natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tolimit global warming to2°C, global emissions of greenhouse gases will
Celovita politika na področju energije in podnebnih sprememb kaže na začetek nove industrijske revolucije za spremembo načina proizvodnje in uporabe energije ter vrst energije, ki jih uporabljamo.
To underline its determination andset an example for its partners tofollow, the EU has agreed to cut itsown greenhouse gas emissions by atleast20%by2020 regardless ofwhat othercountries do.
Da bi poudarila svojo namero in dala zgled svojim partnerjem, je EU sklenila, da bo do leta 2020 emisije toplogrednih plinov zmanjšala za najmanj 20 %, ne glede na to, kaj bodo storile druge države.
The EUplans to achieve this reductionthrough actions foreseen in the newintegrated energy and climate policytogether withmeasures already inplace.
EU načrtuje, da bo to zmanjšanje dosegla z ukrepi, napovedanimi v novi celoviti energetski in podnebni politiki, skupaj z že uvedenimi ukrepi.
Burning coal to produceelectricity is particularlyharmful to the climate.
Kurjenje premoga za proizvodnjo električne energije je še posebej škodljivo za podnebje.
mep-2nov07.qxd 11/15/07 3:17 PM Page 6
Boj proti podnebnimspremembam l bolje povezali energetsko politiko EU z
Combating climate change
raven; l do leta 2020 za desetkrat, tj. do najmanj
The EU leaders have decided to: l l l l l l better integrate EU energy markets,i.e. moving towards more competitive, Europe-wide electricity andgas markets; better integrate EU energy policywith other policies, not just withenvironment policy, but also withpolicies such as research, agricultureand trade; increase international cooperation: if the EU can take a commonapproach on energy, and articulateit withacommon voice, it can leadglobal debate.
10 %, povečali delež biogoriv v celotni porabi bencina in dizelskega goriva, če bodo komercialno dostopna traj- nostna biogoriva „druge generacije“ iz kulturnih rastlin, ki niso namenjene za prehrano;
l save 20%of energy consumptioncompared with projections for 2020by improving energy efficiency; increase to 20%by 2020 the shareof renewable energies in overallenergy consumption, thus almosttripling the current level; increase tenfold — to at least 10%—the share of biofuels in overallpetrol and diesel consumption by2020, provided that sustainable,‘second-generation’ biofuels fromnon-food crops become commer-ciallyavailable; develop and promote low- oreven zero-emitting technologies,includingcarbon capture and stor- age — i.e. preventing CO2enteringthe atmosphere by capturing it and
Izhodišče je triletni energetski akcijski načrt za Evropo za obdobje 2007–2009, oblikovan za usmeritev EU in njenih državljanov na pravo pot pri združevanju boja proti podnebnim spremembam z večjo varnostjo oskrbe z energijo in nenehno gospodarsko rastjo.
The starting point is a three-yearenergy action plan for Europe for theperiod 2007–09 designed to set the EU — and its citizens — on the rightcourse to combine the fight againstclimatechange with greater securityof energy supply and continued economic growth.
l razvijali in spodbujali tehnologijo, ki povzroča malo ali celo nič emisij, vključ- no z zajemanjem in shranjevanjem ogljika, tj. preprečevanjem sproščanja
storing it underground in depletedgas fields or old salt mines — so thatthese can make a major contributiontoreducing emissions by2020; a h n B e h c s u t e
2 shrani pod zemljo v izčrpanih plinskih poljih ali starih rudnikih soli, tako da bo lahko bistveno prispevala k zmanjševa- nju emisij do leta 2020; l bolje povezali energetske trge EU, tj. s prehodom k bolj konkurenčnim, vse- evropskim trgom elektrike in plina;
It’s faster and cleaner bytrain: cutting vehicle emissions is critical incombating climatechange.
Z vlakom je hitreje in čisteje: zmanjševanje emisij iz vozil je ključnega pomena pri boju proti podnebnim spremembam.
What the scientists say
Kaj pravijo znanstveniki
Over the past 150 years the mean temperature has increased by almost 0.8°C worldwide.Europe is warming faster than the global average: the temperature has increased by about 1°C.Eleven of the 12 warmest years worldwide since reliable records began in 1850 occurredbetween 1995 and 2006.
Evropa se segreva hitreje od globalnega povprečja: temperatura se je povišala za skoraj 1 ºC. Enajst izmed 12 najtoplejših let na svetu od začetka zanesljivih beleženj v letu 1850 je bilo zabeleženih med letoma 1995 in 2006.
The impact of rising temperatures can now be seen in the meltingice in the Arctic and the Alps, rain and snowfall patterns, droughts and heat waves, and theintensity of tropical cyclones.
Na vpliv vse višjih temperatur zdaj kažejo taleči se led na Arktiki in v Alpah, vzorci deževja in sneženja, suše in vročinski valovi ter jakost tropskih ciklonov.
Many experts believe that global warming must be limited to no more than 2°C above the preindustrial temperature if we are to prevent climate change from having irreversible impacts.
Številni strokovnjaki menijo, da je treba globalno segrevanje omejiti na največ 2 ºC nad temperaturami iz predindustrijske dobe, če želimo preprečiti nepopravljive posledice podnebnih sprememb.
Butthe scientific consensus is that the world’s average temperature could rise by as much as 6°Cabovetoday’s levels in the course of this century, if no further action is taken.
Znanstveniki pa se strinjajo, da se lahko povprečna svetovna temperatura v tem stoletju poviša za kar 6 ºC nad današnjo ravnjo, če ne bomo ukrepali.
There was a 70%increase in emissions of greenhouse gases worldwide between 1970 and2004.
Med letoma 1970 in 2004 so se emisije toplogrednih plinov po vsem svetu zvišale za 70 %.
The international forum responsible for assessing the scientific evidence of climate change andits impacts is the Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC), set up in 1988.
Mednarodni forum, odgovoren za ocenjevanje znanstvenih dokazov o podnebnih spremembah in njihovih vplivih, je Medvladni forum o podnebnih spremembah (IPCC), ki je bil sestavljen leta 1988.
The panel,ajoint initiative of the United Nations Environment Programme and the World Meteorological Organization, assesses the scientific, technical and socioeconomic information relevant forunderstanding the risk of man-made climate change.
Forum, skupna pobuda Okoljskega programa Združenih narodov in Svetovne meteorološke organizacije, ocenjuje znanstvene, tehnične in družbeno gospodarske informacije, ki so pomembne za razumevanje tveganja podnebnih sprememb, ki jih povzroča človek.
The drafting of its assessments involveshundreds of leading experts from around the world.
Pri pripravi osnutka ocen sodeluje več sto vodilnih strokovnjakov z vsega sveta.
Since 1990, the IPCC has produced fourassessment reports, the most recent in 2007.
Od leta 1990 je IPCC sestavil štiri poročila o oceni, zadnje v letu 2007.
Its confidence that greenhouse gases are to blamefor the changein the climatehas been steadily growing with each report.
Prepričanje foruma, da so spremembe v podnebju posledica toplogrednih plinov, je z vsakim poročilom vse bolj trdno.
Combating climate change
Za dobro prihodnjih generacij
For the sakeof future generations to cut their collective emissions by30%by 2020, annual economicgrowth would be trimmed by lessthan 0.2%.
V praksi bodo te koristi verjetno več kot odtehtale gospodarske stroške zmanjšanja emisij.
Combating climate change is likely tomean significant adjustments to ourlifestyles but that does not mean sacrificing our standard of living.
Boj proti podnebnim spremembam bo verjetno zahteval bistveno prilagajanje našega načina življenja, vendar to ne pomeni, da bo treba žrtvovati tudi naš življenjski standard.
Thechanges are perfectly compatible withthe EU priorities of jobs and growth,and with sustainable development.
Spremembe so popolnoma združljive s prednostnimi nalogami EU na področju ustvarjanja delovnih mest in rasti ter s trajnostnim razvojem.
The costs of this action will be verylimited, and in any case much lessthan the cost of the damage climatechange will cause if we take noaction. If developed countries agree
Stroški tega ukrepa bodo zelo omejeni in vsakem primeru veliko manjši od stroškov škode, ki jo bodo povzročile podnebne spremembe, v kolikor ne bomo ukrepali.
Inpractice, the economic costs of emission reduction are likely to be morethan offset by these benefits.
Če se razvite države dogovorijo o zmanjšanju skupnih emisij za 30 % do leta 2020, se bo letna gospodarska rast zmanjšala za manj kot 0,2 %.
Without action now,skiing holidays couldbecome a thing of thepast for future generations.
Če ne bomo ukrepali takoj, lahko zimske počitnice nasmučiščih za prihodnje generacije postanejo stvar preteklosti.
Greenhouse gas emissions per person in the EU countries, 1990 and 2005
Emisije toplogrednih plinov na osebo v državah EU v letih 1990 in 2005
Combating climate change
Gradimo na naših dosežkih
The 15 countries which weremembers of the EU at the time wentfurther and committed collectively toan 8%reduction in their emissions.The protocol also created flexiblemarket-based mechanisms, includingemission trading, to help industrialised countries achieve these reductions at least cost and to encourageinvestment in clean energy projects indeveloping countries and economiesin transition.
Protokol je uvedel tudi prilagodljive tržno zasnovane mehanizme, vključno s trgovanjem z emisijami, da bi industrijsko razvitim državam pomagal doseči ta znižanja z manjšimi stroški in spodbudil vlaganja v projekte čiste energije v državah v razvoju in gospodarstvih v prehodu.
The EU is not starting from scratch intackling climate change.
Evropska unija pri reševanju podnebnih sprememb ne začenja od začetka.
The EU hasbeen progressively strengthening itsmeasures to increase energy efficiency, limit emissions from factoriesand cars, and encourage energy savings for a number of years.
Sedmi okvirni program za raziskave in tehnološki razvoj je zadnji v nizu raziskovalnih programov EU, ki bo dal vse večji poudarek okolje, čisto energijo z manjšo vsebnostjo ogljika in podnebne spremembe.
Rules onrecycling and restricting the use oflandfill sites are also contributing toreducing the amount of carbon emitted by the EU, known as its carbonfootprint.
Čeprav Združene države in Avstralija protokola niso ratificirale in zato formalno ne prispevajo k temu cilju, je EU začela izvajati konkretne ukrepe, da bi dosegla svoje cilje v zvezi z emisijami, ki upoštevajo raven gospodarskega in industrijskega raz- voja vsake države članice posebej.
The seventh framework programme on research and technologydevelopment is the latest in a seriesof EU research programmes to putincreasing emphasis on the environment, clean and low carbon energy,and climatechange.
Večina držav, ki so se leta 2004 pridružile EU, ima svoje lastne cilje, o katerih so se pogajale v okviru Kjotskega protokola še pred pridružitvijo Evropski uniji.
Above all, the EU is already well intoaprogramme designed to reduceemissions by 8%by 2012.
Predvsem pa je EU že temeljito zasnovala program za zmanjšanje emisij za 8 % do leta 2012.
The EU hascommitted tothis target under the socalled Kyoto Protocol to the United Nations Framework Convention on Climate Change.
EU se je k izpolnitvi tega cilja zavezala v okviru tako imenovanega Kjotskega protokola k Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja.
The Kyoto Protocol was agreed in1997.
Kjotski protokol je bil sklenjen leta 1997.
Meeting the targets
Doseganje ciljev
The EU has succeeded in breakingthe link between economic growth and greenhouse gas emissions.
EU je uspela prekiniti povezavo med gospodarsko rastjo in emisijami toplogrednih plinov.
Whilethe EU economy grew between 1990 and 2005, the overall emissions of its 27 members fell by 7.9%.
Medtem ko je EU med letoma 1990 in 2005 doživela gospodarsko rast, so se skupne emisije njenih 27 članic zmanjšale za 7,9 %.
For the15 ‘older’ member states (EU-15),thedrop in emissions was 1.5%.
V petnajstih „starejših“ državah članicah (EU-15) je zmanjšanje emisij znašalo 1,5 %.
This isencouraging, but much more needstobe done toreach the EU-15’s 8%reduction target by 2012.The mostrecent projections of future emissionsshowthat this target can be met provided that EU countries actually carryout all the actions that are planned.
To je spodbudno, vendar je za izpolnitev cilja EU-15, in sicer 8-odstotne-ga zmanjšanja emisij do leta 2012, treba storiti še veliko več. Najnovejše napovedi o prihodnjih emisijah kažejo, da je ta cilj mogoče izpolniti, če države EU dejansko izvedejo vse načrtovane ukrepe.
The programme to help the EU and itsmember states meet their emissiontargets under the Kyoto Protocoliscalled the European climate changeprogramme (ECCP).
Program, ki naj bi EU in njenim državam članicam pomagal, da izpolnijo svoje cilje v zvezi z emisijami v okviru Kjotskega protokola, se imenuje Evropski program za podnebne spremembe (ECCP).
Managed by the European Commission, the ECCP hasled so far to the development ofsome 40 European-level policiesandmeasures to reduce greenhouse gasemissions.
ECCP, ki ga upravlja Evropska komisija, je do zdaj pomagal pri razvoju približno 40 politik in ukrepov na evropski ravni, ki so usmerjeni v zmanjševanje emisij toplogrednih plinov.
These complement theactions being taken by individual EU countries at home.
Ti dopolnjujejo ukrepe, ki se izvajajo v posameznih državah članicah EU.
The EU-levelmeasures include energy standardsfor buildings and laws to restrict theuse of certain industrial gases withaveryhigh global warming effect.By far the most important policydeveloped under the ECCP is the EUtrading scheme for greenhouse gasemissions (see box on page 12).
Ukrepi na ravni EU vključujejo energetske standarde za zgradbe in zakone o omejevanju uporabe nekaterih industrijskih plinov, ki bistveno prispevajo h globalnemu segrevanju. Daleč najpomembnejša politika, oblikovana v okviru ECCP, je sistem EU za trgovanje z emisijami toplogrednih plinov (glej okvir na strani 12).
Wind turbines beinginstalled will become anincreasingly commonsight in the future.
Postavitev vetrnih turbin bo v prihodnosti čedalje pogostejši prizor.
Combating climate change
Inovativni mehanizem
The cornerstone of the EU’s strategy for fighting climate change is the EU emission trading scheme (EU ETS), launched in January 2005.
ETS), ki je bil uveden januarja 2005.
Emission trading helps to ensure that emission cuts are achieved at least cost.
2 tudi glavno dejavnik hitrega širjenja trgovanja z ogljikom po vsem svetu.
The EU ETS currently covers around 10 500 installations in the energy and industrial sectors which are collectively responsible for close to half the EU’s emissions of CO2.By putting a coston the carbon emissions of these installations, the scheme creates a permanent incentive for participating companies to minimise emissions as far as possible.
EU ETS trenutno vključuje približno 10 500 naprav v energetskem in industrijskem sektorju, ki so skupaj od- govorne za skoraj polovico emisij CO v EU. Sistem z določitvijo stroškov emisij ogljika iz teh naprav oblikuje
Under this scheme, the national authorities in each EU country allocate a certain number ofemission allowances to each installation.
V okviru tega sistema nacionalni organi v vsaki državi EU dodelijo določeno število pravic do emisije za vsako napravo.
The ‘cap’, or limit, on the total number of allowancescreates the scarcity needed for the market to function.
Zgornja meja skupnega števila pravic ustvarja pomanjkanje, potrebno za delovanje trga.
Companies that keep their emissionsbelowthe level of their allowances can sell the allowances they do not need.
Podjetja, ki svoje emisije zadržijo pod ravnjo svojih pravic, lahko prodajo pravice, ki jih ne potrebujejo.
Those facing difficulty in keeping to their allowances must either take measures to reduce their own emissions(for example, by investing in more efficient technology or using less carbon-intensive energysources), or buy the extra allowances needed on the market — effectively paying another company for reducing emissions on their behalf.
Tista, ki imajo težave z usklajevanjem svojih pravic, morajo sprejeti ukrepe za zmanjšanje lastnih emisij (na primer vlagati v učinkovitejšo tehnologijo ali uporabljati manj energetskih virov z visoko vsebnostjo ogljika) ali kupiti dodatne potrebne pravice na tržišču, pri čemer dejansko plačajo drugemu podjetju, da zmanjša emisije v njihovem imenu.
Companies covered by the EU ETS are also allowed to use emission credits generated by emis-sion-saving projects in non-EU countries.
Podjetjem, vključenim v EU ETS, je dovoljeno uporabljati tudi emisijske kredite iz projektov za varčevanje z emisijami v državah, ki niso članice EU.
This is organised under the Kyoto Protocol’s cleandevelopment mechanism (CDM) and joint implementation (JI) instrument.
To je organizirano v okviru mehanizma čistega razvoja (CDM) in projektov skupnega izvajanja (JI) Kjotskega protokola.
Demand for thesecredits is a strong driver for investment in ideas that reduce emissions in other countries.
Povpraševanje po teh kreditih je močna spodbuda za vlaganja v zamisli, ki zmanjšujejo emisije v drugih državah.
Installations in the energy and industrial sectors are not the sole culprits adding to the level of
Naprave v energetskem in industrijskem sektorju niso edine, ki zvišujejo raven CO v ozračju. Evropska ko-
CO2in the atmosphere. Consequently, the European Commission has proposed extending the EU ETS from 2011 to include the rapidly growing emissions from aviation.
2 misija je zato predlagala širitev EU ETS od leta 2011 na hitro naraščajoče emisije iz letalskega prometa.
In addition, a review of the scheme currentlyunder waymaylead tomore sectors and gases being covered.
Poleg tega pregled sistema, ki se trenutno izvaja, lahko pripelje do vključitve večjega števila sektorjev in plinov.
More efficient powerand gas markets
Učinkovitejši trgi elektrike in plina
Greenhouse gas emissions comelargelyfrom energy use and production.
Emisije toplogrednih plinov v veliki meri nastajajo pri uporabi in proizvodnji energije.
A joint EU response to an energy crisis is notnew either.
EU ima že več let enoten politični okvir na področju energije.
The EU has, for example, acoordinated policy on strategicreserves of oil and petroleum productsas the result of a supply crisis in theearly 1970s.
EU na primer vodi usklajeno politiko v zvezi s strateškimi rezervami nafte in naftnih derivatov zaradi kriznih razmer na področju oskrbe v zgodnjih 70. letih 20. stoletja.
The choices we make as consumershave a real impact on greenhousegas emissions from energy use andproduction. Virtually all EU consumers are now free to buy their gasor power from any supplier, includingsome which specialise in renewableenergy.
Opozorila znanstvenikov o učinku pod- nebnih sprememb so čedalje bolj resna, zato je EU prepoznala nujno potrebo po združitvi številnih ukrepov v eno samo celovito podnebno in energetsko politiko za Evropo.
Efficient markets are makingenergy more affordable and helpingremove barriers to achieving lowergreenhouse gas emissions.
Ta politika bo zagotovila oskrbo z energijo, ki je konkurenčna, trajnostna in varna ter vključena v dobro okoljsko pra-
As the warnings from scientists aboutthe impact of climate change havegrown more and more serious, the EUhas recognised the urgent need topull together a number of strands inasingle integrated climate andenergy policy for Europe.
Odločitve, ki jih sprejemamo kot potrošniki, resnično vplivajo na emisije toplogrednih plinov zaradi uporabe in proizvodnje energije.
This policywill provide energy supplies that arecompetitive, sustainable and secure,and integrated with good environmental practice which will reduce and other green- emissions of CO2house gases.
Danes imajo dejansko vsi potrošniki v EU možnost, da sami izberejo svojega dobavitelja plina ali električne energije, med katerimi so tudi takšni, ki so specializirani za obnovljivo energijo.
Emission credits areavailable for investing inthis climate-friendlyalternative technology forbrick production in India.
Učinkoviti trgi prispevajo k večji cenovni dostopnosti energije ter pomagajo odstranjevati ovire na poti k zmanjševanju emisij toplogrednih plinov.
The keyelements of the EU’s energypolicy in delivering these targets areas follows:
Vendar pa je še dovolj prostora za izboljšave, da se zagotovi pravična kupčija za vsakega, da nova podjetja na tem področju niso v slabšem položaju in da imata električna energija in plin prosto pot tudi prek meja EU.
C l l more efficient power and gas markets;diversification;an ambitious renewable energypolicy;intelligent energy behaviour;international cooperation.
2 toplogrednih plinov.
Combating climate change
Diverzifikacija
Diversification is becoming increasingly dependent on imports, and therefore increasingly vulnerable to supply and priceshocks.
Večja varnost oskrbe pomeni, da se ne zanašamo na eno samo obliko energije ali na peščico držav dobaviteljic zunaj EU.
Dependence on imported oilcould rise to 93%and on importedgas to 84%by 2030, if energy consumption is not checked and the fuelmix changed.
Pomeni proizvodnjo večje količine ener- gije znotraj EU in po potrebi zagotovi- odvisnost od uvoženega plina pa na 84 %, če se ne omeji poraba energije in ne zamenja mešanica goriv.
At present, the EU getsabout 50%of the gas it consumesfrom just three sources — Russia,Norway and Algeria.
Trenutno EU približno 50 % plina, ki ga porabi, prejema iz samo treh virov, in sicer Rusije, Norveške in Alžirije.
The overall level of the EU’s reliance on importedenergy was 52.3%in 2005.
Celotna raven odvisnosti EU od uvožene energije je bila leta 2005 52,3-odstotna.
It is about producing moreenergy within the EU, and where necessary ensuring supply from otherstable regions of the world.
Pomeni tudi dogovor o delitvi zalog v času kriznih razmer, saj je raven odvisnosti posameznih držav EU od uvoza precej različna.
Some 80%of the energy the EU consumes is from fossil fuels — oil, natural gas and coal — all of them major sources of CO2emissions.
Približno 80 % energije, ki jo porabi EU, se pridobiva iz fosilnih goriv, tj. nafte, zemelj- skega plina in premoga, vsa pa so glavni vir emisij CO
Technologyis helping reduce those emissions, and ‘clean’ coal technology should beoperational within the next decade orso.
2 zmanjševanju teh emisij, tehnologija „čiste uporabe“ premoga pa bi morala začeti delovati v naslednjem desetletju.
Nevertheless, fossil fuel is a finiteresource, whichwill have been significantly depleted by the middle of thiscentury.
Kljub temu so fosilna goriva omejen vir, ki bo do sredine tega stoletja v veliki meri izčrpan.
Reducing the use of fossilfuels thus contributes to improvingthe EU’s energy security as well ashelping tolimit climatechange.
Zmanjšanje uporabe fosilnih goriv tako prispeva k izboljšanju varnosti oskrbe EU z
Diversification into more homegrown energy will need a greater useof low or zero carbon technologiesbased on renewable energy sources,such as wind, solar, hydro power andbiomass, since the EU is short of fossil fuel resources of its own.Ultimately we are likely to havehydrogen in the mix as well.
Za diverzifikacijo z večjo uporabo domače energije bo potrebna večja uporaba tehnologij, ki povzročajo malo ali nič emisij ogljika, na podlagi obnovljivih virov energije, kot so veter, sončna energija, vodna energija in biomasa, saj ima EU premalo lastnih virov fosilnih goriv.
Some EUcountries will also use nuclear poweras part of their energy mix.
Na koncu bo imel v energetski mešanici vlogo verjetno tudi vodik.
For theforeseeable future this will comefrom nuclear fission since nuclearfusion technology is not likelytobecome available before the secondhalf of this century.
V predvidljivi prihodnosti bo to rezultat jedrske fisije, saj tehnologija jedrske fuzije verjetno ne bo na voljo pred drugo polovico tega stoletja.
Berlin is just one ofseveral EU cities runninghydrogen-poweredbuses with the help of EU funds.
Berlin je samo eno izmed mest EU, kjer s finančnimi sredstvi EU avtobuse poganja vodik.
Energy consumption by fuel type, 2005
Poraba energije glede na vrsto goriva, 2005