natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the Nordiccountries, the ‘Nightwalkers’ approach engages parentgroups in patrolling the streets.
V nordijskihdržavah pristop Nightwalkers („Mesečniki“) vključujeskupine staršev, ki nadzorujejo ulice.
Austria has investedheavily in improving the balance between drug prevention,social education and social work structures throughcourses, quality guidelines and joint seminars, e.g. foryouth social workers in recreational settings.
Avstrija si zeloprizadeva za boljše ravnotežje med preprečevanjemzlorabe drog, družbenim izobraževanjem in strukturamisocialnega dela prek tečajev, smernic za kakovost inskupnih seminarjev, npr. za mlade socialne delavcevrekreativnih okoljih za preživljanje prostega časa.
The aim isalso to use youth social work structures for professionaldrug prevention interventions.
Cilj jetudi uporabiti strukture socialnega dela za strokovneintervencije preprečevanja zlorabe drog.
Along the same lines,Norway boosts cooperation and strengthensinterdisciplinary efforts between school, child protectionservices and social services.
Podobno Norveška spodbuja sodelovanje in krepi interdisciplinarnaprizadevanja med šolami, službami za zaščito otrok insocialnimi službami.
RAR (rapid assessment andresponse) methods(36) — the speedy gathering ofinformation (statistical material) combined with interviews(questionnaires, focus groups) and/or observations of theproblem area — are used in these projects in Norway, butalso in Germany and the Netherlands.
Metode RAR (hitra presoja inodziv)(36) – hitro zbiranje informacij (statistični podatki) inrazgovori (vprašalniki, ciljne skupine) in/ali pripombe naproblematičnih področjih – se v teh projektih uporabljajona Norveškem, vendar tudi v Nemčiji in na Nizozemskem.
Interventions focusing on highrisk neighbourhoods have atradition in Ireland, the United Kingdom and, to a smallextent, the Netherlands and Portugal. However, Germany(Stöver and Kolte, 2003, cited in the German nationalreport) and France have now also proposed action in thisarea.
Ker imajo ranljive skupine, ki se obravnavajo s selektivnimpreprečevanjem, pogosto veliko izkušenj z dovoljenimi inprepovedanimi drogami, je večina intervencij selektivnegapreprečevanja omejenih na zagotavljanje posebnihinformacij, individualnega svetovanja in kreativnih ališportnih alternativ.
It is new for these countries to target drug preventionto particular geographical areas according to socialcriteria.
Vendar ne smemo pozabiti, da so priselektivnem preprečevanju tehnike, uporabljene v obsežnihprogramih družbenega vpliva splošnega preprečevanja,enako, če ne še bolj, učinkovite.
Normative restructuring(e.g. learning that most peers disapprove of use),assertiveness training, motivation and goal-setting, as wellas myth correction, have proved to be very effectivemethods among vulnerable young people (Sussman et al.,2004) but are rarely used in selective prevention in the EU.However, intervention techniques in recreational settings(see ‘Prevention in recreational settings’, p.48) mostly takethe form of the provision of targeted information.
Izkazalo se je, da sonormativno prestrukturiranje (npr. spoznanje, da večinavrstnikov ne soglaša z uživanjem), učenje samozavesti,motivacija in postavljanje ciljev ter popravljanje mitov medranljivimi mladimi učinkovite metode (Sussman et al.,2004), a se pri selektivnem preprečevanju v EUuporabljajo redko. Intervencijske tehnike v rekreativnih
Member States are also increasingly targeting specificethnic groups in their selective prevention policies (e.g. Ireland, Luxembourg, Hungary).
Intervencije, ki so usmerjene na zelo ogrožene soseske,poznajo na Irskem, v Združenem kraljestvu in v manjšemobsegu na Nizozemskem in Portugalskem.
Universal family-based prevention, mostly evening events,lectures, seminars and workshops for parents, is stillpopular in many Member States (Germany, France, Cyprusand Finland) despite the lack of evidence for itseffectiveness (Mendes et al., 2001).
Vendar sta sedajna tem področju ukrepe predlagali tudi Nemčija (Stöver in Kolte, 2003, citirano v nemškem nacionalnem poročilu) in Francija.
The main focus of selective prevention in schools is crisisintervention and early identification of pupils withproblems.
V teh državah je usmeritev preprečevanja zlorabedrog na določena geografska območja glede na socialnamerila novost.
Annual report 2005: the state of the drugs problem in Europe prevention measures aimed at young people with ADHDare reported only from Germany and Sweden.
Letno poročilo 2005: stanje v zvezi s problemom drog v Evropi zizobraževalnim programom za njihove starše, s katerimželijo zlorabe drog preprečiti z večjo usposobljenostjodružin in družinskimi vezmi (Kumpfer et al., 2003).
In Germany, current estimates of the prevalence of ADHDsuggest that 2% to 6% of people between the ages of 6and 18 years are affected, making it one of the mostcommon chronic clinical pictures among children andyoung people.
Države članice se v svojih politikah selektivnegapreprečevanja (npr.
In Sweden, the preventive strategy for thesechildren includes cognitive and social training, andmethodologies are disseminated through training ofprevention professionals.
Irska, Luksemburg, Madžarska) pravtako vedno bolj usmerjajo na specifične etnične skupine.Poudarek na etničnosti je na primer pomemben vidik na Madžarskem, kjer romsko prebivalstvo zelo ogrožajoproblemi z drogami zaradi njegovih socialnih in kulturnihznačilnosti ter neugodnih življenjskih razmer.
As almost all pre-school childrenare reached by primary healthcare and most children goto primary school, the majority of children at risk could beidentified through systematic screening and subsequentindividualised interventions.
V tej državiizobraževanje sovrstnikov, skupine za samopomoč,nadzor, različne preventivne programe in nizkopragovnestoritve za Rome vodijo nevladne organizacije.
developments in selective prevention with families throughthe introduction of innovative concepts that go beyondfamilies/parents with drug problems and recognise therole of social, economic and cultural factors in drug use.
Indikativno preprečevanje je usmerjeno na posameznike,pri katerih so bili ugotovljeni dejavniki tveganja zaprobleme z drogami, na primer motnja pomanjkanjapozornosti in hiperaktivnosti (ADHD).
Inthe Netherlands, the evaluation of drug prevention projectsfor immigrant parents concluded that a standardisedintervention offered via immigrant networks, with womenand men addressed separately, would be a feasible newdirection (Terweij and Van Wamel, 2004).
Vendar o ukrepihpreprečevanja zlorab drog, namenjenih mladim z motnjamipomanjkanja pozornosti in hiperaktivnosti, poročajo samov Nemčiji in na Švedskem.
In Norway,‘parent management training’ (PMTO, the Oregon model),originally a training method for families with children withserious behavioural disorders, has been implemented andevaluated in three municipalities.
V Nemčiji trenutne oceneorazširjenosti motenj pomanjkanja pozornosti inhiperaktivnosti namigujejo, da je prizadetih od 2 do 6%oseb v starosti med 6 in 18 let, kar je ena najpogostejšihkroničnih kliničnih slik med otroki in mladimi.
In another two countries,the ‘Iowa strengthening families programme’ (ISFP) hasbeen implemented.
Na Švedskemstrategija preprečevanja za te otroke vključuje kognitivno insocialno usposabljanje, metodologije pa širijozusposabljanjem strokovnjakov za preventivo.
This intensive family interventionprogramme for families at risk combines teaching methodsfor students (10–14 years) with an educational programmefor their parents, aiming at drug prevention throughstrengthened family competence and family ties (Kumpferet al., 2003).
Ker soskoraj vsi predšolski otroci vključeni v primarnozdravstveno varstvo in ker večina otrok obiskuje osnovnošolo, bi lahko večino ogroženih otrok odkrili s sistematičnimpregledom in naknadnim individualnim posredovanjem.
Indicated prevention focuses on individuals identified ashaving risk factors for drug problems, for instance attentiondeficit/hyperactivity disorder (ADHD). However, drug
Na Nizozemskem jebilo v oceni projektov za preprečevanje zlorabe drog zastarše priseljencev ugotovljeno, da bi bila standardiziranaintervencija prek priseljeniških mrež, v katerih bi bili ločenoobravnavani ženske in moški, izvedljiva nova usmeritev(Tarweij in Van Wamel, 2004).
The Italian action plan places a strong focus onpsychopathological conditions and serious behaviouralproblems in children and adolescents which are predictiveof drug use and misuse if ignored at an early stage.
Italijanski akcijski načrt veliko pozornosti posvečapsihopatološkim razmeram in hujšim vedenjskim težavampri otrocih in mladoletnikih, za katere se lahko domneva,da bodo uživali drogo in jo zlorabljali, če bodo ostaliprezrti na začetni stopnji.
Theproblems identified include behavioural problems;hyperactivity and attention deficit; anxiety accompaniedby mood disorders; bulimia and psychogenic obesity;personality disturbances; interpersonal communicationproblems; post-traumatic stress disorders; and panicattacks. Both universal and selective preventionapproaches are foreseen as responses.
Ugotovljeni problemi vključujejovedenjske težave; hiperaktivnost in motnjo pomanjkanjapozornosti; tesnobnost, ki jo spremljajo razpoloženjskemotnje; bulimijo in psihogenetsko debelost; motnjeosebnosti; težave v navezovanju medosebnih stikov;motnje zaradi posttravmatskega stresa in napade panike.Kot odzivi so predvideni pristopi univerzalnega inselektivnega preprečevanja.
Estimating drug use in the population
Ocena uživanja drog med prebivalstvom
Drug use in the general population is assessed throughsurveys, which provide estimates of the proportion of thepopulation that has used drugs over defined periods oftime: lifetime use (experimentation), last 12 months’ use
Uživanje drog med prebivalstvom se ocenjujezraziskavami, ki dajejo ocene o deležu prebivalstva, ki jedroge užival v določenem časovnem obdobju: uživanjekadar koli v življenju (eksperimentiranje), uživanjevzadnjih 12 mesecih (uživanje v zadnjem času) alivzadnjih 30 dneh (redno uživanje) (1).
(recent use) or last 30 days’ use (current use) (1).
Center je razvil sklop skupnih osrednjih elementov(„evropski vzorčni vprašalnik“, EMQ), ki se uporabljajovvečini raziskav v državah članicah EU ali se z njimiprimerjajo.
Cannabis is by far the most commonly used illegalsubstance in Europe.
Konoplja je najbolj pogosto uporabljena prepovedanasnov v Evropi.
Recent population surveys indicatethat between 3% and 31% of adults (aged 15 to64years) have tried the substance at least once (lifetimeuse).
Nedavne raziskave prebivalstva kažejo, daje od 3% do 31% odraslih (v starosti med 15 in 64 let)snov poskusilo vsaj enkrat v življenju.
The lowest prevalence rates of lifetime use are foundin Malta (3.5%), Portugal (7.6%) and Poland (7.7%) andthe highest in France (26.2%), the United Kingdom(30.8%) and Denmark (31.3%).
Najnižje stopnje ljudi,ki so konopljo v življenju kdaj poskusili, najdemo na Malti(3,5%), Portugalskem (7,6%) in Poljskem (7,7%) innajvišje v Franciji (26,2%), Združenem kraljestvu (30,8%)in na Danskem (31,3%).
In most countries (15 of23 countries with information) lifetime prevalence liesbetween 10% and 25%.
V večini držav (15 od 23 državspodatki) je delež ljudi, ki so snov v življenju kdaj zaužili,med 10% in 25%.
Between 1% and 11% of adults report having usedcannabis in the last 12 months, with Malta, Greece and Sweden presenting the lowest prevalence rates and the Czech Republic, France, Spain and the United Kingdomthe highest.
Od 1% do 11% odraslih poroča, da so konopljo zaužilivzadnjih 12 mesecih, pri čemer lahko najnižje stopnjerazširjenosti najdemo na Malti, v Grčiji in na Švedskem ternajvišje na Češkem, v Franciji, Španiji in Združenemkraljestvu.
Most countries (14) reported prevalence ratesof recent use of between 3% and 7%.
Večina držav (14) je poročala o 3- do 7-odstotnihstopnjah ljudi, ki so konopljo zaužili v zadnjem času.
‘Last 12 months’ use’ gives anindication of recent drug use, although often this use will beoccasional, and ‘last 30 days’ use’ gives an indication ofmore current use, which will include people using the drugfrequently.
„Uživanjevzadnjih 12 mesecih“ daje vpogled v nedavno uživanjedrog, čeprav bo to uživanje pogosto občasno, medtem ko„uživanje v zadnjih 30 dneh“ navaja bolj redno uživanje,ki bo vključevalo osebe, ki drogo uživajo pogosto.
An estimate of the total number of adults (15 to 64 years)using cannabis in the EU as a whole can be constructedfrom the available national estimates.
Iz razpoložljivih nacionalnih ocen lahko dobimo ocenooskupnem številu odraslih ljudi (15–64 let), ki uživajokonopljo v vsej EU.
This exercisesuggests that around 20% of the total population, or over62 million people, have ever tried cannabis.
To namiguje, da je okoli 20% vsegaprebivalstva ali več kot 62 milijonov ljudi vsaj enkratposkusilo konopljo.
This figurefalls to around 6% of adults, or in excess of 20 millionpeople, when the more recent use of cannabis isconsidered (last year prevalence).
Ta številka pade na okoli 6% odraslihali več kot 20 milijonov ljudi, če upoštevamo število tistih, kiso konopljo zaužili v zadnjem času (razširjenost v zadnjemletu).
For comparison, in the2003 United States national survey on drug use and health(SAMHSA, 2003), 40.6% of adults (defined as 12 yearsand older) reported having tried cannabis or marijuana atleast once and 10.6% reported having used it during theprevious 12 months.
Za primerjavo, leta 2003 je v nacionalni raziskavi Združenih držav o uživanju drog in zdravju (SAMHSA,2003) 40,6% odraslih (v starosti 12 let ali več) izjavilo, daso vsaj enkrat poskusili konopljo ali marihuano, 10,6% pajih je izjavilo, da so jo užili v zadnjih 12 mesecih.
Among 18- to 25-year-olds, thefigures were 53.9% (lifetime), 28.5% (last 12 months)and 17% (last month)(37).
Med 18in 25-letniki so bile te številke 53,9% (uživanje kadar kolivživljenju), 28,5% (uživanje v zadnjih 12 mesecih) in17% (uživanje v zadnjem mesecu) (37).
Among 15- to 24-year-old Europeans, 9–45% claim tohave tried cannabis, with rates in most countries falling inthe range 20–35%.
Kot pri drugih drogah mladi stalno poročajo o višjih številkahuživanja.
Recent use (in the last 12 months) wasreported by 4–32%, with rates in most countries being in
Med mlajšimi Evropejci, starimi med 15 in 34 let,jih je konopljo že kdaj poskusilo od 11% do 44%, pri čemerlahko najnižje stopnje razširjenosti najdemo v Grčiji, na Portugalskem in Poljskem ter najvišje v Franciji (39,9%),Združenem kraljestvu (43,4%) in na Danskem (44,6%). Od
As is the case with other drugs, young adults consistentlyreport higher rates of use.
Med 15- do 24-letnimi Evropejci jih od 9% do 45%poroča, da so v življenju že poskusili konopljo, v večinidržav pa se številka giblje med 20% in 35%.
Between 11% and 44% ofyoung Europeans aged 15 to 34 years report that theyhave ever tried cannabis, with the lowest prevalence ratesbeing found in Greece, Portugal and Poland and thehighest in France (39.9%), the United Kingdom (43.4%) the range 9–21%(38).
Od 4% do32% ljudi je poročalo, da so konopljo zaužili v zadnjemčasu (zadnjih 12 mesecev), v večini držav pa je to znašalood 9% do 21% (38).
)Note that the age range in the US survey (12 years and over) is wider than the age range reported by the EMCDDA for EU surveys (15–64 years).
)Opozoriti je treba, da je starostna skupina v ameriški raziskavi (12 letin več) širša od skupine, o kateri je poročal Center za raziskave EU
)See Figure GPS-2 in the 2005 statistical bulletin.
)Glej prikaz GPS-2 v Statističnem biltenu 2005.
In recent surveys, rates of use in the last month werereported by 0.5–9% of all adults (with many countries inthe range 2–4%), by 1.5–13% of young adults (withmany countries in the range 3–8%) and by 1.2–16% of15- to 24-year-olds (with many countries in the range5–10%) (Figure 3).
V nedavnih raziskavah je o uživanju konopljevzadnjemmesecu poročalo 0,5–9% vseh odraslih(vmnogih državah v obsegu 2–4%), 1,5–13%mlajšihodraslih (v mnogih državah v obsegu 3–8%)in1,2–16% mladostnikov, starih od 15 do 24 let(vvečinidržav v obsegu 5–10%) (prikaz 3). Zelogrobaocena je, da 1 na 10 do 20 mladih Evropejcevtrenutno uživa konopljo.
The countries with the lowest current prevalencerates included Malta, Greece, Sweden, Poland and Finland, while the United Kingdom and Spain had thehighest.
Države z najnižjimi deležirednega uživanja konoplje so Malta, Grčija,Švedska,Poljska in Finska, medtem ko imata Združenokraljestvo in Španija najvišje.
As with other illicit drugs, rates of cannabis use arenotably higher among males than among females,although the extent of this difference varies betweencountries.
Kot pri vseh drugih prepovedanih drogah so deležiuživanja konoplje veliko višji med moškimi kot ženskami,čeprav obseg teh razlik po državah ni enak.
The male–female ratio for lifetime experiencevaries from 1.25:1 to 4:1 (1.25 to 4 men for each woman)and for current use from approximately 2:1 to 6:1.
Razmerje medmoškimi in ženskami, ki so konopljo v življenju kdaj zaužili,znaša od 1,25 : 1 do 4 : 1 (od 1,25 do 4 moške na vsakožensko) ter med tistimi, ki drogo redno uživajo, od približno2 : 1 do 6 : 1.
Surveysalso indicate that cannabis use is more common in urbanareas or in areas with high population density.
Raziskave tudi kažejo, da je uživanjekonoplje bolj običajno v mestnih območjih ali območjihzvisoko gostoto prebivalstva.
Thus,national differences noted might, in part, reflectdifferences in levels of urbanisation, although it has beensuggested that recreational drug use is spreading fromurban areas towards rural areas.
Tako bi lahko ugotovljenenacionalne razlike delno odražale razlike v stopnjahurbanizacije, čeprav je bilo navedeno, da se rekreativnouživanje drog širi iz mestnih območij na podeželje.
In the 2004 annual report (EMCDDA, 2004a), datapresented on frequency of cannabis use in the last 30 dayssuggested that approximately one quarter (19–33%) ofthose who had used cannabis in the last month were doing so on a daily or almost daily basis(39), most of them young
V Letnem poročilu 2004 (EMCDDA, 2004a) so podatkiopogostosti uživanja konoplje v zadnjih 30 dnehpokazali, da je približno ena četrtina (19–33%) tistih,kiso konopljo užili v zadnjem mesecu, to drogo uživalovsak dan ali skoraj vsak dan (39), večina od njih
The fact that rates of recent use and current use aresubstantially lower than lifetime experience rates indicatesthat cannabis use tends to be occasional, or to bediscontinued after some time.
Dejstvo, da je število ljudi, ki konopljo redno uživajo ali sojo zaužili v zadnjih 12 mesecih, občutno nižje od številaljudi, ki so jo v življenju že kdaj poskusili, kaže, da sekonoplja ponavadi uživa občasno ali se njeno uživanje čeznekaj časa prekine.
In most EU countries,20–40% of those adults who have ever tried cannabisreport having used it during the previous 12 months, andabout 10–20% report having used it during the last30days (‘continuation rates’).
V večini držav EU je samo 20–40%tistih odraslih, ki so že poskusili konopljo, izjavilo, da so joužili v zadnjih 12 mesecih, in samo okoli 10–20% jihpriznava, da so jo užili v zadnjih 30 dneh („deležinadaljevanja uživanja“).
Figure 3: Current use (last month) of cannabis among young adults (aged 15–24), measured by national surveys
Prikaz 3: Redno uživanje konoplje (v zadnjem mesecu) med mlajšimi odraslimi (15–24 let), merjeno z nacionalnimi raziskavami
NB:Data are from the most recent national surveys available in each country.Some countries use a slightly different age range to the EMCDDA standard age range for young adults.
Opomba:Podatki so iz najnovejših nacionalnih raziskav, ki so na voljo v posameznih državah.Nekatere države uporabljajo za mlade odrasle nekoliko drugačen starostni razpon od tistega, ki ga uporablja Center.
Variations in age ranges may to a small extent accountfor disparities between countries.Sources: Reitox national reports (2004), taken from population surveys, reports or scientific articles.
Razlike v starostnih razponih lahkopovzročijo majhna nesorazmerja med državami.Viri:Nacionalna poročila Reitox (2004), pridobljena iz raziskav prebivalstva, poročil ali znanstvenih člankov.
See also Table GPS-0 in the 2005 statistical bulletin.
Glej tudi tabelo GPS-0 v Statističnem biltenu 2005.
)See the 2004 annual report (http://ar2004.emcdda.eu.int).
)Glej Letno poročilo 2004 (http://ar2004.emcdda.eu.int).
The information refers to ‘use on 20 days or more during the past 30 days’, expressed also as ‘daily or almost daily use’.
Informacije se nanašajo na „uživanje 20 dni ali več v zadnjih 30 dneh“, izraženo tudi kot
2003/04, with other countries (France and Spain(40))
Trendi povečevalo (prikaz 4). V Združenem kraljestvu, kjer so doleta 2000 beležili najvišje številke, je uživanje konopljemed mlajšimi odraslimi v obdobju med letoma 1998 in2003/04 ostalo sorazmerno stabilno, dohitele pa so ga druge države (Francija in Španija (40).
In Greece there was a reported decreasebetween 1998 and 2004.
V Grčiji so poročali opadcu med letoma 1998 in 2004.
Among new Member States, the available evidence,mainly from school surveys, suggests that there has been asubstantial increase in cannabis use in recent years inmany of them.
V mnogih novih državah članicah razpoložljivi dokazi,zlasti iz raziskav med šolsko mladino, kažejo občutnopovečanje v zadnjih letih.
This has mostly occurred since the mid1990s, and has been concentrated in urban areas andamong males and young adults.
To se je zlasti pojavilo v sredinidevetdesetih let in je bilo osredotočeno v mestnih območjihter med moškimi in mlajšimi odraslimi.
In Estonia and Hungary,consecutive surveys among adults have allowed theidentification of recent trends (Figure 4).
V Estoniji in na Madžarskem so zaporedne raziskave med odraslimiomogočile prepoznavanje nedavnih trendov (prikaz 4).
The lack of a longterm series of consistent surveys in most EU countries presents a limit to the reliable identification ofdrug trends.
Zaradi pomanjkanja dolgoročnih zaporednih ustaljenihraziskav v večini držav EU je zanesljivo prepoznavanjetrendov na področju drog omejeno.
Many countries carry out consecutive surveys,but these are not series in the strict sense — despiteprogress in harmonisation, methods and sample sizesdiffer between surveys and frequency may be irregular.
Mnoge državeizvajajo zaporedne raziskave, vendar ne gre za zaporedjav strogem pomenu besede – kljub napredku priusklajevanju se metode in velikosti vzorcev razlikujejo medraziskavami, pogostost pa je lahko neenakomerna.
Inaddition, surveys are conducted in different years indifferent countries, making it difficult to identify Europeantrends. Ideally, national population surveys would becarried out in all Member States at the same time; thiswould make it much easier to compare results at a nationallevel (over time) and at a European level (betweencountries), facilitating evaluation of the achievement of the European action plan on drugs.
Polegtega različne države raziskave izvajajo v različnih letih,zaradi česar je še težje prepoznati evropske trende.Videalnem primeru bi se nacionalne raziskave prebivalstvaizvajale v vseh državah članicah hkrati; tako bi bilo lažjeprimerjati rezultate na nacionalni ravni (časovno) in naevropski ravni (med državami), kar bi olajšalo ocenoizpolnitve evropskega akcijskega načrta na področju drog.
What the available findings, obtained from different typesof surveys (national or local household surveys, conscriptand school surveys), reveal is that cannabis use increasedmarkedly during the 1990s in almost all EU countries,particularly among young people, and that cannabis usehas continued to increase in recent years in some countries(Figure 4).
Razpoložljive ugotovitve iz različnih vrst raziskav(nacionalnih ali lokalnih raziskav gospodinjstev,naborniške in šolske raziskave) kažejo, da se je uživanjekonoplje v devetdesetih letih bistveno povečalo v skorajvseh državah EU, zlasti med mladimi, in da se je uživanjekonoplje v nekaterih državah v zadnjih letih še naprej
In the United Kingdom, which until 2000exhibited the highest figures, cannabis use among youngadults remained relatively stable between 1998 and
Prikaz 4: Trendi uživanja konoplje v zadnjem času (v zadnjem letu) med mlajšimi odraslimi (15–34 let), merjenoznacionalnimi raziskavami (1