalnih ciljev strukture je zagotoviti orodje za izbiro ustreznih kanalov v obdobju socialnih napetosti.
The law sets down the criteria for funding and participation.
Zakonodaja določa merila za zbiranje sredstev in udeležbo.
Minority organisations must have a nationwide reach, include women and the second generation in leadership positions, and have a board with skills and expertise in various vital policy areas, such as housing, labour market, and education.
Manjšinske organizacije morajo delovati na vsedržavni ravni, omogočiti, da ženske in pripadniki druge generacije zasedajo vodilne položaje, in imeti odbor s sposobnostmi in strokovnim znanjem iz različnih ključnih področij politik, kot so stanovanjsko področje, trg dela in izobraževanje.
The representativeness of minority organisations was evaluated in 2004 and 2005 on each of the criteria leading to the exclusion of one non-compliant organisation.
V letih 2004 in 2005 je bila zastopanost manjšinskih organizacij ovrednotena z uporabo vseh navedenih meril in posledično je bila ena neskladna organizacija izključena.
Sector-specific, short-term platforms can have open, differentiated memberships.
Kratkoročne sektorsko opredeljene platforme imajo lahko odprto in diferencirano članstvo.
Others can adopt eligibility criteria regarding relevance, effectiveness, and balanced composition.
Druge lahko sprejmejo merila upravičenosti v povezavi s pomembnostjo, učinkovitostjo in uravnoteženo sestavo.
The aim of the criteria is to include stakeholders with the greatest expertise and impact on the various parts of the community.
Namen meril je, da se vključijo interesne skupine z največjim strokovnim znanjem in vplivom na različne dele skupnosti.
Rules of engagement : equality and mutual respect among participants
Pravila sodelovanja: enakost in medsebojno spoštovanje med udeleženci
All participants must agree on the principles of equality and respect and must be committed to universal human rights and the rule of law.
Vsi udeleženci morajo sprejeti načela enakosti in spoštovanja, prav tako morajo biti zavezani univerzalnim človekovim pravicam in pravni državi.
No single participant, be it the host society, immigrants, or government, can claim to be the exclusive bearer or guardian of these basic values.
Noben udeleženec, najsi bo gostiteljska družba, priseljenci ali vlada, ne sme trditi, da je izključni nosilec ali skrbnik teh temeljnih vrednot.
This commitment is demonstrated through the openness with which participants engage with one another.
Ta zaveza se kaže v odprtosti pri komunikaciji med udeleženci.
In practice, the equal treatment principle means that all participants are allowed to shape the platform’s agenda and speak on an equal footing.
V praksi načelo enake obravnave pomeni, da lahko vsi udeleženci oblikujejo dnevni red platforme in enakovredno nastopajo.
Participants cannot hope to dominate the dialogue or leave as the winner like in a debate, since the aim is to develop a baseline of mutual understanding and trust that facilitates coalition-building and practical cooperation.
Udeleženci si ne smejo želeti, da bi bili v dialogu najmočnejši oziroma zmagovalci, kakor je značilno za razprave, saj je namen dialoga postavitev temeljev za medsebojno razumevanje in zaupanje, ki spodbuja oblikovanje koalicij in sodelovanje v praksi.
A process that respects the equal treatment of participants must address the inherent inequalities in public/private/NGO partnerships and in majority/minority power dynamics.
Proces, ki upošteva enako obravnavo vseh udeležencev, mora reševati notranje neenakosti, ki so zaznavne v javnih/zasebnih/NVO-partnerstvih in v večinskih/manjšinskih dinamikah moči.
Host society NGOs may have official state functions and more favourable access to resources, which gives them greater capacity to participate than smaller immigrant NGOs.
Res je, da imajo nevladne organizacije gostiteljske družbe uradne državne funkcije in ugodnejši dostop do sredstev, kar jim omogoča prednost pri sodelovanju v primerjavi z malimi nevladnimi organizacijami priseljencev.
Indeed access to resources and religious and cultural recognition may be the very tension that dialogue hopes to address.
Napetost, ki jo želi dialog odpraviti, najverjetneje izvira prav iz dostopa do sredstev ter verskega in kulturnega priznavanja.
Without addressing possible power imbalances, dialogue platforms may become a symptom of the problem that they aim to address.
Brez obravnave morebitnih nesorazmerij moči lahko platforme za dialog postanejo simptom težave, ki jo želijo razrešiti.
Participants can show sensitivity to these dynamics by considering measures that enable immigrant representatives to make equally valuable and valued contributions.
Udeleženci lahko pokažejo dovzetnost za te dinamike tako, da razmislijo o ukrepih, ki predstavnikom priseljencev omogočajo, da dajo svoj enakovreden in cenjen prispevek.
Given that many NGOs and immigrant associations are run by volunteers and working with hard-to-reach, diverse communities, platforms can consider the idea of a “partnership” to address important operational hurdles like funding. Partnership may be more applicable for civil society and minority organisations, which follow different models of participation and face different financial realities than state actors, social partners, or other well-established stakeholders.
„Pobuda za manjšine“ (Initiative Minderheiten), znana tudi kot „Platforma za manjšine v Avstriji“ (Plattform für Minderheiten in Österreich), zagovarja enako obravnavo in pravice manjšin, opredeljenih kot skupine, ki so izpostavljene diskriminaciji na podlagi svoje etnične, socialne ali verske pripadnosti, spolne usmerjenosti ali invalidnosti.
Decision-making on the allocation of resources does not interfere with the dialogue process when it is decentralised, evidencebased, and fully transparent.
Ta opredelitev ne temelji na številčnosti skupine, temveč na njenem pomanjkanju moči, da bi lahko pravično in enakopravno živela svoj način življenja.
In this way, organisations can receive the technical means to participate as dialogue partners without compromising or appearing to compromise their fundamental responsibilities as democratic representatives of their constituencies or members.
Cilj nevladne organizacije je oblikovanje zvez med združenji, organizacijami in posamezniki iz teh različnih skupin v podporo specifičnim družbenopolitičnim pozivom.
The Technical Support Office for Immigrant Associations (GATAI) in Portugal works with the Consultative Council for Immigration Affairs to make decisions on the recognition of immigrant associations and provide technical support to a network of different immigrant communities.
Glede na to, da številne nevladne organizacije in združenja priseljencev vodijo prostovoljci, ki imajo opraviti s težko dosegljivimi večkulturnimi skupnostmi, lahko platforme razmislijo o uporabi koncepta „partnerstva“ pri obravnavi pomembnih operativnih ovir, kot je zagotavljanje sredstev.
The rationale is that those with the statute of an Immigrant Association are legitimate representatives best placed to partner on cultural activities.
Partnerstvo je verjetno koristnejše za organizacije civilne družbe in manjšinske organizacije, ki sledijo različnim modelom udeležbe, njihov finančni položaj pa se razlikuje od tistega, ki ga imajo državni akterji, socialni partnerji ali druge dobro uveljavljene interesne skupine.
GATAI provides space, facilities and technical expertise, participates, assesses and monitors projects, and organises regular meetings with immigrant associations.
Odločanje o razporeditvi sredstev ne vpliva na proces dialoga, kadar je decentralizirano, povsem pregledno in temelji na dokazih.
Between July 2002 and February 2005, 88 requests for financial support were approved to the tune of approximately 962,000 Euros.
Tako lahko organizacije pridobijo tehnična sredstva za udeležbo kot partnerji v dialogu, ne da bi to ogrožalo ali navidezno ogrožalo njihovih temeljnih obveznosti, ki jih imajo kot demokratični predstavniki svojih volilnih okrožij ali člani.
CAISA is an International Cultural Centre founded in 1996 and supported by the City of Helsinki Cultural Office.
Urad za tehnično podporo združenjem priseljencev (Gabinete de Apoio Técnico às Associações de Imigrantes – GATAI) na Portugalskem sodeluje s Posvetovalnim svetom za vprašanja priseljencev pri sprejemanju odločitev o priznavanju združenj priseljencev in zagotavljanju tehnične podpore mreži različnih priseljenskih skupnosti.
It supports the cultural activities of ethnic groups at the city level as a way to facilitate interaction between immigrants and the rest of Helsinki’s population.
Pri tem se opira na ugotovitev, da so tisti s statutom priseljenskega združenja zakoniti predstavniki, ki so najprimernejši za sklepanje partnerstev pri kulturnih dejavnostih.
The House of National Minorities in Prague, Czech Republic, provides office space and grants to minority civic associations.
GATAI omogoča prostor, infrastrukturo in tehnično znanje, sodeluje v projektih, jih ocenjuje in spremlja ter organizira redne sestanke z združenji priseljencev.
The House serves as a contact point for cooperation and meetings between national minorities and interested members of the public.
V obdobju med julijem 2002 in februarjem 2005 je bilo odobrenih 88 zahtevkov za finančno podporo v višini približno 962 000 evrov.
Building baseline knowledge and skills
Poglobitev temeljnega znanja in spretnosti
Trainings and briefings can be used to introduce all partners to the rules of the game, prepare them with baseline knowledge, intercultural competencies, and provide a toolbox of skills and strategies.
Z usposabljanji in kratkimi poročili lahko vse partnerje uvedemo v pravila igre, jim damo temeljno znanje, medkulturne kompetence in orodja za oblikovanje spretnosti in strategij.
Trainings in leadership and mediation skills may also enhance the ability of the convener to lead a dialogue platform.
Usposabljanja za spretnosti vodenja in mediacije prav tako lahko povečajo sposobnost pobudnika pri vodenju platforme za dialog.
Dialogue platforms can thus form part of the intercultural learning strategy of organisations.
Platforme za dialog tako lahko postanejo del medkulturne učne strategije organizacij.
The platform ‘Generation’ in Amadora, near Lisbon, Portugal, aimed to develop a better understanding of the dynamics behind feelings of social exclusion, truancy and school dropout among immigrant youth in this under-privileged urban neighbourhood.
Namen platforme „Generacija“ (Geracão) iz Amadore v bližini Lizbone, Portugalska, je bil razvoj boljšega razumevanja dinamike, ki se skriva za občutki socialne izključenosti, brezdelja in šolskega osipa med priseljensko mladino v tej ogroženi mestni soseščini.
A Congress and workshops with youth were organised by the district government, voluntary organisations, state schools, and a local parish council.
Okrožna uprava, prostovoljne organizacije, državne šole in lokalni župnijski svet so organizirali kongres in delavnice za mlade.
Five young residents were trained as facilitators to act as bridges between the neighbourhood and outside communities.
Pet mladih so usposobili za povezovalce, da bi delovali kot vez med soseščino in zunanjimi skupnostmi.
The European Union Trade Confederation (ETUC) provides its members with a research report and action plan on collective bargaining on issues of concern for migrant and ethnic minority workers, which can be used as a tool for dialogue on integration in the workplace.
Evropska konfederacija trgovskih sindikatov (European Union Trade Confederation – ETUC) svoje člane oskrbuje z raziskovalnim poročilom in akcijskim načrtom o vprašanjih iz kolektivnih pogodb, ki zadevajo migrante in delavce iz etničnih manjšin in se lahko uporabijo kot orodje za vodenje dialoga o integraciji na delovnem mestu.
These documents present the main points that collective bargaining policies should cover and highlights the various successes of national confederations or member organisations.
Ti dokumenti predstavljajo glavne točke, ki jih morajo upoštevati politike za pogajanja o kolektivnih pogodbah, in izpostavljajo različne uspehe nacionalnih konfederacij ali članskih organizacij.
Lastly, agendas and schedules should leave room to address the new issues that will inevitably emerge when partners are convened and the process is underway.
Teme poldnevnih seminarjev, kulturnih delavnic in obiskov so bile namenjene migraciji in neenakostim med severom in jugom, identiteti in kulturni raznolikosti med manjšinami, pomenu vere pri integraciji in vprašanju, kako naj Evropa obravnava pravice priseljencev.
A key priority of Ireland’s Health Service Executive’s National Intercultural Health Strategy is the implementation of ethnic equality monitoring.
Pri odločitvah o izvajanju in vodenju platforme (tj. njene strukture, kraja in časovne umestitve) je mogoče slediti praktičnemu pristopu, ki temelji na načelu aktivne vključitve.
Part of making planning and evaluation more responsive and evidence-based is knowing the health needs and outcomes of service users from diverse backgrounds.
Ta pristop vsebuje ustvarjalne in prilagodljive rešitve, kot so večerna posvetovanja za delavce, storitve varstva otrok za starše in kritje prevoznih stroškov za osebe v stiski.
The strategy’s consultation process used many flexible and creative responses to actively engage “hard to reach” groups like migrant workers, the undocumented, and those women from conservative backgrounds who are uncomfortable with public sessions.
Ker lahko ljudje včasih precenijo svoje znanje jezila, lahko razpoložljivost tolmačev poskrbi za to, da jezik ne postane ovira pri gradnji medsebojnega zaupanja in razumevanja z dialogom.
Coordinators arranged evening consultations, used different formats from large workshops and surveys to small focus groups and individual interviews, provided support for transport and childcare, and ensured that interpreters were available when required.
Nenazadnje je treba v dnevnem redu in programu predvideti prostor za obravnavo novih vprašanj, ki se bodo neizogibno pojavila, ko bodo partnerji sklicani in bo proces stekel.
www.lenus.ie/hse/bitstream/10147/45775/1/9101.pdf
Če odločitve o načinu izvajanja platforme (tj. strukture, kraja, časovne umestitve, razlage) temeljijo na načelih aktivne vključitve, potem vsak še tako majhen praktičen korak prispeva k ustvarjanju kulture odprtega in spoštljivega dialoga.
Ensuring coherence across sectors and levels of governance
Ključna prednostna naloga nacionalne medkulturne zdravstvene strategije, ki jo vodi irski Izvršni odbor za zdravstvo (Health Service Executive), je spremljanje etnične enakosti.
Government consultative bodies or collective bargaining guidelines on issues of integration have existed in Northwest Europe since the post-war period, while national inter-religious dialogues are more recent inventions.
Če želimo, da sta načrtovanje in ovrednotenje ustreznejša in temeljita na dokazih, je treba poznati zdravstvene potrebe in učinke pri uporabnikih storitev z različnimi ozadji.
Numerous projects have emerged in the cultural and educational sector in the past decade and with ever greater pace during the 2008 European Year of Intercultural Dialogue.
Posvetovalni proces v okviru strategije je dal številne prožne in ustvarjalne rešitve za aktivno vključitev „težko dosegljivih“ skupin, kot so priseljenski delavci, osebe z neurejenim statusom in ženske iz konservativnih okolij, ki niso vajene javnih srečanj.
Dialogue platforms may have to address intersecting topics, for example ; access to housing, healthcare and education. Taking on the role of convener of a dialogue platform obliges a public authority to assure policy and dialogue coherence.
Koordinatorji so organizirali večerna posvetovanja, uporabljali različne metode, ki so segale od velikih delavnic in raziskav do majhnih delovnih skupin in individualnih razgovorov, zagotovili podporo pri prevozu in varstvu otrok ter poskrbeli za ustrezno razpoložljivost tolmačev.
From ad hoc to ongoing dialogue and action
Zagotavljanje skladnosti med sektorji in upravnimi stopnjami
The launch of a platform raises public and stakeholder expectations that the issues at hand will be addressed successfully.
Platforme za dialog so se pojavile nenačrtovano in neenakomerno v najrazličnejših sektorjih po vsej Evropi.
Therefore, planning for outcomes needs special attention. Conveners will spend a great deal of their time maintaining the platform’s focus and managing the multiple interests of its participants.
V severozahodni Evropi obstajajo vladna posvetovalna telesa ali smernice za kolektivna pogajanja o vprašanjih integracije že od povojnega obdobja, medtem ko so se nacionalni medverski dialogi začeli pojavljati razmeroma pozno.
They should not forgo the opportunity of having stakeholders around the table who have the capacity to deliver on the Platform’s goals.
V zadnjem desetletju so se pojavili številni projekti s področja kulture in izobraževanja, njihovo število pa se je še povečalo med evropskim letom medkulturnega dialoga 2008.
Otherwise, platforms end up as “talk shops.”
Platforme za dialog bodo morda morale obravnavati stične teme, kot so na primer dostop do stanovanj, zdravstvenega varstva in izobraževanja.
This can lead to consultation fatigue, whereby stakeholders lose interest in participating in the next platform if nothing was done with what they said in the last one.
Organ javne uprave, ki prevzame vlogo pobudnika platforme za dialog, se zavezuje, da bo zagotovil skladnost politike in dialoga.
Dialogue platforms cannot be expected to work as “a quick fix.” Translating dialogue into action requires that participants, from the very beginning, see the platform not as a one-off event, but as part of a process where they can make a “critical engagement.”
„Partnerstva za enakost“ (Equalities Partnerships) v Združenem kraljestvu združujejo lokalne svete in ključne organe javne uprave, kot so policija, nosilci osnovnega zdravstvenega varstva in prostovoljske službe, ki razpravljajo in usklajujejo svoje dejavnosti na področju uveljavljanja načela enakosti in raznolikosti pri zagotavljanju storitev v skupnosti. Primer takega partnerstva je Sefton Equalities Partnership.
For example, dialogue takes the shape of a mutual exchange of information.
Z uvedbo platforme se dvignejo pričakovanja javnosti in interesnih skupin, da bodo aktualna vprašanja uspešno rešena, zato načrtovanje rezultatov zahteva posebno pozornost.
Participants state their interpretation and positions on a given situation.
Pri tem ne smejo izpustiti priložnosti, da za okroglo mizo zberejo interesne skupine, ki so sposobne ovrednotiti cilje platforme.
The fact that the various parties sat down for an open and respectful exchange of views can serve to reassure the public, albeit symbolically and momentarily.
To lahko povzroči posvetovalno utrujenost, ko interesne skupine izgubijo zanimanje za sodelovanje v naslednji platformi, če njihovih izjav v prejšnji ni nihče upošteval.
Participants come out of dialogue with a newfound sensitivity to different opinions.
Od platform za dialog ne moremo pričakovati hitrih rešitev.
As a sign of trust, they accommodate these differences at a rhetorical level. These slight adjustments filter down into peoples’ ways of thinking and speaking about the issue.
Prehod od dialoga k ukrepanju zahteva, da udeleženci že na samem začetku ne pojmujejo platforme kot enkraten dogodek, temveč kot del procesa, v katerem lahko odločilno sodelujejo.
In this scenario, participants accommodate each other with public discourses that are less radical and more inclusive.
Dolžnost za nadaljnje ukrepanje najtesneje zavezuje prav organizatorje platforme, zlasti če gre za organ javne uprave.
Taking this one step further, participants agree on a shared, more complex understanding of the issue and identify common ground and benefits of diversity.
Glede na stopnjo medsebojnega razumevanja in zaupanja, ki so jo dosegli udeleženci, lahko pričakujemo, da se bo platforma različno odražala in vplivala na udeležence in na skupnost.
Partners conclude with expressions of mutual trust and open calls for societal action meant to inspire follow-up from others in the public and civil society.
Recimo, da dialog poteka v obliki medsebojne izmenjave informacij.
These outputs might have a greater impact on peoples’ way of thinking and speaking.
Udeleženci podajo svojo razlago in mnenja o določeni situaciji.
The appeals might lead to ad hoc community actions that strengthen, at least temporarily, a community’s social and associational networks.
Dejstvo, da so se različne strani odločile izmenjati mnenja odprto in spoštljivo, je lahko za javnost pomirjajoče, čeprav le simbolično in začasno.
The ‘German Islam Conference’ (DIK) is the Ministry of Interior’s ongoing process of dialogue with Germany’s residents and citizens of Muslim backgrounds on topics like integration, extremism and the principles of social and religious policy.
„Nemška islamska konferenca“ (Deutsche Islamkonferenz – DIK) je okvir za stalen dialog Ministrstva za notranje zadeve z nemškimi prebivalci in državljani z muslimanskim ozadjem o temah, kot so integracija, ekstremizem ter načela socialne in verske politike.
As a result of the 2007/8 plenary sessions, the 15 participants from different levels of governance and 15 from the German Muslim communities agreed to an interim summary of the conclusions of the four DIK working groups, defining a shared understanding of integration, funding research to gather more empirical data on the situation of Muslim life in Germany, describing ways to accelerate the introduction of Muslim religious instruction in public schools, raising media awareness and providing a clearinghouse for further cooperation.
Kot rezultat plenarnih zasedanj v letih 2007 in 2008 se je petnajst udeležencev z različnih upravnih stopenj skupaj s petnajstimi udeleženci iz nemških muslimanskih skupnosti dogovorilo o vmesnem povzetku sklepov štirih delovnih skupin DIK, ki opredeljuje skupno razumevanje integracije, financiranje raziskav za zbiranje več empiričnih podatkov o položaju muslimanskega prebivalstva v Nemčiji, opis možnosti za pospešeno uvajanje muslimanskega verskega pouka v javne šole, ozaveščanje medijev in zagotovitev sistema posredovanja podatkov za prihodnje sodelovanje.