natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Za politične ukrepe glede obdobja obveznosti do leta 2012 so poudarjene tri prednostne naloge za izboljšanje stroškovne učinkovitosti podnebnih politik: vzpostavitev bolje delujočega notranjega trga z energijo, bolj selektivnega pristopa do regulativnih energetskih standardov in uporaba tržno usmerjenih mehanizmov za zmanjšanje emisij iz cestnoprometnega sektorja.
For policy actions already affecting the commitment period up to 2012, three priorities are underlined all with the aim of improving the cost-effectiveness of climate policies: create a better functioning internal market for energy, take a more selective approach to regulatory energy standards, and use more market based mechanisms to reduce road transport emissions.
Za obdobje po letu 2012 za poudarjeni dve točki: potrebna reforma evropskega sistema za trgovanje z emisijami in porazdelitev ciljnih zmanjšanj med države članice.
For the period post 2012, two issues are stressed: the needed reform of the ETS, and the challenges involved in distributing the target reductions among member states.
Zakonodaja o podnebnih spremembah in pobude na mednarodni ravni ter oblikovne možnosti za prihodnjo mednarodno podnebno politiko
Climate Change Legislation and Initiatives at International Level and Design options for Future International Climate Policy
V študiji so osnovne informacije, potrebne za konferenco pogodbenic (COP) okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) in na konferenci pogodbenic kot srečanjem pogodbenic kjotskega protokola (COP/MOP) decembra 2007 na Baliju v Indoneziji.
This study provides background information for the Conference of the Parties (COP) to the United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC) and the Conference of the Parties serving as the Meeting of the Parties to the Kyoto Protocol (COP/MOP) in December 2007 in Bali, Indonesia.
Obravnavana so poglavitna vprašanja, o katerih so razpravljali ob začetku uradnih pogajanj o mednarodnem okvirnem sporazumu za obdobje po letu 2012, ki so se začela na srečanju COP/MOP na Baliju in naj bi bila sklenjena do leta 2009.
It discusses the major issues under discussion at the start of the official negotiation of an international post 2012 framework agreement, initiated at the COP/MOP meeting in Bali and to be reached by 2009.
V študiji sta pregled in ocena pristopov, ki bi jih lahko uporabili v prihodnjem mednarodnem sporazumu o podnebnih spremembah.
The study provides an overview an assessment of the approaches that can be taken in a future international agreement on climate change.
Vsebuje tudi pregled podnebnih politik večjih držav (Evropska unija, ZDA, Japonska, Rusija, Kitajska, Indija, Brazilija) ter zasebne in nevladne pobude, pa tudi, do katere mere izvajajo svoje sedanje obveznosti po kjotskem protokolu.
The study includes a review of climate change policies of major countries (European Union, USA, Japan, Russia, China, India, Brazil) and private and non-governmental initiatives as well as the extent to which they are implementing their existing commitments under the Kyoto Protocol.
O prihodnji mednarodni podnebni politiki se poleg okvirne konvencije Združenih narodov razpravlja v različnih mednarodnih procesih, med drugim v procesu iz Gleneaglesa G8 plus 5, azijsko-pacifiškem partnerstvu (AP6), pogajanjih Združenih narodov na visoki ravni, v pobudi največjih ameriških povzročiteljev emisij in ministrskem dialogu o podnebnih spremembah med Grenlandijo, Južno Afriko in Švedsko.
Future international climate policy is discussed in various international processes in addition to the UNFCCC, including the Gleneagles G8 plus 5 process, the Asia-Pacific Partnership (AP6), the United Nations High-Level Climate Change Talks, the US major emitters initiative and the Greenland/South Africa/Sweden Ministerial dialogue on climate change.
Socialna in ekonomska razsežnost, raziskave in razvoj, prenos tehnologij, inovacije in spodbude
Social and economic dimension, R&D, new technologies, transfer of technologies, innovation and incentives
Delitev bremena – vpliv politik za blažitev podnebnih sprememb na rast in delovna mesta
Burden Sharing - impact of climate change mitigation policies on growth and jobs
Poročilo daje sintezo in pregled obstoječih študij, ki obravnavajo vpliv politik za blažitev podnebnih sprememb na rast in delovna mesta v različnih sektorjih (energetika, železarstvo in jeklarstvo, promet, gradbeništvo).
This report provide a synthesis and review of existing studies addressing the impact of climate change mitigation polices on growth and jobs in different economic sectors (energy, iron and steel, cement, transport, construction).
Obravnavane so možne posledice različnih scenarijev blaženja po letu 2020 in naprej.
It looks at the implications of different mitigation scenarios for 2020 and beyond.
Študija navaja številne pisne vire, da naj bi politika blaženja v nekaterih sektorjih privedla do ustvarjanja delovnih mest (npr. v povezavi z obnovljivimi viri energije, energetsko učinkovitostjo, zajemanjem in shranjevanjem ogljika itd.), v drugih sektorjih pa bodo nekatera delovna mesta ukinjena (npr. v povezavi s fosilnimi gorivi in proizvodnjo neučinkovitih proizvodov).
The study reveals that, according to many literature sources, mitigation policy will lead to job creation in some sectors (e.g. related to RES, energy efficiency, CCS, etc), while some jobs will be lost in others (e.g. related to fossil fuels and production of inefficient products).
Na splošno je v študijah poudarjeno, da bo splošni neto učinek verjetno pozitiven, saj bi delovna mesta v delovno manj intenzivnih panogah lahko nadomestila delovna mesta iz delovno intenzivnejših panog ali iz sektorjev z daljšo vrednostno verigo.
In general, the studies highlight that the overall net effect is likely to be positive, as jobs in less labour intensive industries could be replaced by jobs in more labour intensive ones, or in sectors with longer value chains.
Poleg tega so predvideni stroški blaženja na prvi pogled navadno relativno nizki, praviloma ne več kot 1 % BDP – z odstopanji v predvidevanjih, tako da prihaja do malo višjih in nižjih ocen.
Furthermore, it appears that the average cost of mitigation is usually considered relatively small, in the order of no more than 1% of GDP – with changes to assumptions resulting in slightly higher and lower estimates.
Skupni BDP EU bi se lahko zaradi prestrukturiranja gospodarstva celo nekoliko povečal, na primer zaradi odprtja dobičkonosnih novih trgov (npr. obnovljivi viri energije, zajemanje in shranjevanje ogljika, vozila z učinkovito porabo goriva).
Aggregated EU GDP could even slightly increase thanks to positive restructuring of the economy, such as the opening of profitable new markets (e.g. RES, CCS technologies and fuel efficient vehicles).
Podnebne spremembe in svetovne vode s posebnim poudarkom na trajnostnem razvoju, rabi zemljišč, spremembah v rabi zemljišč in gozdovih
Climate change and the world's water with special focus on sustainable development, land use, land use change and forests
Podnebne spremembe – povzročena vodna kriza in njen vpliv na naravne in upravljane ekosisteme
Climate change–induced water stress and its impact on natural and managed ecosystems
Ta študija je pokazala, da verjetno velik del vplivov, ki se pričakujejo zaradi spremembe podnebja, izhaja iz sprememb v vodnih režimih.
This study has shown that much of the impact anticipated from climate change can be attributed to changes in water regimes.
Za pripravo in odzivanje na podnebne vplive bo potrebna revizija pristopov k naravnim in upravljanim ekosistemom, na primer skozi prizmo ekosistemskih storitev, pri čemer bo večja pozornost namenjena ohranjanju zdravih ekosistemov, in s trajnostnimi kmetijskimi in gozdarskimi praksami, ki lahko pripomorejo k odpornosti na podnebne spremembe in k zdravju vrst, namesto da bi jim škodovali.
Preparing for and responding to climate impacts will require reviewing approaches to natural and managed ecosystems, for example through the lens of ecosystem services, by which greater emphasis is placed on the preservation of healthy ecosystems; and through sustainable agricultural and forestry practices that can lend to rather than working against climate resilience and species health.
Gozdarstvo in podnebne spremembe: potencial za zadržanje ogljika
Forestry and climate change: potential for carbon sequestration
(izključno interno; dostopno na zahtevo)
(only internal; available upon request)
V sporočilu so navedene natančne številke in podatki o (med drugim) svetovnih gozdnih virih, krčenju gozdov in zalogah ogljika v rastju, s čimer dopolnjuje študijo, ki jo je Evropski parlament naročil pri Inštitutu za evropsko okoljsko politiko (IEEP) – " Podnebne spremembe – povzročena vodna kriza in njen vpliv na naravne in upravljane ekosisteme ".
The note aims to give some exact figures and data on - amongst others - global forest resources, deforestation and carbon stock in vegetation, supplementing the study requested and commissioned by the European Parliament to IEEP on " Climate change - Induced water stress and its impact on natural and managed ecosystems ".
Poudarjen je potencial gozdarstva za prispevanje k blažitvi podnebnih sprememb z zadrževanjem ogljika.
The briefing note highlights the potential of forestry to contribute to climate change mitigation through carbon sequestration.
Viri emisij iz industrijskega in energetskega sektorja ter prometa na svetovni ravni
Sources of emission from the industry and energy sector and transport emissions at global level
Pregled svetovnih emisij toplogrednih plinov in scenarijev za zmanjšanje emisij v prihodnosti
An overview of global greenhouse gas emissions and emissions reduction scenarios for the future
V študiji so preučene emisije ogljikovega dioksida (CO 2 ) iz fosilnih goriv.
This study focuses on carbon dioxide (CO 2 ) emissions from fossil fuels.
Njihovo poglavitno gonilo so dejavnost, ekonomika, energetska intenzivnost in intenzivnost emisij CO 2 .
Key drivers of these emissions are activity, economics, energy intensity and carbon intensity.
Ker najverjetnejši cilj podnebne politike ni zmanjšanje BDP ali prebivalstva, je prvo orodje za spopadanje z emisijami sprememba zadnjih dveh dejavnikov – zmanjšati količino energije, potrebne na BDP, in dekarbonizacija nabora goriv.
As reducing GDP or population is not a likely aim of climate policy, the primary means of affecting emissions is to change the last two of the four factors: reducing the amount of energy needed per GDP, and decarbonising the fuel mix.
V študiji vsebuje poskus količinskega ovrednotenja emisij toplogrednih plinov in napovedi o njihovi prihodnji evoluciji, kar sta pomembna analitična podatka za oblikovanje politike.
The study tries to quantify current greenhouse emissions and anticipate their future evolution which are important analytical inputs for policymaking.
Kako vključiti druge pomembne akterje – podnebne spremembe, prilagajanje v tretjih državah in svetovna varnost
How to engage other main actors - climate change, adaptation in third countries and global security
Stanje po pogajanjih na Baliju
State of play of post-Bali negotiations
V sporočilu je prikazan povzetek stanja v pogajanjih po srečanju na Baliju (COP 13/CMP 3) decembra 2007, predstavljena pa so tudi odprta vprašanja za vzpostavitev sestavnih delov prihodnjega podnebnega sporazuma: glede blaženja opredelitev obveznosti in ukrepov za ublažitev, ki se jih bo dalo izmeriti, o njih poročati, jih preveriti in ki bodo najbolj ustrezali razvitim državam (najverjetneje se bodo nadaljevala ciljna zmanjšanja emisij po kjotskem protokolu); glede prilagajanja je pereče vprašanje, kako opredeliti, katere dejavnosti prilagajanja bi moral mednarodni sistem podpirati in kako bi lahko države v razvoju zaprosile za podporo; glede tehnologije – sklenjen je bil obsežen dogovor o prenosu tehnologije, razvijajo pa se tudi načini, kako ovrednotiti učinkovitost tega prenosa; glede financiranja je izziv, kako ustvariti neprekinjen dotok finančnih virov, ki bi bili precej večji od tistih, ki so zdaj na voljo, in sicer neodvisno od vladnih proračunov.
The note summarises the status of negotiations after the Bali meeting (COP 13/CMP 3) of December 2007, and presents the issues at stake for building the elements of a future climate agreement: on mitigation the specification of “measurable, reportable and verifiable nationally appropriate mitigation commitments or actions” for developed countries (most likely continuing the emission reduction targets under the Kyoto Protocol);. on adaptation , the difficult issue is to define exactly which adaptation activities should be supported by the international system and how developing countries would be able to apply for support; on technology , a comprehensive framework for technology transfer has been decided and ways to assess the effectiveness of technology transfer are being developed; on finance , the challenge is to create a constant flow of financial resources, substantially larger than the currently available funds, and independent of government budgets.
Vključitev držav v razvoju v pogajanja o podnebnih spremembah
Engaging developing countries in climate change negotiations
Vključitev držav v razvoju postaja vse pomembnejše in nujno vprašanje.
Engaging the developing world has become increasingly more important and urgent.
V tem dokumentu so preučene možne poti za pritegnitev držav v razvoju k sodelovanju pri obravnavanju podnebnih sprememb in k zmanjševanju lastnih emisij.
This paper explores the possible ways to attract developing countries on board in addressing climate change and reducing their own emissions.
Obravnavana so ta vprašanja: razdelitev sveta na države iz priloge I/B in države, ki v njej niso navedene; svetovno pomanjkanje zavezanosti k opredelitvi dolgoročnega cilja o tem, kdaj bodo podnebne spremembe postale nevarne za svet, in k opredelitvi poti k izpolnitvi tega dolgoročnega cilja; omejena sredstva, ki so v različnih skladih na voljo za prilagajanje; mehanizem čistega razvoja; počasnost procesov prenosa tehnologije in vzpostavljanja zmogljivosti, raba zemljišč in krčenje gozdov ter prilagajanje.
The paper addressed the following issues: the division of the world into Annex I/B and non Annex I/B countries; the lack of commitment globally to defining a long-term objective on when climate change becomes dangerous for the earth and defining a pathway towards achieving such a long-term goal; the limited resources available in the multiple funds especially for adaptation; the Clean Development Mechanism (CDM); the slow rate at which technology transfer and capacity building; land-use and deforestation; and adaptation.
V sklepu je ponujen seznam možnosti za politike in sklop priporočil o dolgoročnem cilju, politikah in ukrepih.
The paper concludes with a menu card of policy options and a set of recommendations on a long-term objective, on policies and measures.
Vključitev gospodarstev v vzponu – odprava ovir za tehnološko sodelovanje
Engaging emerging economies - Removing barriers for technology cooperation
Wuppertal Institute, 26/3/2008
By Wuppertal Institute, 26/03/08
Za ta gospodarstva je prenos tehnologije odločilnega pomena, saj bi omogočil zanesljivo oskrbo z energijo za njihov hiter gospodarski razvoj.
For emerging economies technology transfer is crucial in order to ensure a steady energy supply for their rapid economic development.
Energetske potrebe v teh državah hitro naraščajo, zlasti v Indiji in na Kitajskem.
Energy demand in these countries is growing fast, particularly in India and China..
Da bi zagotovili, da gospodarske rasti ne bodo spremljale vse večje emisije toplogrednih plinov, je bistven prenos nizkoogljičnih tehnologij in tehnologij za preprečevanje negativnega vpliva na prilagajanje.
To ensure that the economic growth is not coupled with the high GHG emission growth, technology transfer of low-carbon technologies and technology avoiding negative impact on adaptation is essential.
V poročilu je pregled osrednjih partnerstev, omenjene so ovire za prenos tehnologije in zgledi ustreznih orodij, s katerimi bi lahko premagali preostale ovire ter spodbudili prenos tehnologije in projekte v zvezi s podnebnimi spremembami.
The briefing gives an overview of key partnerships and points the barriers that technology transfer is facing and examples for appropriate tools that can help to overcome the remaining obstacles and promote technology transfer and climate change-related projects.
Povezava med evropskim in drugimi sistemi za trgovanje z emisijami
Linking the EU ETS with other Emissions Trading Schemes
V tem sporočilu so kvantitativno in kvalitativno ovrednotene različne možnosti za povezavo sistema EU za trgovanje z emisijami (EU ETS) z drugimi tovrstnimi shemami, pa tudi ekonomski in okoljski vplivi ter oblikovni učinki teh možnosti.
In this note, different options of linking the EU ETS with other emissions trading schemes are quantitatively and qualitatively assessed, as well as the economic and environmental impacts and the design implications of these options.
Ekonomska analiza kaže pomembno vlogo postavljanja zgornjih mej in svetovne emisijske omejitve za ekonomske vplive mednarodnega povezovanja sistema EU ETS.
Economic analysis shows the important role of cap-setting and global emissions constraints for the economic impacts of linking the EU ETS internationally.
Institucionalna analiza kaže, da imajo številna vprašanja o zasnovi nastajajočih shem pomembne posledice za enakost ter gospodarsko in okoljsko učinkovitost v kombinirani shemi.
The institutional analysis shows that several design issues of emerging schemes have important implications for the equity, the economic and the environmental effectiveness in a combined scheme.
Sklep poročila je, da ta pereča vprašanja v bistvu izhajajo iz stopnje zavezanosti posameznih držav glede varstva podnebja in da bi bilo treba poskušati navezovati povezave zgolj med državami s primerljivo zastavljenimi politikami.
The report concludes that these problematic issues fundamentally flow from countries’ level of ambition as regards climate protection and that linking should therefore only be sought between countries which have a comparably ambitious climate policy outlook.
Vključitev ZDA in drugih industrilaliziranih držav: politika ZDA o podnebnih spremembah
Engaging the US & other industrialized countries: US climate change policy
World Resources Institute, 26/3/2008
By World Resources Institute, 26/03/08
Skupne emisije toplogrednih plinov ZDA so že ves čas med največjimi na svetu – letno jih presežejo le naraščajoče kitajske emisije.
The United States’ cumulative GHG emissions have continued to be among the world’s largest – topped only by the rise in Chinese emissions on an annual basis.
Ker na zvezni ravni ni pravega vodstva, Združene države še vedno nimajo celovitega načrta za zmanjšanje emisij.
Due to lack of leadership at the federal level, the U.S. still does not have a comprehensive plan to reduce emissions.
Ker na tem področju ni državnega vodstva, so začele številne regije, države in občine uvajati politike za zmanjšanje emisij na svojo roko in v sodelovanju z drugimi regijami, državami ter občinami.
In the absence of a national direction, many regions, states, and municipalities have begun to implement policies to reduce emissions on their own and in concert with other regions, states, and municipalities.
Te politike so predstavljene v tem poročilu in zadevajo najrazličnejše sektorje – zlasti sektor električne energije in prometa –, njihov namen pa je povečati energetsko učinkovitost in uporabo obnovljivih virov energije.
The policies addressing a variety of sectors – in particular the electricity and transportation sectors and many aim to increase energy efficiency and renewable energy use are presented in this note.
Ta prizadevanja dopolnjuje tudi delovanje v zasebnem in nevladnem sektorju ter – deloma na pobudo lokalnih in poslovnih akterjev – zakonodajni predlogi v ameriškem kongresu.
These efforts are complemented by action in the private and nongovernmental sectors and, in part driven by local and business initiatives, new proposals for legislation in the U.S. Congress.
V dokumentu so predstavljeni tudi pogledi obeh ameriških predsedniških kandidatov na področju podnebnih sprememb.
The paper also presents the U.S. Presidency candidates policy perspectives in the field of climate change.
Izpolnjevanje podnebnih zavez: obravnavanje konkurenčnosti, trgovine, financiranja in trajnostnega zaposlovanja v evropskem in globalnem okviru
Meeting the Climate commitments: Addressing competitiveness, trade, financing and sustainable employment in a European global context
Izkrivljanje konkurence in selitev virov emisij v svetu z različnimi cenami ogljika
Competitive distortions and leakage in a world of different carbon prices
Zbirni pregled kratkih poročil različnih avtorjev, 4/7/2008
Compilation of briefing notes by several authors, 04/07/08
Učinkovita podnebna politika v Evropi zahteva pravočasno zavezanost zastavljenemu ciljnemu zmanjšanju s strogimi zgornjimi mejami emisij in hitremu premiku k dražbi emisij.
Effective climate policy in Europe requires early commitment to ambitious emission reduction targets, with tight emission caps and rapid shifts towards auctioning of emissions.
To je vodilo pri prehodu na nizkoogljično gospodarstvo, inovativnim sektorjem in tehnologijam omogoča priložnosti za rast ter je vodilni zgled in gonilo mednarodne podnebne politike.
This guides a transition to a low carbon economy, provides growth opportunities for innovative sectors and technologies, and demonstrates leadership to drive international climate policy.
Ne glede na to, ali bo v Köbenhavnu leta 2009 dosežen sporazum ali ne, je malo verjetno, da bo na svetu za ogljik veljala enotna cena.
Whether or not an agreement is reached at the Copenhagen in 2009, it is very unlikely that a single global price for carbon will prevail.
Pogosto izražena zaskrbljenost je, da bodo države s strogo podnebno politiko postavile domače panoge v neenakopraven položaj glede na konkurente iz držav z manj doslednimi podnebnimi prizadevanji.
A frequently voiced concern is that states with stringent climate policies will place domestic industries at a disadvantage relative to competitors in states with less ambitious climate efforts.
Ta pregled študij je poskus, da bi predstavili možnosti politike, ki so na voljo za tovrstne prihodnje razmere z različnimi ravnmi zavezanosti na področju podnebne politike.
This study compilation is an attempt to present the policy options available in this possible future situation of different levels of ambitions in climate policies.
Vsebuje pet poglavij različnih avtorjev različnih stališč in z različnih akademskih področij.
This is done in 5 chapters by different authors, from different points of views and academic disciplines.
Zastavljeno je tudi vprašanje, ali sta izkrivljanje konkurence in selitev virov emisij v svetu z različnimi cenami ogljika dejanska nevarnost, tako glede ogljikovega dioksida kot glede zaposlovanja.
The study compilation asks the question whether competitive distortions and leakage, either in CO2 or employment, present a realistic danger in a world of different carbon prices.
Financiranje na področju podnebnih sprememb v državah v razvoju
Climate change financing in developing countries
Zbirni pregled kratkih poročil različnih avtorjev
Compilation of briefing notes by several authors
V prvem delu poročila je ovrednotena interakcija med financiranjem na področju podnebnih sprememb in razvojno pomočjo: kateri so sedanji vplivi teh politik in katere bi bile možne neskladnosti na različnih intervencijskih področjih razvojne pomoči glede na cilje prilagajanja podnebnih sprememb in njihovega blaženja ter razvojne cilje.
Part 1 the report assesses the interaction between climate change financing and development aid: what are the impacts of those policies today, and what are potential incoherencies in the different intervention areas of development assistance with regards to climate change adaptation and mitigation objectives and development objectives.