natgillin/translations-raw huggingface dataset:
29. poziva Komisijo in države članice, naj sistematično upoštevajo podeželje v vseh politikah EU in ustrezno podprejo projekte za razvoj človeškega kapitala, pri čemer naj zlasti zagotovijo možnosti za usposabljanje kmetijskih in nekmetijskih podjetnikov na podeželskih območjih ter posebno pozornost posvetijo mladim ženskam, da bi spodbujali zaposlovanje in ustvarjanje novih delovnih mest;
Calls on the Commission and the Member States to take systematic account of the countryside in EU policies and to provide appropriate support for projects to develop human capital, in particular through the provision of training opportunities for agricultural and non agricultural entrepreneurs in rural areas, with a particular focus on young women, with the aim of promoting employment and job creation;
32. ponovno opozarja Svet, Komisijo, države članice in lokalne organe, da je pričakovano izginotje več milijonov malih podjetij na podeželju zelo pomembno ter bo močno vplivalo na zaposlovanje, s tem pa tudi na stabilnost podeželja; poziva, da se na vseh ravneh vsi potrebni ukrepi sprejmejo v tesnem sodelovanju z gospodarskimi in socialnimi partnerji;
Once again draws the attention of the Council, the Commission, Member States and local authorities to the enormous challenge posed by the predicted disappearance of several millions of rural small businesses, which will have a major impact on employment and, therefore, on stability in the countryside; calls for all necessary measures to be taken at all levels, in close cooperation with economic and social partners;
35. poziva Svet, naj skliče skupno neformalno srečanje ministrov za kmetijstvo in razvoj podeželja, na katerem bodo izmenjali mnenja o najboljših načinih za uskladitev kohezijske politike in ukrepov za razvoj podeželja, in naj povabi tudi posvetovalne organe EU (Odbor regij in Evropski ekonomsko-socialni odbor) ter predstavnike regionalnih in lokalnih organov;
Calls on the Council to convene a joint informal meeting of the Ministers responsible for agriculture and regional policy to discuss the best means of coordinating cohesion policy and rural development measures, and to invite to this meeting the consultative bodies of the EU (Committee of the Regions and European Economic and Social Committee), as well as representatives of regional and local authorities;
38. ugotavlja, da je treba proces razvoja podeželja povezati z interesi urbanih območij in ga dobro uskladiti s spodbujanjem razvoja urbanih območij, ter poudarja, da vzajemno delovanje med politiko razvoja podeželskih in urbanih območij ni niti zadostno niti učinkovito;
Notes that the process of rural development must be reconciled with the interests of suburban areas and must be closely coordinated with the promotion of urban development, and emphasises that the synergies between rural and urban development policies are neither sufficient nor effective;
39. priznava potencial podeželskih skupnosti za pozitiven prispevek k okolju prek njihovega udejstvovanja v okolju prijaznih dejavnostih in pri razvoju alternativnih virov energije, kot so biogoriva, pri tem pa posebej upošteva štiri nove izzive, ki so izpostavljeni v pregledu politike razvoja podeželja, kot so biotska raznovrstnost in obnovljivi viri energije;
39.Recognises the potential of the rural community to make a positive contribution to the environment through their engagement in environmentally friendly activities and the development of alternative energy sources such as biofuels, especially considering the four new challenges outlined in the rural development policy of the Health Check, such as biodiversity and renewable energies;
Reforma strukturne politike za obdobje 2007–2013 je prinesla spremembe strukture skladov in načel za dodeljevanje pomoči iz njih.
The reform of structural policy for the period 2007-2013 brought with it changes to the structure of the Funds and the basis for the allocation of assistance under this policy.
Pomembna sprememba je bilo oblikovanje novega Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja, ki je sedaj povezan s skupno kmetijsko politiko.
One important change was the creation of a new European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) linked to the common agricultural policy (CAP).
Ker je v finančni perspektivi za obdobje 2000–2006 financiranje razvoja podeželja povezano s strukturnimi skladi in kohezijsko politiko ter ločeno od financiranja skupne kmetijske politike, je Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja v novem finančnem okviru za obdobje 2000–2013 postal sestavni del dodelitev, povezanih s skupno kmetijsko politiko, in je zato ločen od kohezijske politike.
Whereas the 2000-2006 Financial Perspective tied rural development funding in with the Structural Funds and cohesion policy, separating it from CAP funding, under the new 2007-2013 financial framework, the EAFRD forms part of the allocations linked to the CAP and has consequently been disconnected from cohesion policy.
Zakonodajalci so z ločitvijo Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja od drugih strukturnih skladov in njegovim povezovanjem s skupno kmetijsko politiko želeli izboljšati uporabo pomoči iz tega sklada in olajšati izvajanje celostnega pristopa na podeželju.
The aim of legislators in separating the EAFRD from the other Structural Funds and linking it to the CAP was to facilitate the use of this type of funding and to make it easier to adopt an integrated approach in rural areas.
Vendar je bil pogoj za uspeh teh sprememb ustrezno usklajevanje pomoči iz različnih skladov, zlasti iz Evropskega sklada za regionalni razvoj, Kohezijskega sklada in Evropskega socialnega sklada, ter njihovo medsebojno dopolnjevanje.
Key to the success of these changes, however, was adequate coordination of assistance under the various funds, in particular the European Fund for Regional Development (ERDF), the Cohesion Fund (CF) and the European Social Fund (ESF), and their complementarity.
Po uvedbi teh sprememb se pojavlja vprašanje, ali je ta ločitev dejansko zagotovila učinkovitejšo uporabo razpoložljivih finančnih sredstev.
Following the introduction of these changes, the question arises as to whether this separation has actually led to more effective use of the financing available.
Povezovanje financiranja skupne kmetijske politike s financiranjem razvoja podeželja je le navidezna poenostavitev proračunske ureditve.
Linking the common agricultural policy to rural development funding represents a simplification of budgetary arrangements in appearance only.
V resnici to prispeva k ločitvi financiranja nekmetijskih dejavnosti od kohezijske politike in širše perspektive regionalnega razvoja ter podvojitvi nekaterih ciljev (npr. varstvo okolja in izobraževanje) ali njihovi opustitvi na obeh področjih.
In reality, it means the separation of non-agricultural funding from the scope of cohesion policy and a broader regional development perspective and, as a result, either the duplication of some objectives (e.g. environmental protection and education) or their omission in both areas.
Ob upoštevanju obstoječih proračunskih omejitev dejansko obstaja tveganje, da bo velik del sredstev, ki so na voljo v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj, uporabljen za spodbujanje gospodarske konkurenčnosti v največjih urbanih središčih ali v najbolj dinamičnih regijah, medtem ko so sredstva iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja v glavnem namenjena izboljšanju konkurenčnosti kmetijstva.
There is a risk, therefore, that, in view of existing budgetary limitations, funding available under the ERDF will be used to a large extent to boost economic competitiveness in larger urban centres or the most dynamic regions, while EAFRD financing will be focused on improving agricultural competitiveness.
V teh okoliščinah bi se izdatki za podporo nekmetijskim dejavnostim in razvoj malih in srednje velikih podjetij na podeželju znašli med obema skladoma in se ne bi mogli financirati iz nobenega od njiju.
In this situation, spending on support for non-agricultural activities and the development of SMEs in rural areas would be at the interface between the two funds and not be covered by either of them.
Prav tako bi lahko prišlo do pomanjkanja sredstev za osnovne javne storitve in naložbe v infrastrukturo na podeželju, k čemur naj bi prispeval tudi kohezijski sklad.
There could also be a shortage of funding to ensure basic public services and investment in infrastructure in rural areas, to which the Cohesion Fund is also meant to contribute.
V tem okviru je bistveno, da se pripravi pregledna in dolgoročna strategija za razvoj podeželja na nacionalni in regionalni ravni, kar bo omogočilo, da se jasno opredelijo prednostne naloge in cilji pri razvoju podeželja ter da se temu primerno prilagodi pomoč iz različnih razpoložljivih virov.
In this context, it is becoming particularly important to come up with a transparent, long-term rural development strategy at national and regional level, in order to be able to identify clearly rural development priorities and objectives and adapt to them the various sources of funding available.
Vendar bi povezovanje drugega stebra s kohezijsko politiko zahtevalo tesno usklajevanje dejavnosti na nacionalni ravni.
Linking the second pillar to cohesion policy measures would, however, require the close coordination of activities at national level.
Razen tega je treba upoštevati druge dejavnike, ki vplivajo na razvoj, ter metode za financiranje razvoja podeželja.
Furthermore, additional factors affecting development and the means of financing rural development need to be examined.
Tradicionalno se podeželska območja razlikujejo od urbanih območij zaradi njihove manjše gostote prebivalstva, različne zaposlitvene strukture, nižjih prihodkov in slabšega dostopa do javnih dobrin.
Traditionally, rural areas could be differentiated from urban areas through their lower population density, different employment structure, lower level of income and worse access to public goods.
Z vidika teritorialne kohezije manjša gostota prebivalstva ne bi smela biti odločilna značilnost.
From the point of view of territorial cohesion, lower population density should not be the decisive characteristic.
Eden od razvojnih ciljev Unije je posodobitev socialnih struktur, vključno z zaposlitvenimi strukturami.
One of the Union’s development aims is to modernise social structures, including employment structures.
Zato je teritorialno kohezijo mogoče okrepiti s približanjem zaposlitvenih struktur na podeželskih in urbanih območjih.
It is possible to increase territorial cohesion, therefore, by aligning employment structures in rural and urban areas.
Glavna izziva na področju teritorialne kohezije sta še vedno višina prihodka in dostop do javnih dobrin in storitev, podpora nekmetijskim dejavnostim v podeželskih regijah pa je najučinkovitejši način za uresničitev teh ciljev.
Level of income and access to public goods therefore remain the biggest challenges for territorial cohesion and they can be most effectively improved through support for non-agricultural activities in rural areas.
Vendar dodelitev sredstev za razvoj podeželja ne sme povzročiti zmanjšanja sredstev za neposredno pomoč kmetijstvu.
Rural development measures should not, however, drain resources intended for direct payments to farmers.
Skupna kmetijska politika se bo v prihodnjih letih verjetno temeljito spremenila.
Substantial changes to the European Union’s common agricultural policy should be expected in the next few years.
Prva priložnost za to je lahko pregled zdravstvenega stanja skupne kmetijske politike.
The first opportunity to make changes could be the CAP Health Check.
V dosedanjih razpravah o strukturi skupne kmetijske politike je prevladovalo mnenje, da njeno financiranje ohranja raznolikost gospodarstva Unije in ne omogoča povečanja njegove konkurenčnosti.
In previous disputes about the structure of the CAP, the view has dominated that this funding is strengthening the diversification of the EU's economy while failing to boost its competitiveness.
V sedanji finančni politiki Evropske unije je takšno mnenje delno upravičeno, vendar je v resnici vse odvisno od tega, kako se uporablja pomoč Skupnosti.
Under the Union’s present financial policy, this view is partially justified, but it really depends on how Union funding is spent.
Cilji politike razvoja podeželja zlasti ne smejo biti v nasprotju s cilji lizbonske strategije, če ta razvoj temelji na uporabi mehanizma relativne konkurenčnosti (večja donosnost in sorazmerno nizki stroški), zlasti v lokalni živilsko-predelovalni industriji ter razvoju infrastrukture in storitev, kot so turizem, izobraževanje ali varstvo okolja.
Rural development policy objectives in particular need not be contrary to the Lisbon goals provided this development is based on the application of the relative competitiveness mechanism (better cost-effectiveness), in particular in local food processing and the development of infrastructure and services, such as tourism, education and environmental protection.
Ali ne bi ohranjanje razvoja podeželja znotraj področja uporabe SKP pomenilo, da se kmete prikrajša za prejšnje metode Unije za financiranje?
Would keeping rural development within the scope of the CAP not mean depriving farmers of previous methods of Union funding?
Eden od glavnih razlogov za spor v razpravah o skupni kmetijski politiki bo določitev zneska neposredne pomoči za kmetijstvo (prvi steber) in višina sofinanciranja iz nacionalnih virov ob upoštevanju skupnostne narave skupne kmetijske politike.
One of the main sources of dispute in the CAP debate will be the level of direct payments for agriculture (first pillar) and the level of national co-financing in view of efforts to preserve the Community nature of the CAP.
Posebno pozornost je treba nameniti predlogu Komisije za znižanje neposrednih plačil za velike kmetije ter za krepitev drugega stebra skupne kmetijske politike, to je razvoja podeželja s povečanjem stopnje modulacije.
The Commission’s proposal to reduce direct payments for large farms and to strengthen the second pillar of the CAP, i.e. rural development, by increasing the rate of modulation should be considered.
Težave pri izvajanju politike razvoja podeželja so posledica prepletanja med sektorskimi politikami in politiko teritorialne kohezije ter med njihovimi gospodarskimi in družbenimi razsežnostmi.
The difficulties in implementing rural development policy stem from the fact that sectoral policies and territorial cohesion policy cut across each other, as do the economic and social aspects of both types of policy.
Zaradi tega se dosedanji ukrepi osredotočajo na razlike v pristojnostih in ne na sinergijo delovanja.
This explains the visible emphasis thus far on the division of responsibilities rather than the coordination of activities.
Cilj usklajevanja pa bi morala biti ravno sinergija pri uporabi sredstev.
The aim of coordination should, however, be precisely to ensure a combined approach in the use of funding.
V posameznih državah članicah obstaja več načinov usklajevanja dejavnosti, povezanih z dodeljevanjem sredstev za razvoj podeželja.
In the individual Member States, several models exist for the coordination of activities related to the allocation of funding for rural development measures.
Trenutno je težko reči, da bi se rešitev določene države lahko uporabljala kot model za druge države.
It is difficult to claim that a particular country's solution could serve as a model for other countries.
Zdi se, da je politična volja edini ključ do uspeha na tem področju, ne pa takšna ali drugačna organizacijska ureditev.
It appears that political will could be more decisive in terms of ensuring success than this or that organisational arrangement.
Ustrezna rešitev je zato lahko uporaba odprte metode usklajevanja pri tem vidiku sodelovanja na ravni Skupnosti.
A suitable solution could therefore be to apply the open method of coordination to this aspect of cooperation at Union level.
Vendar je treba poudariti, da ima politika razvoja podeželja velik vpliv na teritorialno kohezijo.
However, it should be made clear that rural development policy has a huge influence on territorial cohesion.
Zato se ne zdi upravičeno ločiti dejavnosti za razvoj podeželja od kohezijske politike in ukrepov za regionalni razvoj.
For this reason, it does not seem justifiable to separate rural development measures from cohesion and regional development policy.
Ta politika lahko bolje kot skupna kmetijska politika pomaga pri reševanju vprašanj razvoja podeželja, ki ne zadevajo kmetijskega sektorja, kot so prekvalifikacija ljudi za delo v bolj produktivnih gospodarskih sektorjih.
This policy is better able than the CAP to assist with non-agricultural aspects of rural development, such as retraining people for work in more productive areas of the economy.
Kljub temu je vključitev politike razvoja podeželja v kohezijsko politiko in politiko regionalnega razvoja mogoča le pod pogojem, da se razvoju podeželja namenijo ustrezna sredstva ter da se ta uporabljajo v skladu s prednostnimi nalogami, določenimi za podeželska območja.
Nevertheless, including rural development policy within cohesion and regional development policy is only possible on the condition that rural development receives adequate funding and that this funding is used in line with the priorities set out for rural areas.
Odbor za kmetijstvo in razvoj podeželja poziva Odbor za regionalni razvoj kot pristojni odbor, da v svoj predlog resolucije vključi naslednje pobude:
The Committee on Agriculture and Rural Development calls on the Committee on Regional Development, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
5. poudarja, da na številnih podeželskih območjih težave pri dostopu do javnih storitev, pomanjkanje delovnih mest in starostna piramida zmanjšujejo razvojne možnosti, zlasti za mlade in ženske;
Stresses that in a large number of rural areas development possibilities, especially for young people and women, are reduced by difficulties in accessing public services, lack of jobs and the age pyramid;
11. meni, da je vloga Unije, zlasti v novih državah članicah, lajšanje prestrukturiranja kmetijstva, trajnostnega gospodarskega in družbenega razvoja ter uravnoteženega odnosa med podeželjem in urbanimi območji;
Believes that the Union’s role is to facilitate, especially in the new Member States, agricultural restructuring, sustainable economic and social development, and a balanced relationship between country and city;
14. priporoča Komisiji, naj oceni vse instrumente, uporabljene za izvajanje in finančno izvrševanje skladov EKSRP, ESRR in ESS po posameznih regijah, da bi preverili, ali se podeželje pri delitvi sredstev iz skladov razvija na najboljši možni način;
Recommends that the Commission to carry out an assessment of all instruments used for the implementation and the financial execution of the EAFRD, ERDF and the ESF region by region to check that rural areas are developed as effectively as possible when the funds are allocated;
16. meni, da je treba upravljanje in partnerstvo okrepiti s tesnejšim usklajevanjem med javnimi organi ter vsemi gospodarskimi in socialnimi partnerji na evropski, nacionalni in lokalni ravni za opredelitev, izvajanje in nadzor lokalnih politik za podeželje;
Believes it is necessary to boost governance and partnership by means of closer coordination between the public authorities and all of the economic and social partners at European, national and local levels with a view to the definition, implementation and monitoring of local rural policies;
s pozivom Komisiji za predložitev predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju državljanske pobude
requesting the Commission to submit a proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council on the implementation of the citizens’ initiative
PRILOGA K PREDLOGU RESOLUCIJE: PRIPOROČILA O VSEBINI PREDLOGA KOMISIJE ZA UREDBO EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA O POSTOPKIH IN POGOJIH DRŽAVLJANSKE POBUDE 7
ANNEX TO THE MOTION FOR A RESOLUTION: RECOMMENDATIONS AS TO THE CONTENT OF THE COMMISSION PROPOSAL FOR A REGULATION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL ON THE IMPLEMENTATION OF THE CITIZENS’ INITIATIVE 8
MNENJE ODBORA ZA PETICIJE..........................................................................................15
OPINION of the Committee on Petitions ...............................................................17
– ob upoštevanju lizbonske pogodbe, ki spreminja Pogodbo o Evropski uniji in Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti, podpisane 13. decembra 2007,
– having regard to the Treaty of Lisbon amending the Treaty on European Union and the Treaty establishing the European Community, signed at Lisbon on 13 December 2007,
– ob upoštevanju Pogodbe o Ustavi za Evropo
– having regard to the Treaty establishing a Constitution for Europe
UL C 310.
OJ C 310.
– ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve in mnenja Odbora za peticije ( A6‑0043/2009 ),
– having regard to the report of the Committee on Constitutional Affairs and the opinion of the Committee on Petitions ( A6‑0043/2009 ),
A. ker lizbonska pogodba uvaja evropsko državljansko pobudo, s katero najmanj milijon državljanov Unije iz večjega števila držav članic lahko s svojo pobudo Evropsko komisijo pozove, da v okviru svojih pristojnosti predloži ustrezen predlog v zadevah, za katere državljani menijo, da je za izvajanje pogodb treba sprejeti pravni akt Unije – člen 11(4) nove Pogodbe o Evropski uniji,
A. whereas the Treaty of Lisbon introduces the Citizens’ Initiative, whereby citizens of the Union numbering not less than one million who are nationals of a significant number of Member States may take the initiative of inviting the Commission, within the framework of its powers, to submit any appropriate proposal on matters where citizens consider that a legal act of the Union is required for the purpose of implementing the Treaties – Article 11(4) of the EU Treaty in the new wording (‘TEU nw’),
B. ker bo tako milijon državljank in državljanov EU dobilo enako pravico do poziva Komisiji, naj predloži zakonodajni predlog, kot Svet že od ustanovitve Evropskih skupnosti leta 1957 (prvotno člen 152 pogodbe EGS, zdaj člen 208 Pogodbe ES in prihodnji člen 241 Pogodbe o delovanju Evropske unije) in Evropski parlament od začetka veljave maastrichtske pogodbe leta 1993 (zdaj člen 192 Pogodbe ES in prihodnji člen 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije),
B. whereas one million citizens of the Union will thus obtain the same right to request the Commission to submit a legislative proposal as the Council has had since the establishment of the European Communities in 1957 (originally under Article 152 of the EEC Treaty, at present Article 208 of the EC Treaty, in future Article 241 of the Treaty on the Functioning of the European Union (‘TFEU’)), and the European Parliament has had since the entry into force of the Maastricht Treaty in 1993 (at present Article 192 of the EC Treaty, in future Article 225 TFEU),
C. ker bodo tako državljanke in državljani neposredno udeleženi pri uresničevanju suverenosti Evropske unije, tako da bodo prvič neposredno sodelovali pri sprožanju evropskih zakonodajnih predlogov,
C. whereas citizens will thus play a direct role in the exercise of the European Union’s sovereign power by being, for the first time, directly involved in the initiation of European legislative proposals,
D. ker je namen člena 11(4) nove Pogodbe o Evropski uniji določitev osebne pravice do sodelovanja pri državljanski pobudi kot posebne izpeljave pravice do sodelovanja v demokratičnem življenju Unije (člen 10(3) nove Pogodbe o Evropski uniji),
D. whereas Article 11(4) TEUnw aims to establish an individual right to participate in a citizens’ initiative, as a special consequence of the right to participate in the democratic life of the Union under Article 10(3) TEUnw,