natgillin/translations-raw huggingface dataset:
C. ker Evropska unija in njene države članice finančno največ prispevajo v sistem Združenih narodov, saj znašajo sredstva EU 38 % rednega proračuna ZN, iz EU pa prihajata tudi več kot dve petini sredstev za mirovne operacije in skoraj polovica prispevkov v sklade in programe ZN,
C. whereas the European Union and its Member States are the biggest financial contributors to the UN system, with EU funds amounting to 38% of the United Nations regular budget, and whereas more than two fifths of UN peacekeeping operations and close to half of the contributions to UN funds and programmes stem from the EU,
D. ker je bila resolucija, ki jo je podprla EU, o okrepitvi njenega statusa opazovalke v Generalni skupščini Združenih narodov na podlagi ustreznih določb Lizbonske pogodbe, ki EU podeljujejo pravno osebnost, s 76 glasovi za in 71 proti ter s 26 vzdržanimi glasovi 14. septembra 2010 odložena,
D. whereas an EU-sponsored resolution to enhance its observer rights at the United Nations General Assembly in accordance with the relevant provisions of the Lisbon Treaty conferring legal personality upon the EU was deferred by 76 votes to 71, with 26 abstentions, on 14 September 2010,
Naslavlja naslednja priporočila na Svet:
Addresses the following recommendations to the Council:
Vloga Evropske unije v Združenih narodih
Role of the European Union at the United Nations
(a) meni, da Evropska unija glede na velika sredstva, ki jih prispevajo EU in države članice, nima dovolj teže v organih Združenih narodov, zato poziva Svet, naj bolj energično zastopa svoja stališča;
(a) considers that the European Union carries insufficient weight in United Nations bodies, taking into account the major contributions made by the EU and its Member States, and therefore urges the Council to make its positions heard more vigorously;
(b) poziva Svet, naj zagotovi večjo usklajenost pri doseganju ciljev Unije v okviru Združenih narodov in spodbuja večjo povezanost med stališči držav članic;
(b) urges the Council to ensure greater coordination in achieving the goals of the Union at the United Nations and to foster greater cohesion between the Member States’ positions;
(c) poziva podpredsednico Komisije in visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter predsednika Evropskega sveta, naj doseganje okrepitve statusa opazovalke EU v Generalni skupščini Združenih narodov obravnavata kot prednostno strateško nalogo, obenem pa naj povečata prepoznavnost EU v Združenih narodih, in sicer s poglobitvijo posvetovanj z vladami tretjih držav članic ZN;
(c) calls on the Vice-President of the Commission/High Representative of the Union for Foreign Affairs and Security Policy and the President of the European Council to make achieving enhanced observer rights for the EU a strategic priority and to show greater visibility at the United Nations by way of intensifying consultations with the governments of third-country UN member states;
o predlogu priporočila Evropskega parlamenta Svetu o prednostnih nalogah Evropske unije za 66. zasedanje Generalne skupščine Združenih narodov
on the proposal for a European Parliament recommendation to the Council on EU priorities for the 66th Session of the United Nations General Assembly
a) da odločno uresničuje vodilno vlogo, da bi tako v skladu z zasedanjem Združenih narodov leta 2010 o razvojnih ciljih tisočletja spodbujali naslednje cilje:
a) to exercise a strong leadership, following the 2010 UN Meeting on the Millennium Development Goals, in order to promote the following objectives:
– okrepiti odločenost za izpolnitev ciljev do leta 2015,
– reinforce the determination to meet the targets by 2015,
– začeti razpravo o tem, kako bi bilo mogoče ohraniti in nadaljevati močno zavezanost mednarodne skupnosti trajnostnemu razvoju in izkoreninjenju revščine po letu 2015 na podlagi pridobljenih izkušenj in storjenih napak pri potekajočih prizadevanjih za doseganje razvojnih ciljev tisočletja,
– start a discussion on how the international community’s strong commitment to sustainable development and poverty eradication can be sustained and continued after 2015, basing this on the lessons learnt and mistakes made in the ongoing attempts to achieve the MDGs,
– podpirati oblikovanje države, dobro demokratično upravljanje ter preprečevanje konfliktov in sprejeti potrebne ukrepe za boj proti korupciji, izogibanju davkov, davčnim utajam in begu kapitala,
– support statebuilding, good democratic governance and conflict prevention and take necessary measures to fight corruption, tax avoidance , tax evasion and capital flight,
– poziva Generalno skupščino ZN, da oblikuje zavezujoči mehanizem, s katerimi bi preprečili nezakoniti beg kapitala in davčno utajo v državah v razvoju, da se tako zagotovi popolna preglednost pri mednarodnih finančnih transakcijah,
– call on the UN General Assembly to put in place a binding mechanism to circumvent illicit capital flight and tax evasion from developing countries in order to guarantee full transparency in international financial transactions,
– dati prednost davčnim vidikom razvoja tako, da se v državah v razvoju vzpostavijo učinkoviti in izvedljivi davčni sistemi, da se zagotovi trajnosten vir razvojnega financiranja z dolgoročnim ciljem nadomeščanja odvisnosti od tuje pomoči,
– give priority to addressing tax-related aspects of development by supporting effective and viable tax systems in developing countries to ensure a sustainable source of development financing with the long-term objective of replacing foreign aid dependency,
– izboljšati izvajanje inovativnih mehanizmov financiranja kot na primer obdavčitev finančnih transakcij, da bi dosegli razvojne cilje tisočletja in cilje na področju podnebnih sprememb;
– improve the implementation of innovative financing mechanisms, such as a financial transaction tax, for meeting the MDGs and climate change goals;
b) da reši vprašanje trenutnega nakupa kmetijskih zemljišč, zlasti v najmanj razvitih državah, s strani tujih vlagateljev, ki jih podpirajo vlade, kar utegne ob neustreznem izvajanju ogroziti lokalno prehransko varnost in povzročiti hude ter daljnosežne socialne nemire;
b) to address the current farmland acquisition issue, particularly in LDCs, which is led by government-backed foreign investors and, if not handled properly, threatens local food security and may lead to serious and far-reaching social unrest;
c) da dá prednost prehranski varnosti, proizvodni zmogljivosti v kmetijstvu, infrastrukturi, gradnji zmogljivosti, vključujoči gospodarski rasti, ugodnim trgom in novim podjetjem, dostopu do tehnologij ter človekovemu in socialnemu razvoju v najmanj razvitih državah v skladu z akcijskim programom, sprejetim na četrti konferenci Združenih narodov o najmanj razvitih državah;
c) to give priority to food security, productive capacity in agriculture, infrastructure, capacity building, inclusive economic growth, favourable markets and new businesses, access to technologies, and human and social development in the LDCs, in accordance with the Programme of Action adopted at the IV UNLDC;
d) da zagotovi učinkovitost mehanizmov spremljanja in revizijskih mehanizmov, povezanih z izvajanjem akcijskega programa Združenih narodov za najmanj razvite države;
d) to ensure the efficacy of monitoring and audit mechanisms connected with the implementation of the UNLDC Programme of Action;
e) da zagotovi, da bi dolgoročen in trajnostni razvoj ostal celovito in skladno prizadevanje v akcijskih načrtih najmanj razvitih držav in njihovih partnerjev;
e) to assure that long-term and sustainable development remains a comprehensive and coherent endeavour in the LDCs’ and their partners’ action plans;
f) da zagotovi, da bodo države s srednjim prihodkom in z velikimi neenakostmi še naprej prejemale pomoč in financiranje za zmanjševanje revščine in izboljšanje socialne kohezije, saj večina najrevnejših ljudi živi prav v teh državah;
f) to ensure that middle-income countries with high inequalities continue to receive support and funding to reduce poverty and improve social cohesion, as most poor people live in middle-income countries;
g) da podpre zmanjšanje razlik med spoloma in krepitev vloge žensk na področju razvoja, saj so ženske nesorazmerno zastopane med revnimi;
g) to support the reduction of gender inequalities and women’s empowerment in development, as women are disproportionally represented among the poor;
h) da preuči, kako bi lahko agendo o učinkovitosti pomoči spremenili v agendo o razvojni učinkovitosti, ter v tem okviru oblikovali konkretne strategije glede nestabilnih držav in pokonfliktnega okolja;
h) to examine how the aid effectiveness agenda can be transformed into a development effectiveness agenda, devising in this context concrete strategies with respect to fragile states and post‑conflict environments;
i) da uresniči vse cilje agende iz Akre in tako zagotovi učinkovito sodelovanje parlamentov, organizacij civilne družbe in lokalnih oblasti;
i) to make all the objectives of the Accra Agenda a reality, ensuring the effective engagement of parliaments, civil society organisations and local authorities;
j) da zagotovi, da se socialni, politični, gospodarski in okoljski izzivi rešujejo skladno;
j) to ensure that social, political, economic and environmental challenges are addressed coherently;
k) da podpre deklaracijo Združenih narodov o pravici do razvoja iz leta 1986, ki določa, da "imajo države dolžnost sodelovati med seboj, da zagotovijo razvoj in odpravijo ovire za razvoj, uveljavijo svoje pravice in izpolnijo svoje dolžnosti na način, ki spodbuja nov mednarodni gospodarski red, temelječ na suvereni enakosti, medsebojni odvisnosti in skupnem interesu";
k) to support the 1986 UN Declaration on the Right to Development which stipulates that ‘States have the duty to co-operate with each other in ensuring development and eliminating obstacles to development ... realize their rights and fulfil their duties in such a manner as to promote a new international economic order based on sovereign equality, interdependence, mutual interest ...’;
l) da ohrani pravico do razvoja kot eno glavnih točk dnevnega reda, glede na to, da letos praznujemo 25. obletnico sprejetja Deklaracije ZN o pravici do razvoja;
l) to keep the Right to Development (RTD) high on the agenda, given that this year we celebrate the 25th anniversary of the adoption of the UN Declaration on the Right to Development;
m) da priporoči utrditev ugotovitev projektne skupine na visoki ravni, da bi zagotovili učinkovito izvajanje pravice do razvoja;
m) to recommend consolidation of the findings of the High Level Task Force, in order to ensure an effective implementation of RTD;
n) da sprejme ustrezne ukrepe, da bi pravica do razvoja postala sestavni del razvojne politike, splošnega rednega pregleda ter pogodbenih organov in mehanizmov ZN za človekove pravice;
n) to take appropriate measures to make RTD an integral part of development policy, the Universal Periodic Review (UPR), and UN human rights’ treaty bodies and mechanisms;
o) da določi mednarodno agendo za humanitarno pomoč za soočanje s številnimi humanitarnimi izzivi, povečano ravnijo humanitarnih potreb in zapletenostjo humanitarnih razmer;
o) to establish an international humanitarian aid agenda to address the breadth of humanitarian challenges, the increase in humanitarian needs and the complexity of humanitarian situations;
p) da okrepi svetovno humanitarno financiranje in izboljša delovanje ter učinkovitost humanitarnega sistema;
p) to strengthen worldwide humanitarian funding and improve the functioning and effectiveness of the humanitarian system;
q) da prevzame skupne mednarodne pobude za okrepitev interakcije med humanitarno pomočjo in razvojem ter vez med nujno pomočjo, sanacijo in razvojem.
q) to take joint international initiatives to strengthen the interaction between humanitarian aid and development and the linking of relief, rehabilitation and development.
Gabriele Albertini, Bastiaan Belder, Frieda Brepoels, Elmar Brok, Arnaud Danjean, Michael Gahler, Marietta Gianaku (Marietta Giannakou), Ana Gomes, Heidi Hautala, Jelko Kacin, Maria Eleni Koppa, Paweł Robert Kowal, Alexander grof Lambsdorfski, Vytautas Landsbergis, Krzysztof Lisek, Ulrike Lunacek, Barry Madlener, Mario Mauro, Francisco José Millán Mon, Alexander Mirsky, María Muñiz De Urquiza, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Raimon Obiols, Kristiina Ojuland, Ioan Mircea Paşcu, Alojz Peterle, Bernd Posselt, Hans-Gert Pöttering, Cristian Dan Preda, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Nikolaos Salavrakos, Jacek Saryusz-Wolski, Werner Schulz, Marek Siwiec, Charles Tannock, Geoffrey Van Orden, Kristian Vigenin, Boris Zala
Gabriele Albertini, Bastiaan Belder, Frieda Brepoels, Elmar Brok, Arnaud Danjean, Michael Gahler, Marietta Giannakou, Ana Gomes, Heidi Hautala, Jelko Kacin, Maria Eleni Koppa, Paweł Robert Kowal, Alexander Graf Lambsdorff, Vytautas Landsbergis, Krzysztof Lisek, Ulrike Lunacek, Barry Madlener, Mario Mauro, Francisco José Millán Mon, Alexander Mirsky, María Muñiz De Urquiza, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Raimon Obiols, Kristiina Ojuland, Ioan Mircea Paşcu, Alojz Peterle, Bernd Posselt, Hans-Gert Pöttering, Cristian Dan Preda, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Nikolaos Salavrakos, Jacek Saryusz-Wolski, Werner Schulz, Marek Siwiec, Charles Tannock, Geoffrey Van Orden, Kristian Vigenin, Boris Zala
– ob upoštevanju člena 286(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom ( C7-0103/2011 ),
– having regard to Article 286(2) of the Treaty on the Functioning of the EU, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C7‑0103/2011 ),
– ob upoštevanju dejstva, da se je Odboru za proračunski nadzor na seji dne 24. maja 2011 predstavil kandidat, ki ga Svet predlaga za člana Računskega sodišča,
– having regard to the fact that at its meeting of 24 May 2011 the Committee on Budgetary Control heard the Council’s nominee for membership of the Court of Auditors,
PRILOGA 1: ŽIVLJENJEPIS H.
ANNEX 1 : CURRICULUM VITÆ OF H.G. Wessberg
Naslov: Mårdvägen 44, 167 56 Bromma, Švedska
Address: Mårdvägen 44, 167 56 Bromma, Sweden
Rojen 26. aprila 1952 v Göteborgu, Švedska.
Born on 26 April 1952 in Göteborg, Sweden
Poročen z Marianne Reimers-Wessberg od leta 1981.
Married to Marianne Reimers-Wessberg since 1981.
Trije otroci.
Three children.
Diploma iz političnih ved, zgodovine, komunikacije
BA in political science, history, communication
2007 – 2010 državni sekretar v uradu predsednika vlade
2007 – 2010 State Secretary, Prime Minister’s Office
2007 državni sekretar na ministrstvu za zunanje zadeve
2007 State Secretary, Ministry for Foreign Affairs
2006 – 2007 državni sekretar na ministrstvu za obrambo
2006 – 2007 State Secretary, Ministry of Defence
2004 – 2006 generalni direktor, Švedski urad za registracijo podjetij
2004 – 2006 Director-General, Swedish Companies Registration Office
2001 – 2004 namestnik generalnega direktorja, Konfederacija švedskih podjetij
2001 – 2004 Deputy Director-General, Confederation of Swedish Enterprise
2001 upravni direktor,
2001 Managing Director,
1996 – 2000 namestnik upravnega direktorja,
1996 – 2000 Deputy Managing Director,
1995 – 1996 vršilec dolžnosti upravnega direktorja,
1995 – 1996 Acting Managing Director,
1991– 1995 direktor za informiranje, Federacija švedske industrije
1991– 1995 Director of Information, Federation of Swedish Industries
1990 – 1991 direktor za informiranje, SIAB
1990 – 1991 Director of Information, SIAB
1987– 1990 vodja informiranja, osebje švedskega generalštaba in predstavnik vrhovnega poveljnika za stike z javnostjo
1987– 1990 Head of Information, Swedish Defence Staff, and spokesman of the Supreme Commander
1985 – 1987 vodja službe za stike z mediji, osebje švedskega generalštaba
1985 – 1987 Head of Press, Swedish Defence Staff
1982 – 1985 tiskovni predstavnik, osebje švedskega generalštaba
1982 – 1985 Press Officer, Swedish Defence Staff
1980 – 1982 predsednik, Švedska nacionalna zveza študentov (SFS)
1980 – 1982 Chair, Swedish National Union of Students (SFS)
1979 – 1980 predsednik, Zveza študentov Univerze v Göteborgu
1979 – 1980 Chair, Göteborg University Students Union
Imenovanja v odbore in druga imenovanja
Board appointments and other appointments
2005 – 2006 član vladnega sveta za medobratovalnost
2005 – 2006 Member of the Government Interoperability Board
2005 – 2006 član sveta, Nacionalna agencija za storitve za univerze in visoke šole
2005 – 2006 Board Member, National Agency for Services to Universities and University Colleges
2003 – 2004 predsednik, Centralna federacija za obrambo in družbo
2003 – 2004 Chair, Central Defence and Society Federation
2003 – 2004 član, svet za povezavo z industrijo Švedske agencije za upravljanje v izrednih razmerah
2003 – 2004 Member, Industrial Liaison Council of the Swedish Emergency Management Agency
2003 – 2004 član, posvetovalni svet vrhovnega poveljnika
2003 – 2004 Member, Supreme Commander’s Business Advisory Council
1997 – 2003 predsednik, Zmerna stranka v Stockholmu
1997 – 2003 Chair, Moderate Party in Stockholm
1998 – 2002 nadomestni član, izvršilni odbor Riksbank
1998 – 2002 Alternate Member, Riksbank Executive Board
1999 – 2002 član sveta, Birka Energi
1999 – 2002 Board Member, Birka Energi
1999 – 2001 predsednik, Svenska Bostäder
1999 – 2001 Chair, Svenska Bostäder
1999 – 2001 predsednik, Locum AB
1999 – 2001 Chair, Locum AB
1997 – član Akademije za vojaške vede
1997 – Member of Academy of War Sciences
1996 – 1998 član sveta, Sveriges Radio (Švedski radio)
1996 – 1998 Board Member, Sveriges Radio (Swedish Radio)
Imam več kot 30 let strokovnih vodstvenih izkušenj na visoki ravni v javnih institucijah ter zasebnih podjetjih na Švedskem.
I have over 30 years of professional experience of high level management in public institutions as well as private enterprises in Sweden.
Velik del moje poklicne poti je bil posvečen izboljšanju možnosti za zasebna podjetja na Švedskem, kot vodilni v organizacijah, ki predstavljajo interese industrije v javnem življenju.
A large part of my career has been devoted to improving conditions for private enterprises in Sweden, as manager in organizations representing industry interests in public life.
Vendar imam tudi širše izkušnje v javnih službah kot politik in državni uradnik.
However, I also have extensive experience of public service, as a politician as well as a civil servant.
Med zadnjimi položaji, ki sem jih zasedal v javnem sektorju, je položaj generalnega direktorja Švedskega urada za registracijo podjetij, neodvisne vladne agencije, in državnega sekretarja pod vodstvom več ministrov.
Amongst my recent positions in the public sector I have served as director general of the Swedish Companies Registration Office, an independent government agency, and I have served as state secretary under several ministers.
Položaj državnega sekretarja na Švedskem je najvišja izvršilna funkcija v državni upravi, je neposredno podrejen ministrom – izvaja njihove odločitve in skrbi za vsakodnevno upravljanje ministrstev.
The state secretary position in Sweden is the top executive civil servant serving directly with the ministers – executing their decisions and taking care of the day to day management of the ministries.
Nazadnje sem služboval kot državni sekretar predsednika vlade Fredrika Reinfeldta.
Most recently I served as state secretary to Prime Minister Fredrik Reinfeldt.
Ti izvršilni položaji so mi omogočili vpogled v finančno upravljanje in vprašanja proračunskega nadzora ter izkušnje na tem področju.
These executive positions have given me both insights and experience of financial management as well as budget control issues.
Del mojih različnih izvršilnih nalog je bil tudi, da sem bil neposredno odgovoren zunanjim revizorjem.
I have also been directly accountable vis-à-vis external auditors as part of my various executive duties.
Na mojem položaju kot državni sekretar v uradu predsednika vlade sem bil neposredno vključen v letni proračunski postopek švedske vlade.
In my position as state secretary in the Prime Minister’s Office I was directly involved in the annual budget process of the Swedish government.
Odgovoren sem bil za usklajevanje pripravljalnega proračunskega dela z vlado, pripravo dokončnih proračunskih zakonov za Parlament ter spremljanje preteklih vladnih proračunov.
I was responsible for coordinating the preparatory budget work within the government, preparing the final budget bills for Parliament, as well as following-up previous government budgets.
Zato imam neposredne izkušnje v postopku določanja javnih proračunov ter v njihovem naknadnem nadzorovanju.
I thus have first-hand experience of the process of setting public budgets as well as of how these are scrutinized ex-post.
Bil sem tudi neposredno odgovoren za proračun urada predsednika vlade.
I was also directly responsible for the budget of the Prime Minister’s Office.
Vzdrževanje proračunske discipline in zagotavljanje finančne odgovornosti do naših glavnih interesnih strani so bili moji glavni cilji pri opravljanju teh nalog.
Maintaining budgetary discipline and ensuring financial accountability to our stakeholders were my main goals in performing these tasks.
Kot generalni direktor Švedskega urada za registracijo podjetij sem skrbel za proračun urada in njegovo izvajanje.
As director general of the Swedish Companies Registration Office, I was in charge of the Office’s budget and the implementation thereof.
Švedski urad za registracijo podjetij se financira večinoma iz članarin, ki jih plačajo zasebna podjetja, zato je bilo v tem pogledu pomembno zagotoviti našim strankam dodano vrednost, da bi ohranili legitimnost.
The Companies Registration Office is financed largely by fees paid by private enterprises, so in this respect it was also important to provide our clients with added value to maintain our legitimacy.
V času mojega službovanja kot generalni direktor je bilo finančno stanje agencije vedno dobro in prejeli smo številna priznanja za odlične storitve kot rezultat naše prizadevnosti.
During my time as director general the financial standing of the agency was always good and we received several distinctions for excellent service as a result of our diligence.
Pred tem sem služboval kot upravni direktor Federacije švedske industrije.
I previously served as the managing director of the Federation of Swedish Industry.
Moje pristojnosti so obsegale nadzor proračuna federacije in njegovo izvrševanje.
My responsibilities included overseeing the Federation’s budget and its implementation.
Bil sem tudi zadolžen za združitev Federacije švedske industrije z drugo podobno organizacijo.
I was also in charge of the merger of the Federation of Swedish Industry with another similar organization.
Čeprav je bila združitev izziv številnih razsežnosti, nam je uspelo ohraniti visoko raven vodenja in finančne kontrole v celotnem postopku.
Even though the merger was a challenge in several dimensions we managed to maintain a high level of direction and financial control throughout the whole process.
Moja najpomembnejša odločitev je bila organizacija kampanje za pridružitev Švedske Evropski uniji.
My most important decision was to form the campaign organization in favor of Swedish membership of the European Union.
Menim, da smo zagotovili informacije številnim Švedom in jih spodbudili, da so se izrekli za sodelovanje v evropskem projektu.
I believe we informed and influenced many Swedes to vote in favor of taking part in the European project.
Moč in tudi izziv te organizacije je bil, da je bila dvostrankarska in da je predstavljala zelo različne interese v družbi, kot so interesi industrije, sindikatov in političnih strank.
The strength and also the challenge of this setup was that it was bipartisan and represented vastly differing interests in society, such as industry, labor unions and political parties.
Menim, da je odločitev Švedske o pridružitvi Evropski uniji najpomembnejši politični dogodek moje generacije, in sem zelo ponosen, da sem na neki način vplival nanjo.
I regard Sweden’s decision to enter the European Union as my generation’s most significant political event, and I take great pride in that I in some way influenced this decision.