natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Some, including Estonia, Cyprus, Lithuania, Malta, Poland and Slovakia, but also Ireland, will need to more than double the proportion they recycled in 2002.
Nekatere države, vključno z Estonijo, Ciprom, Litvo, Malto, Poljsko in Slovaško pa tudi Irsko, bodo morale več kot podvojiti delež, ki so ga reciklirale leta 2002.
The New-10 have been given several extra years to meet the recycling target.
10 novih članic je dobilo več dodatnih let za izpolnitev ciljev recikliranja.
Hungary
Estonija Nove ad
New-10 ak R v
Češka republika
* Extension of deadline and lower targets
* Podaljšanje roka in zmanjševanje ciljev
Sustainable energy: A long way to go
Trajnostna energija: pred nami je še dolga pot
Total energy consumption continues to increase rapidly, making it difficult for Europe to reach its objectives on climate change.
Skupna poraba energije se še naprej hitro povečuje, kar Evropi otežuje uresničevanje ciljev glede podnebnih sprememb.
If exploited more fully, energy efficiency and renewable energy sources could make a major contribution to a more sustainable energy system.
Če bi intenzivneje izkoriščali energetsko učinkovitost in energijo iz obnovljivih virov, bi lahko bistveno prispevali k bolj trajnostnemu energetskemu sistemu.
Achieving this will require deep changes throughout the economy.
Za dosego tega pa bodo potrebne temeljite spremembe v celotnem gospodarstvu.
Total energy consumption in the 25 Member States has been rising since the mid-1990s and this trend is expected to continue.
Skupna poraba energije se v 25 državah članicah od sredine osemdesetih let povečuje in pričakovati je, da se bo takšno gibanje tudi nadaljevalo.
Burning fossil fuels, the main source of greenhouse gas emissions, is predicted to remain the largest energy source in Europe for the next 30 years.
Napoveduje se, da bodo fosilna goriva, ki so glavni vir emisij toplogrednih plinov, v Evropi ostala glavni vir energije nadaljnjih trideset let.
Despite some growth in absolute terms renewable energy is not expected to raise its share significantly, while the contribution of nuclear power is projected to decline as a result of moratoria and phase-out policies in several countries.
Kljub določeni rasti energije iz obnovljivih virov v absolutnem smislu ni pričakovati, da bi se delež tako pridobljene energije bistveno povečal, za delež jedrske energije pa se napoveduje zmanjšanje, ki bo posledica moratorijev in politik postopnega opuščanja v več državah.
The transition to sustainable energy will require substantial increases in energy savings, energy efficiency and renewable energy production across all sectors.
Prehod na trajnostno energijo bo zahteval večje prihranke energije, večjo energetsko učinkovitost in večjo proizvodnjo energije iz obnovljivih virov v vseh sektorjih.
Substantial growth in renewable energy is needed to meet European and national targets for 2010 and will require further support.
Za izpolnitev evropskih in nacionalnih ciljev za leto 2010 bo potrebna precejšnja rast energije iz obnovljivih virov, kar bo zahtevalo tudi nadaljnjo podporo.
Creating favourable conditions for renewables is a key requirement for increasing their market share.
Ustvarjanje ugodnih razmer za obnovljive vire energije je ključna zahteva za povečanje njihovega tržnega deleža.
A portfolio of diverse policy measures is needed, including se�ing policy targets beyond 2010 to provide longterm investment security; implementing support schemes; and ge�ing the prices right by fully including external costs in energy prices (e.g. by removing environmentally harmful subsidies).
Potreben je portfelj različnih političnih ukrepov, vključno z določitvijo ciljev politike po letu 2010, da bi zagotovili dolgoročno varnost naložb, izvedbene podporne programe in 'ureditev cen' ob celoviti vključitvi zunanjih stroškov v cene energije (npr. z ukinitvijo subvencij, ki škodujejo okolju).
Increased support for renewables will drive innovation and new technologies.
Večja podpora obnovljivim virom energije bo spodbudila inovativnost in nove tehnologije.
The recently proposed energy services directive (26) is another step in the right direction.
Nedavno predlagana direktiva o energetskih storitvah (26) je še en korak v pravo smer.
It aims to lower energy consumption by se�ing mandatory targets for Member States to save 1 % per year of energy supplied between 2006 and
Njen namen je zmanjšati porabo energije z določitvijo obveznih ciljev držav članic, da na leto prihranijo 1 odstotek energije, e,
1991 can be counted towards this target, there is a risk Member States that have shown greatest progress will not feel obliged to make substantial additional efforts even if they still have usable energy efficiency potential.
Ker pa je izboljšave, ki so bile od leta 1991 dosežene pri energetski učinkovitosti, mogoče šteti kot približevanje cilju, obstaja nevarnost, da se države članice, ki so pokazale največji napredek, ne bodo čutile zavezane bistvenim dodatnim prizadevanjem, čeprav imajo še vedno precejšen potencial v energetski učinkovitosti.
It is estimated that the potential exists today to improve energy efficiency in cost-effective ways by at least 20 % in the 15 older EU Member States and by even more in the ten new ones.
Ocenjuje se, da obstaja danes v petnajstih starih državah članicah EU potencial za 20-odstotno povečanje energetske učinkovitosti na stroškovno učinkovite načine, v desetih novih pa je ta odstotek še višji. Ta potencial je treba uresničiti, da se premakne Evropo v trajnostno energetsko prihodnost.
Projected progress towards Kyoto Protocol targets
Načrtovani napredek v skladu s cilji Kjotskega protokola
Is projected to reach its Kyoto targets
Napovedano doseči kjotske cilje
Is projected not to reach its Kyoto targets
Napovedano ne doseči kjotskih ciljev
Denmark* Portugal Belgium Spain Netherlands Slovenia Austria Luxembourg Italy Germany Ireland Finland Greece France Sweden United Kingdom Bulgaria Poland Slovakia Czech Republic Latvia Estonia EU-15
Danska* Portugalska Belgija Španija Nizozemska Slovenija Avstrija Luksemburg Italija Nemčija Irska Finska Grčija Francija Švedska Združeno kraljestvo Bolgarija Poljska Slovaška Češka republika Latvija Estonija EU-15
Gap between projected emissions of greenhouse gases**and Kyoto Protocol targets for 2010 (index points)
Razlika med načrtovanimi emisijami toplogrednih plinov** in cilji Kjotskega protokola za leto 2010 (indeksne točke)
* Denmark adjusts emission data for the year 1990 for electricity trade.
* Danska prilagodi podatke o emisijah za leto 1990 v elektrogospodarstvu
( million tonne soil eq u iv
(milijontonnadomestilzanafto)
Total energy consumption in the EU-25 has been rising since the mid-1990s and this trend is projected to continue.
0 Skupna poraba energije v EU-25 se je povečevala od sredine devetdesetih let in napoveduje se, da se bo ta težnja tudi nadaljevala.
Fossil fuels currently dominate the fuel mix with an 80 % share; this proportion is expected to increase slightly over the next 30 years.
V mešanici goriv trenutno prevladujejo fosilna goriva z 80-odstotnim deležem in pričakovati je, da se bo ta delež v naslednjih tridesetih letih še nekoliko povečal.
Despite some growth in absolute terms, renewable energy is not expected to raise its share significantly, while the contribution of nuclear power is projected to decline.
Kljub določeni rasti v absolutnem smislu se pri deležu energije iz obnovljivih virov ne pričakuje pomembnejšega povečanja, kar se tiče jedrske energije pa je načrtovano upadanje.
20012010Time (years)
20012010Čas (leta)
Indicative targets
Indikativni cilji
All other renewables
Ostali obnovljivi viri
Renewable energy sources as a share of electricity consumption
Delež porabe električne energije iz obnovljivih virov
Industrial and municipal waste
Industrijski in komunalni odpadki
30 new a bl es as share of eR
30 a be električne energije iz ob no
Transport: Full-cost pricing needed
Promet: ceno je treba določiti ob upoštevanju vseh stroškov
Demand for transport, especially road transport, is growing rapidly.
Povpraševanje po prevozu, zlasti cestnem, se hitro povečuje.
This increase has implications across many areas, including energy consumption, climate change and human health.
To povečanje vpliva na mnoga druga področja, vključno s porabo energije, podnebnimi sprembami in zdravjem ljudi.
Decoupling transport demand from economic growth has been a key aim of EU transport policy for several years but has yet to show results.
Ločevanje povpraševanja po prevozu od gospodarske rasti je bilo več let ključni cilj prometne politike EU, vendar pa se bodo morali rezultati šele pokazati.
Freight volumes are growing faster than the economy (at around 3 % a year compared with 2 %, for the 15 older EU Member States) (31).
Obseg tovornih prevozov se povečuje hitreje od rasti gospodarstva (približno 3 odstotke na leto v primerjavi z 2 odstotkoma; podatek velja za 15 starih držav članic EU) (31).
This largely reflects the pan-European production and consumption pa�erns that are accompanying the expansion of the EU internal market.
To je pravzaprav vseevropski vzorec proizvodnje in porabe, ki spremlja širitev notranjega trga EU.
Passenger transport is increasing at the same rate as the economy.
Potniški prevoz raste po enaki stopnji kot gospodarstvo.
Air transport is growing by 6–9 % per year in both the old and new EU Member States.
Zračni prevoz se povečuje za 6 do 9 odstotkov na leto tako v starih kot novih državah članicah EU.
At the same time the market shares of modes such as rail and buses are increasing only marginally, if at all.
Sočasno se tržni deleži prevoza, kot sta železniški in avtobusni prevoz, povečujejo po komaj omembe vredni stopnji, če sploh se.
Options for managing the environmental impacts of transport include adjusting prices to account fully for its external costs and promoting innovation through improved regulation and financial incentives.
Možnosti za obvladovanje okoljskih vplivov prevoza vključujejo prilagoditev cen, da se bodo v celoti upoštevali zunanji stroški prometa in spodbujanje inovacij z izboljšanim urejanjem in finančnimi spodbudami.
Adjusting policy so that the market share taken by each transport mode reflects its environmental impacts would mean establishing a closer link between the prices paid by users and the total internal and external costs of transport.
Prilagoditev politike, da bo tržni delež posamične vrste prevoza odseval tudi njene vplive na okolje, bi pomenila vzpostavitev tesnejše povezave med cenami, ki jih plačajo uporabniki, ter celotnimi notranjimi in zunanjimi stroški prevoza.
Prices are an important factor for steering demand in a market economy, and in the case of transport both the level and the structure of user prices are relevant.
Cene so pomemben dejavnik za upravljanje povpraševanja v tržnem gospodarstvu in v prometu sta pomembna za uporabnike tako raven kot struktura cen.
Regulations to deal with issues such as air pollution (e.g. particulates) and noise, together with investment incentives, can drive innovation towards cleaner, safer and quieter transport.
Predpisi za obravnavanje vprašanj, kot sta onesnaževanje zraka (npr. drobni delci) in hrup, lahko skupaj z naložbenimi pobudami spodbudijo inovacij e za čistejši, varnejši in tišji prevoz.
This would in turn help reduce external costs.
To bi hkrati pomagalo znižati tudi zunanje stroške.
There is clear agreement that transport prices do not fully cover the external costs caused by transport activities, although consensus is lacking on the exact figure to be paid.
Jasno je, da cene prevoza ne pokrijejo v celoti zunanjih stroškov, ki jih povzročajo prevozne dejavnosti, čeprav ni soglasnega mnenja, koliko točno bi bilo treba plačati.
Contrary to intentions, variable charges for road freight were actually reduced between 1998 and 2001.
V nasprotju s prizadevanji so se variabilni stroški cestnega tovornega prevoza med letoma 1998 in 2001 pravzaprav znižali.
The most important variable element is taxation on fuel, but fuel prices have remained within the same price range for more than 20 years.
Najpomembnejši variabilni element je obdavčevanje goriva, vendar pa so cene goriva že več kot dvajset let ostale v enakem cenovnem razponu.
Implementing full-cost pricing could help reduce environmental impacts in the same way as regulating air pollutants has led to substantial decreases in the regulated emissions.
Uresničevanje določanja cen ob upoštevanju vseh stroškov bi pomagalo zmanjšati vpliv na okolje, tako kot je pripeljala ureditev onesnaževal zraka do precejšnjih zmanjšanj pri reguliranih emisijah. ah.
Passenger transport
Prevoz potnikov
(Index,1995=100) andgrossdomesticproduct
(Indeks,1995=100) oz pot ni k in bruto domači pr o iz v
There has been no success in decoupling transport demand from economic growth, either for freight or passenger transport.
Doslej pri relativnem ločevanju povpraševanja po prevozu od gospodarske rasti ni bilo nobenega uspeha niti v tovornem niti v potniškem prometu.
At around 3 % a year, freight transport is increasing faster than gross domestic product (GDP), which is growing at around 2 % annually.
S 3 odstotki na leto se tovorni promet povečuje hitreje od bruto domačega proizvoda (BDP), ki se poveča za približno 2 odstotka na leto.
Passenger transport is increasing at the same rate as GDP.
Potniški promet se povečuje po približno enaki stopnji kot BDP.
The reasons are complex but largely linked to socio-economic factors such as the expansion of the EU internal market, which is driving the rise in freight transport.
Razlogi so sicer zapleteni, vendar predvsem povezani s socialno-ekonomskimi dejavniki, kot je širitev notranjega trga EU, ki spodbuja tovorni promet.
For passenger transport, the reasons include increased car use for commuting, leisure and tourism.
Pri potniškem prevozu je razlog predvsem večja uporaba avtomobilov pri prevozu na delo, za prosti čas in turizem.
Transport emissions of air pollutants
Emisije onesnaževal zraka v prometu
Particulates**
Delci**
Ozone precursors***Acidifying substances**** ns po rt emissions of air pollutants a rT
Predhodniki ozona***Zakisljujoče snovi****
Carbon dioxide emissions continue to rise as transport demand outstrips improvements in energy-related emissions.
Emisij e ogljikovega dioksida se še naprej povečujejo, saj povpraševanje po prevozu presega zmanjševanje emisij , povezanih z energijo.
Reductions for particulates (24 %), carbon monoxide (46 %), nitrogen oxides (24 %), volatile organic compounds (47 %) and lead (100 %) come partly from innovations in exhaust gas treatment technology and partly from changes in fuel composition.
Zmanjšanje lebdečih delcev (24 %), ogljikovega monoksida (46 %), dušikovih oksidov (24 %), hlapljivih organskih spojin (47 %) in svinca (100 %) je deloma rezultat inovacij v tehnologiji, deloma pa sprememb v sestavi goriva.
Further improvements will take place as even stricter regulations come into force in the coming years and as older vehicles are replaced with newer ones.
Prišlo bo do novih izboljšav, saj bodo v prihodnjih letih začeli veljati še strožji predpisi, stara vozila pa se umikajo novim.
Sulphur dioxide is a different case: large reductions in road transport emissions (61 %) have been offset by a similar increase in emissions from international maritime transport.
Drugače pa je z žveplovim dioksidom: velika zmanjšanja pri emisij ah v cestnem prometu (61 %) so se izravnala s podobnim povečanjem emisij v mednarodnem pomorskem prometu.
Thus in effect the exposure of people to sulphur dioxide has been reduced but not the overall emissions.
Tako se je izpostavljenost ljudi žveplovemu dioksidu v bistvu zmanjšala, vendar pa to ne velja za emisij e na splošno.
Progress with distance-related charges for heavy goods vehicles on highways
Napredek pri pristojbinah glede na razdaljo za težke tovornjake na avtocestah
The value of variable charges for goods transport on roads decreased in many EU Member States between 1998 and 2001.
0 Višina variabilnih stroškov za cestni prevoz blaga se je v mnogih državah članicah EU med letoma 1998 in 2001 znižala.
In overall terms, variable charges in EU-15 fell by 7 % in this period.
Na splošno so se variabilni stroški v EU-15 v tem obdobju zmanjšali za 7 odstotkov.
This is partly a result of the protests in September 2000 by freight transport companies, farmers and fishermen against rising fuel prices.
To je deloma posledica protestov, ki so jih proti dvigu cen goriva septembra 2000 organizirala podjetja, ki se ukvarjajo s tovornim prevozom, kmetje in ribiči.
The diesel tax is still the most important instrument in value terms.
V vrednostnem smislu je davek na dizelsko gorivo še vedno najpomembnejše sredstvo. Poleg tega več držav članic EU, npr.
In addition several EU countries, e.g. Germany, Austria and the UK, plan to introduce distance-based charges.
Nemčija, Avstrija in Združeno kraljestvo, načrtujejo uvedbo pristojbin, ki bodo temeljile na razdalji.
These will help to reduce road transport's net external costs to the environment.
To bo prispevalo k znižanju neto zunanjih stroškov cestnega prevoza za okolje.
Total variable charges for heavy goods vehicles (Euro/km)
Skupni variabilni stroški za težka tovorna vozila (evro/km)
Air pollution: Damaging health in cities
Onesnaževanje zraka: ogroža zdravje v mestih
High concentrations of groundlevel ozone and fine particulates are causing human health problems in cities.
Visoke koncentracij e ozona v prizemni plasti in drobnih delcev povzročajo zdravstvene težave v mestih.
Despite reductions in emissions, much of Europe's urban population remains exposed to concentrations of these pollutants exceeding the levels set to protect human health.
Kljub zmanjšanju emisij pa veliko evropskega mestnega prebivalstva ostaja izpostavljenega koncentracijam teh onesnaževal, ki presegajo ravni, določene za varovanje zdravja ljudi.
Further action is needed to bring down pollution, especially as limits and targets may be tightened in response to growing evidence of health impacts at concentrations below the current values.
Potrebno je nadaljnje zmanjšanje onesnaževanja, zlasti ker je vedno več dokazov o vplivih na zdravje pri koncentracij ah pod sedanjimi dovoljenimi vrednostmi.
The air pollutants groundlevel ozone and fine particulates are linked through
Onesnaževala zraka, ozon v prizemni plasti in trdni delci so povezani s svojimi
32 their shared precursors (
32 deljenimi prekurzorji (
) and non-methane
), namreč z dušikovim oksidom (NO
When inhaled, both ozone and particulates have adverse effects on human health.
Vdihavanje ozona in delcev ima škodljive učinke na zdravje ljudi.
These include aggravation of respiratory conditions such as asthma (from short-term exposure) and respiratory and cardiovascular illness as well as premature mortality (from longterm exposure) (33).
Ti poslabšajo razmere za dihanje in povzročajo bolezni, kot so astma (zaradi krajše izpostavljenosti), ter dihalne in kardiovaskularne bolezni kot tudi prezgodnjo smrtnost (zaradi daljše
term (
izpostavljenosti) (
These health impacts are caused by high concentrations that occur mainly in the urban areas of central, eastern and southern Europe.
Te vplive na zdravje povzroča visoka koncentracija, ki se pojavlja zlasti v mestnih območjih srednje, vzhodne in južne Evrope.
For particulates, high levels occur over the whole year, while ozone is mainly a problem during the summer months.
Pri delcih se visoke ravni pojavljajo vse leto, ozon pa večinoma med poletnimi meseci.
Ozone levels were especially high during the summer heatwave of 2003.
Ravni ozona so bile še posebej visoke med poletnim vročinskim valom leta 2003.
Some people are more vulnerable to high concentrations of ozone and fine particulates than others.
Nekateri ljudje so bolj občutljivi na visoke koncentracij e ozona in na lebdeče delce kot drugi.
The worst effects are generally seen in children, asthmatics and the elderly, as well as those exercising outdoors.
Najhujši učinki so ponavadi vidni pri otrocih, astmatikih in starejših pa tudi pri tistih, ki telovadijo na prostem.
Despite recent reductions in emissions of both ozone precursors and fine particulates (by 30 % and 36 % respectively from 1990 to 2001), it is estimated that up to 45 % of Europe's urban population remains exposed to particulate concentrations exceeding limit values and up to 30 % to ozone concentrations above target levels for protecting human health.
Kljub nedavnim zmanjšanjem emisij tako ozona kot drobnih lebdečih delcev (za 30 % od leta 1990 in za 36 % leta 2001) se predvideva, da je do 45 % evropskega mestnega prebivalstva še vedno izpostavljenega koncentracijam, ki onesnažujejo in ki presegajo mejne vrednosti, in do 30 % koncentracij i nad ciljnimi ravnmi za varnost zdravja ljudi.
The emission cuts achieved so far have been mainly due to the introduction of catalysts on new cars and to the implementation of the EU solvents directive, which has led to lower emissions from industrial processes.
Dosedanje zmanjšanje emisij je večinoma posledica uvedbe katalizatorjev na avtih in izvajanja direktive EU o topilih iz industrije. e.
There is now growing evidence of adverse health effects from concentrations of fine particulates and ozone at levels below the values currently set to protect health.
Obstaja vedno več dokazov o škodljivih vplivih na zdravje tudi zaradi koncentracij trdnih delcev in ozona, ki so nižje od vrednosti, ki so trenutno določene za varnost zdravja ljudi.
Discussions are under way within the framework of the EU Clean Air for Europe process (35) that may lead to present limits being reconsidered and eventually tightened.
Potekajo tudi razprave v okviru programa EU Čisti zrak za Evropo (35), ki utegne povzročiti, da se o sedanjih mejnih vrednostih ponovno razmisli in se jih po možnosti zniža.
Proposals under discussion include se�ing longterm reduction targets for 2020 for both air quality concentrations and pollutant emissions.
Obravnavani predlogi vsebujejo določitev dolgoročnih ciljev za zmanjšanje za leto 2020 tako za koncentracij o onesnaženosti zraka kot tudi za emisij e onesnaževal.
Technology measures, demand management options and economic instruments are also being considered.
Preučujejo se tehnološki ukrepi, možnosti za obvladovanje povpraševanja in ekonomski instrumenti.
Urban population exposure to pollution levels above EU limit values
Izpostavljenost mestnega prebivalstva ravnem onesnaževanja nad mejnimi vrednostmi EU v lje no a ku al stv
Airbase includes data for particulates (PM
Evropski sistem za kakovost zraka Airbase vsebuje podatke za lebdeče delce (PM
30 the fraction of particles with a diameter of
30 s premerom 10 µm ali manj), ozon in dušikov o iz po sta
(%ofurbanpopulation)
(% mestnega p re bi v
Time (years)
Čas (leta) dioksid.
10 µm or less), ozone and nitrogen dioxide. Between 1996 and 2001, 25–45 % of the urban population was exposed to particulateconcentrations in excess of the EU limit value and 20–30 % to ozone concentrations above the EU target value for ozone.
Med letoma 1996 in 2001 je bilo 25 do 45 % mestnega prebivalstva izpostavljenega koncentracij i delcev nad mejno vrednostjo EU in 20 do 30 % prebivalstva koncentracijam ozona nad ciljno vrednostjo EU za ozon.
The urban population for which exposure estimates can be made increased from 51 to 103 million people over the same period.
Mestno prebivalstvo, za katerega je mogoče narediti ocene izpostavljenosti, se je v istem obdobju povečalo z 51 na 103 milijone ljudi.
Data reliability has therefore increased substantially, but data between 1996 and 2001 make it difficult to draw firm conclusions on exposure trends for either ozone or particulates.
1996 do 2001 ne omogočajo zanesljivih sklepov o gibanjih izpostavljenosti ozonu in delcem.
Portugal Spain Belgium Ireland Austria Denmark Greece EU-15 France Slovenia Luxembourg Netherlands Sweden Italy Finland Germany Hungary United Kingdom Romania Poland Czech Republic Slovak Republic Bulgaria Lithuania Latvia
Portugalska Španija Belgija Irska Avstrija Danska Grčija EU-15 Francija Slovenija Luksemburg Nizozemska Švedska Italija Finska Nemčija Madžarska Združeno kraljestvo Romunija Poljska Češka republika Slovaška Bolgarija Litva Latvija