natgillin/translations-raw huggingface dataset:
poziva EU, naj spodbuja obstoječe tehnologije, ki znatno zmanjšujejo emisije črnega ogljika; poudarja, da je treba podpirati in spodbujati zakonsko prepoved taktike sekanja in požiganja gozdov, da je treba izvajati strogo in redno testiranje emisij vozil, omejiti sežiganje biomase ter spremljati letne emisije elektrarn; poziva EU, naj v dialogu z državami v razvoju spodbuja 16 ukrepov, ki zmanjšujejo emisije črnega ogljika in metana in ki so predstavljeni v poročilu Programa ZN za okolje z naslovom Celovita ocena črnega ogljika in troposferskega ozona, da bi se povečala kakovost zraka in da bi se dosegle kratkoročne podnebne izboljšave ter naj si na podlagi dela v okviru konvencije o onesnaževanju zraka na velike razdalje prek meja prizadeva za razširitev obstoječih regionalnih sporazumov za preprečevanje onesnaženja zraka;
Calls on the EU to promote existing technology that drastically reduces black carbon emissions; stresses that regulations banning slash-and-burn tactics in forests, enforcing stringent and regular vehicle emissions tests, limiting biomass burning and monitoring the annual emissions of power plants must be supported and encouraged; calls on the EU to promote the 16 different measures to reduce emissions of black carbon and methane that are set out in the UNEP report entitled ‘Integrated Assessment of Black Carbon and Tropospheric Ozone’, with a view to achieving both air quality improvements and near-term climate benefits in its dialogue with developing countries and working towards a broadening of different existing regional air pollution prevention agreements on the basis of the work within the Convention on Long-Range Transboundary Air Pollution (CLRTAP);
poziva EU, naj spodbudi vzpostavitev sistema zgodnjega opozarjanja za poplave, plazove in cunamije (po možnosti v okviru ZN) in naj zagotovi, da te informacije dosežejo oddaljena območja in najbolj ranljive segmente prebivalstva v državah v razvoju;
Calls on the EU to promote the establishment of a global early warning system for floods, landslides and tsunamis (possibly under the auspices of the UN) and to ensure that this information reaches remote areas and the most vulnerable segments of the population in developing countries;
poudarja, da je treba za zgled s pogajanji, ki potekajo, vključiti črni ogljik v revizijo göteburškega protokola konvencije o onesnaževanju zraka na velike razdalje prek meja in poudarja, da je treba sprejeti nadaljnje ukrepe v zvezi s poročilom Programa ZN za okolje z naslovom Celovita ocena črnega ogljika in troposferskega ozona, in sicer z izdelavo globalnega akcijskega načrta za zmanjšanje emisij neobstojnih dejavnikov, ki vplivajo na podnebje;
Points at the on-going negotiations to include black carbon in the revision of the Gothenburg Protocol to the Convention on Long-Range Transboundary Air Pollution (CLRTAP) as a model and stresses the need to follow up the UNEP report entitled ‘Integrated Assessment of Black Carbon and Tropospheric Ozone’ by elaborating a Global Action Plan to reduce the emissions of short-lived climate forcers;
glede na čezmejno naravo ledeniških poplav poziva EU, naj spodbuja meddržavni dialog z namenom oblikovanja politik, ki bodo obravnavale naravne nesreče, ter naj spodbuja ustrezne naložbe za zaščito držav v regijah Hindukuš-Himalaje pred poplavami; poziva, naj se prizna, da gre za težavo, s katero se sooča več držav, ne le ena, zato poziva k večstranskemu pristopu pri njenem reševanju;
Calls on the EU, given the transboundary nature of GLOFs, to foster inter-country dialogues with a view to developing policies that deal with natural disasters and to encourage the appropriate investments to protect the countries of the Hindu Kush-Himalayas region from flooding; urges recognition of the fact that this is not an issue faced by one country but by many and, as such, calls for a multilateral approach in its resolution;
priporoča, naj se nujno ustanovi čezmejna agencija pod pokroviteljstvom Združenih narodov, katere izrecne naloge bi bile izmenjava razpoložljivih podatkov, reševanje problemov in vzrokov čezmejnih z vodo povezanih tveganj in predlaganje ustreznih ukrepov za prilagajanje in blažitev posledic; poudarja, da bi brez take agencije na čelu težave pri kritičnih pogajanjih o preprečevanju poplav in blažitvi njihovih posledic lahko bile med državami v konfliktu nepremagljive; poudarja, da so ledeniške regije, ki so pogosto vir poplav, strateško pomembne točke, ki razmejujejo narode, zato so lahko zadevne strani zadržane pri širjenju ključnih informacij;
Recommends the formation, as a matter of urgency, of a cross-border agency, established under the auspices of the United Nations, with the express purpose of sharing available data, addressing the problems and causes of transboundary water-related hazards and proposing appropriate adaptation and mitigation measures; stresses that, without such an adjudicating agency at the helm, critical negotiations on flood prevention and alleviation may prove insurmountable between conflicting countries; emphasises that glacial regions, so often the source of flood events, are considered to be points of strategic importance, forming boundaries between nations, and that, as a result, the affected parties might prove reticent in sharing vital information;
poudarja, da projekti gradnje jezov vplivajo na mednarodno varnost; poudarja, da so ti vplivi lahko negativni, ker povzročijo čezmejne konflikte, socialne nemire in škodo na okolju; vendar opozarja, da je preskrba z energijo in vodo vprašanje, ki ima pozitivni učinek, saj med sosednjimi državami ali regijami spodbuja dialog;
Points out that dam building projects have an impact on international security; stresses that those impacts can be negative by creating cross-border conflicts, social unrest and harm to the environment; recalls, however, that energy and water supply issues can have a positive impact by fostering dialogue between bordering states or regions as well;
poudarja, da je treba vsako načrtovanje jezov oceniti v skladu s petimi vrednotami: pravičnost, učinkovitost, udeležba pri postopkih odločanja, trajnost in odgovornost; prav tako poziva, naj se pri postopku sprejemanja odločitev o jezovih v celoti upošteva načelo človekovih pravic; zlasti opozarja, da je treba tam, kjer projekti vplivajo na avtohtone prebivalce in plemenska ljudstva, take postopke voditi ob njihovem predhodnem prostovoljnem in informiranem soglasju; poziva k celoviti oceni vplivov, v kateri bodo polno upoštevani okoljski in socialni stroški projektov gradnje jezov, ki jih je treba izvajati pregledno, s sodelovanjem javnosti še pred soglasjem k gradnji katerega koli projekta jezu;
Stresses that any planning of dams should be evaluated according to five values: equity, efficiency, participatory decision-making, sustainability and accountability; urges, more broadly, that the decision-making process on dams take fully into account the notion of human rights; recalls, in particular, that, where projects affect indigenous and tribal peoples, such processes must be guided by their free, prior and informed consent; calls for thorough impact assessments which fully evaluate the environmental and social costs of dam projects to be conducted in a transparent manner, with public participation, prior to the approval of any dam project;
izraža zaskrbljenost, ker je Svetovna banka vložila več kot 100 milijard USD v gradnjo jezov, večinoma za velike projekte hidroelektrarn, usmerjenih v izvoz energije, ki so povzročili razselitev od 40 do 80 milijonov ljudi, izgubo možnosti preživetja, škodo na ekosistemih in veliko breme dolgov v državah v razvoju;
Expresses its concern that the World Bank has spent over USD 100 billion on the construction of dams, mainly for large-scale export-oriented hydropower projects, which have led to the displacement of an estimated 40-80 million people, the loss of livelihoods, damage to ecosystems and the creation of massive debt burdens for developing countries;
poudarja, da ljudje, razseljeni zaradi gradnje jezov, ne bi smeli dobiti zgolj finančnega nadomestila, temveč bi jim bilo treba zagotoviti tudi možnost dolgoročnega zagotavljanja preživetja;
Emphasises that people who have been displaced due to the construction of dams should not merely receive financial compensation but that their ability to secure their long-term livelihood needs to be ensured;
poziva k celoviti, pregledni in vključujoči oceni vseh možnosti za zmanjšanje posledic poplav in pokritje potreb po vodi in energiji, pri tem pa je treba dati prednost rešitvam, ki temeljijo na ekosistemu, obstoječi sistemi pa morajo postati učinkovitejši in bolj trajnostni;
Calls for the comprehensive, transparent and participatory evaluation of the full range of options available to reduce the impacts of floods and meet water and energy needs, with priority given to ecosystem-based solutions and to making existing systems more effective and sustainable;
poziva EU, naj vodi politiko „mehkega“ upravljanja; priznava, da poplavne razmere niso statične in da je zato potreben prožen pristop; poziva k izboljšanju napovedovanja poplav, zagotavljanju odpornosti posameznih objektov pred poplavami ter k razvoju sistemov protipoplavnih zadrževalnikov in odvajanja poplavne vode;
Urges the EU to pursue policies of ‘soft-path’ management to deal with floods; recognises that flood conditions are not static and as such require a flexible approach; calls for the improvement of flood forecasting, the flood-proofing of individual buildings and the development of floodplain storage and bypass systems;
Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. septembra 2011 o okviru politike EU za pomoč državam v razvoju pri reševanju vprašanja zanesljive preskrbe s hrano ( 2010/2100(INI) )
European Parliament resolution of 27 September 2011 on an EU policy framework to assist developing countries in addressing food security challenges ( 2010/2100(INI) )
ob upoštevanju obveznosti, zapisanih v Mednarodnem paktu Združenih narodov o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, ki so ga podpisale vse države Evropske unije, zlasti njegovega člena 11 o pravici do hrane,
having regard to the obligations contained in the UN International Covenant on Economic, Social and Cultural Rights, particularly Article 11 thereof on the right to food, to which all EU Member States are party,
ob upoštevanju cilja s vrhunskega srečanja o hrani leta 1996 (Rimska deklaracija), da se do leta 2015 prepolovi število prebivalcev, ki trpijo lakoto;
having regard to the 1996 World Food Summit (Rome declaration) objective of reducing by half the number of people suffering from hunger by 2015,
ob upoštevanju razvojnih ciljev tisočletja, ki so bili sprejeti na vrhu tisočletja OZN septembra 2000, zlasti razvojnega cilja tisočletja št. 1 o načelu izkoreninjenja skrajne revščine in lakote,
having regard to the Millennium Development Goals (MDGs), adopted at the Millennium Summit of the United Nations in September 2000, and in particular to Millennium Development Goal 1 on the principle of the eradication of extreme poverty and hunger,
ob upoštevanju Skupne izjave Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, Evropskega parlamenta in Evropske komisije o humanitarni pomoči Evropske unije z naslovom Evropsko soglasje o humanitarni pomoči,
having regard to the Joint Statement by the Council and the Representatives of the Governments of the Member States meeting within the Council, the European Parliament and the European Commission on the humanitarian aid of the European Union entitled ‘The European Consensus on Humanitarian Aid’,
ob upoštevanju konvencije o pomoči v hrani, podpisane 13. aprila 1999 v Londonu, katere cilj je prispevati k zanesljivi preskrbi s hrano na svetovni ravni in izboljšati sposobnost mednarodne skupnosti za odzivanje na izredne razmere na področju hrane in druge prehranske potrebe v državah v razvoju,
having regard to the Food Aid Convention signed in London on 13 April 1999, whose objectives are to contribute to world food security and to improve the ability of the international community to respond to emergency food situations and other food needs of developing countries,
ob upoštevanju izjave, sprejete na vrhunskem srečanju o zanesljivi preskrbi s hrano leta 2009, in Prostovoljnih smernic za odgovorno upravljanje lastništva zemlje in drugih naravnih virov, ki jo je pripravila Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo,
having regard to the declaration of the World Summit on Food Security of 2009 and the preparation by the FAO of the ‘Voluntary Guidelines on Responsible Governance of Tenure of Land and other Natural Resources’,
ob upoštevanju Prostovoljnih smernic Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo v podporo postopni uresničitvi pravice do ustrezne hrane v okviru prehranske varnosti na nacionalni ravni,
having regard to the FAO ‘Voluntary guidelines to support the progressive realisation of the right to adequate food in the context of national food security’,
ob upoštevanju medinstitucionalnega poročila za skupino G20 o nestanovitnosti cen hrane z naslovom Nestanovitnost cen hrane na kmetijskih trgih: odziv politike, ki je bilo predloženo francoskemu predsedstvu skupine G20 2. junija 2011,
having regard to the interagency report for the G20 on food price volatility entitled ‘Price Volatility in Food and Agricultural Markets: Policy Responses’, which was submitted to the French presidency of the G20 on 2 June 2011,
ob upoštevanju „smernic zemljiške politike EU“ iz novembra 2004,
having regard to the ‘EU land policy guidelines’ from November 2004,
ob upoštevanju skupne publikacije Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo ter Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj o obetih za kmetijstvo 2011-2020, objavljene dne 17. junija 2011,
having regard to the OECD-FAO Agricultural Outlook 2011-2020, published jointly by the OECD and the FAO on 17 June 2011,
ob upoštevanju deklaracije iz Maputa o kmetijstvu in zanesljivi preskrbi s hrano, podpisane leta 2003, v kateri so se afriške vlade zavezale, da bodo kmetijstvu namenile vsaj 10 % svojih letnih nacionalnih proračunov,
having regard to the Maputo Declaration on Agriculture and Food Security signed in 2003, in which African governments committed themselves to allocate a minimum of 10% of their annual national budgets to agriculture,
ob upoštevanju poročila Svetovne banke o svetovnem razvoju za leto 2008: Kmetijstvo za razvoj,
having regard to the World Bank's World Development Report 2008: ‘Agriculture for Development’,
ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Skupna kmetijska politika proti letu 2020,
having regard to the Commission Communication entitled ‘The CAP towards 2020’,
ob upoštevanju najnovejšega polletnega poročila Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo o obetih na področju hrane (junij 2011),
having regard to the most recent FAO Biannual Food Outlook Report (June, 2011),
ob upoštevanju poročila o mednarodni oceni agronomske stroke, znanosti in tehnologije za razvoj (IAASTD), ki je bilo objavljeno 15. aprila 2008,
having regard to the International Assessment of Agricultural Knowledge, Science and Technology for Development (IAASTD) report published on 15 April 2008,
ob upoštevanju skupne izjave o zanesljivi preskrbi s hrano v svetu, sprejete 10. julija 2009 v L'Aquili,
having regard to the L'Aquila Joint Statement on Global Food Security adopted on 10 July 2009,
ob upoštevanju pobude OZN o socialnem pragu,
having regard to the UN Social Protection Floor Initiative,
ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu iz leta 1982,
having regard to the United Nations Convention on the Law of the Sea of 1982,
ob upoštevanju kodeksa odgovornega ribištva Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) iz leta 1995,
having regard to the FAO Code of Conduct for Responsible Fisheries of 1995,
ob upoštevanju letnega poročila Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) o stanju v svetovnem ribištvu in ribogojstvu iz leta 2010,
having regard to the FAO annual review The State of the World Fisheries and Aquaculture 2010,
ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1337/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o ustanovitvi instrumenta za hitro odzivanje na hitro naraščajoče cene hrane v državah v razvoju UL L 354, 31.12.2008, str.
having regard to Regulation (EC) No 1337/2008 of the European Parliament and of the Council of 16 December 2008 establishing a facility for rapid response to soaring food prices in developing countries OJ L 354, 31.12.2008, p.
ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z naslovom Okvir politike EU za pomoč državam v razvoju pri reševanju vprašanja zanesljive preskrbe s hrano ( KOM(2010)0127 ), sprejetega dne 31. marca 2010, in sklepov Sveta, sprejetih 10. maja 2010,
having regard to the Communication from the Commission to the Council and the European Parliament on ‘An EU policy framework to assist developing countries in addressing food security challenges’ ( COM(2010)0127 ) adopted on 31 March 2010 and to the Council Conclusions adopted on 10 May 2010,
ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z naslovom Humanitarna pomoč v hrani ( KOM(2010)0126 ), sprejetega 31. marca 2010, in sklepov Sveta, sprejetih 10. maja 2010,
having regard to the Communication from the Commission to the Council and the European Parliament on ‘Humanitarian Food Assistance’ (COM(2010)126) adopted on 31 March 2010 and to the Council Conclusions adopted on 10 May 2010,
, resolucije z dne 22. maja 2008 o rasti cen živil v EU in državah v razvoju UL C 279 E, 19.11.2009, str.
, to its resolution of 22 May 2008 on rising food prices in the EU and the developing countries OJ C 279 E, 19.11.2009, p.
kot tudi resolucije z dne 17. februarja 2011 o rastočih cenah hrane Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0071 .
, as well as to its resolution of 17 February 2011 on rising food prices Text adopted, P7_TA(2011)0071 .
ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. januarja 2009 o skupni kmetijski politiki in zanesljivi preskrbi s hrano na svetovni ravni UL C 46 E, 24.2.2010, str.
having regard to its resolution of 13 January 2009 on the Common Agricultural Policy and Global Food Security OJ C 46 E, 24.2.2010, p.
ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. novembra 2009 o vrhunskem srečanju Organizacije ZN za prehrano in kmetijstvo ter o varnosti preskrbe s hrano UL C 285 E, 21.10.2010, str.
having regard to its resolution of 26 November 2009 on the FAO Summit and food security OJ C 285 E, 21.10.2010, p.
ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. maja 2010 o usklajenosti politik EU za razvoj in novi zasnovi uradne razvojne pomoči plus (ODA+) UL C 161 E, 31.5.2011, str.
having regard to its resolution of 18 May 2010 on the EU Coherence for Development policy and the Official Development Assistance Plus concept OJ C 161 E, 31.5.2011, p.
ob upoštevanju resolucije skupne parlamentarne skupščine AKP-EU o zanesljivi preskrbi s hrano, sprejete dne 4. decembra 2010 v Kinšasi Sprejeta besedila, AKP-EU/100.879/10/konč.
having regard to the ACP-EU Joint Parliamentary Assembly resolution on food security adopted in Kinshasa on 4 December 2010 Text adopted, ACP-EU/100.879/10/fin.
ob upoštevanju osmih priporočil za skupino G20, ki jih je 29. januarja 2011 objavil posebni poročevalec Organizacije Združenih narodov o pravici do hrane,
having regard to the eight recommendations to the G20 published by the UN Special Rapporteur on the right to food on 29 January 2011,
ob upoštevanju poročila z naslovom Agroekologija in pravica do hrane, ki ga je pripravil posebni poročevalec ZN o pravici do hrane in je bilo predstavljeno v Svetu ZN za človekove pravice 8. marca 2011,
having regard to the report entitled ‘Agroecology and the Right to Food’ by the UN's Special Rapporteur on the right to food, presented before the UN Human Rights Council on 8 March 2011,
ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj ter mnenja Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja ( A7-0284/2011 ),
having regard to the report of the Committee on Development and the opinion of the Committee on Agriculture and Rural Development ( A7-0284/2011 ),
ker je po ocenah Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) število ljudi na svetu, ki trpijo zaradi lakote, leta 2010 doseglo 925 milijonov; ker znaša v svetovnem merilu delež otrok s prenizko telesno težo, mlajših od pet let, 26 % in ker je moč več kot tretjino smrti otrok, mlajših od pet let, pripisati podhranjenosti; ker bo le polovica vseh držav v razvoju (62 od 118) uresničila razvojni cilj tisočletja, ker so svetovna gospodarska kriza in rast cen hrane in goriva poslabšali razmere na področju hrane v številnih državah v razvoju, zlasti v najmanj razvitih državah, ter tako deloma izničili napredek pri zmanjševanju revščine, dosežen v zadnjem desetletju,
whereas the number of people suffering from hunger amounted to 925 million in 2010 according to the FAO; whereas, globally, underweight prevalence in children under 5 years old is at 26 percent and more than one third of under-five child deaths are attributable to undernutrition; whereas only half of all developing countries (62 out of 118) are on track to achieve the MDG target; whereas the global economic downturn and rising food and fuel prices have worsened the food situation in many developing countries, especially the least-developed countries, thus partly setting back the last decade's progress on poverty reduction,
ker sta lakota in podhranjenost poglavitna vzroka za umrljivost ljudi in največji grožnji svetovnemu miru in varnosti,
whereas hunger and malnutrition are the main causes of human mortality and the greatest threats to world peace and security,
ker je iz zadnjega indeksa cen hrane, ki ga je januarja 2011 objavila Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO), razvidno, da od avgusta 2010 tako kot v zadnjih desetih letih cene hrane rastejo iz meseca v mesec, danes pa so višje kot na vrhuncu cen hrane leta 2008; ker nestanovitnost cen dobrin močno vpliva na države z nizkimi prihodki ter na najrevnejše, najranljivejše in najbolj marginalizirane skupine prebivalstva v državah v razvoju,
whereas, according to the recent publication of January 2011 by the FAO Food Price Index, there has been a month-on-month rise in food prices since August 2010, following a trend over the last ten years, with levels now higher than during the food price peak of 2008; whereas the volatility of commodity prices is impacting greatly on low income countries and the poorest and most vulnerable and marginalised segments of the populations of developing countries,
ker se bo svetovno povpraševanje po kmetijskih proizvodih do leta 2050 predvidoma povečalo za 70 %, pridelovati pa bo treba z manj vode, manj pesticidi, manj razpoložljive kmetijske zemlje in po trajnostnih ekoloških kmetijskih pridelovalnih metodah, svetovno prebivalstvo pa se bo do takrat predvidoma povečalo na 9 milijard; ker zanesljivo preskrbo s hrano še dodatno ogrožajo špekulacije z dobrinami, degradacija tal, pomanjkanje vode, podnebne spremembe, pridobivanje zemljišč po svetu, negotovost pri lastništvu posesti, zlasti za najrevnejše in najranljivejše skupine prebivalstva, svetovni monopoli na področju semen, povpraševanje po agrogorivih in politike na področju energije,
whereas global demand for agricultural products is expected to increase by 70 % by 2050 which will need to be produced using less water and pesticides, with less agricultural land available and applying sustainable agro-ecological production methods, while the world's population is forecast to reach nine billion by then; whereas food insecurity is further exacerbated by speculation on commodities, land degradation, water scarcity, climate change, global land acquisitions and land tenure insecurity, particularly for the poorest and most vulnerable segments of the population, global seed monopolies, demands for agro-fuels and energy-related policies,