natgillin/translations-raw huggingface dataset:
1. prenehali veljati, zaradi česar je prišlo do ad hoc poročanja in neustreznega financiranja,
1. have expired, resulting in ad hoc reporting and inadequate funding,
Y. ker bi morala biti genetska selekcija usmerjena k izboljšanju prilagodljivosti gozdnega ekosistema,
Y. whereas genetic selection should seek, and be geared to improving, the adaptability of the forest ecosystem,
Z. ker je potrebnih več informacij o vplivu gozdov na vremenske vzorce na evropski ravni,
Z. whereas more information is needed about the influence of forests on weather patterns at European level,
2. vseeno poudarja, da lahko EU v skladu s členom 5 Pogodbe o Evropski uniji ukrepa na področjih, kjer države članice očitno ne morejo zadovoljivo doseči ciljev predlaganega ukrepa;
Emphasises, however, that pursuant to Article 5 of the Treaty on European Union, the EU may act in areas where, demonstrably, the objectives of the proposed action cannot be sufficiently achieved by the Member States;
4. opozarja, da gozdovi tvorijo biosfere, ki obsegajo veliko več kot zgolj drevesa, in da je zato njihova odpornost odvisna od biotske raznovrstnosti ne samo dreves, temveč vseh gozdnih organizmov, zlasti divjih gozdnih živali, ter da so gozdovi bistvenega pomena za prilagajanje evropskih družb podnebnim spremembam;
Recalls that forests make up biospheres comprising much more than trees, and that their resilience thus depends on the biological diversity not only of trees but of all forest organisms, particularly wild animals living in the forest, and that forests are essential for the adaptation of European societies to climate change;
9. priznava pomembni prispevek obstoječih svetovnih sistemov certificiranja, kot sta organizacija Forest Stewardship Council (FSC) in program za potrditev sistemov za certificiranje gozdov (PEFC), k trajnostnemu gozdarstvu;
Recognises the important contributions made to sustainable forestry by existing global certification schemes, such as the Forest Stewardship Council (FSC) and the Programme for the Endorsement of Forest Certification Schemes (PEFC);
Gozdarska strategija EU in akcijski načrt za gozdove
The EU Forestry Strategy and Forest Action Plan
18. meni, da so severni borealni gozdovi (tajga) in sredozemski gozdovi izjemno dragoceni za evropsko biotsko raznovrstnost in kot ponori ogljika iz ozračja ter bi morali biti bolje zaščiteni;
Considers that the northern Boreal forests (taiga) and the Mediterranean forests are of immense value in terms of European biodiversity and as sinks of atmospheric carbon, and should benefit from enhanced protection;
Trajnostno upravljanje gozdov
Sustainable forest management
22. poziva Komisijo, naj poda predloge za dopolnitev zgoraj omenjene uredbe o lesu (EU) št. 995/2010, s katerim bi tako zagotovila, da bo ves les ali lesni izdelki, dani na evropski trg, izviral iz trajnostno upravljanih gozdov;
Calls for the Commission to make proposals to complement the above-mentioned Timber Regulation (EU) 995/2010 to ensure that all timber or timber products placed on the European market are sourced from sustainably managed forests;
28. ugotavlja, da so genetska raznolikost, naravno obnavljanje ter strukturna raznolikost in mešanica vrst pri vseh organizmih, ki živijo v gozdu, skupni elementi prilagoditvenih možnosti gozdov v vseh bioklimatskih območjih, sistemih upravljanja in tipih gozdov; ugotavlja tudi, da trajnostno upravljanje gozdov zagotavlja gospodarsko vzdržnost komercialnih gozdov, je pa ne nalaga nujno pri gozdovih, katerih prvotna funkcija ni proizvodnja lesa;
Notes that genetic diversity, natural regeneration and diversity in structure and species mixture among all organisms living in the forest are common elements in forest adaptation options, cutting across all bioclimatic zones, sustainable management systems and forest types; notes further that SFM guarantees economic viability for commercial forests but does not impose it in the case of those forests with primary functions other than the production of timber;
Splošni predlogi
General p roposals
34. ponovno izraža svoje stališče, da je treba povišati raven financiranja za ukrepe EU za varstvo gozdov, in sicer v stebru podeželskega razvoja v skupni kmetijski politiki; opozarja, da se je z novimi izzivi, ki jih prinašajo podnebne spremembe, pokazala jasna potreba po več sredstvih in novih oblikah pomoči za varstvo gozdov;
Reaffirms its view on the need for increased levels of funding for EU forest protection measures, through the rural development pillar of the Common Agriculture Policy (CAP); points out that the new challenges entailed in climate change make it plain that forest protection requires greater funding and that new forms of assistance may be required;
41. poziva Komisijo, naj podpira raziskave vpliva gozdov na regionalne vremenske vzorce v EU, da bodo strategije za upravljanje gozdov razpolagale z informacijami o spremembah v velikosti, sestavi in lokaciji gozdov ter njihovih učinkih;
Calls on the Commission to support research into the influence of forests on regional weather patterns in the EU, so as to inform forest management strategies with regard to changes in the size, composition and location of forests and the impact of such changes;
43. poudarja, da si je treba bolj prizadevati za usklajevanje in obveščanje v zvezi z varstvom gozdov; meni, da so potrebna večja prizadevanja za zagotovitev, da bodo notranji ukrepi Skupnosti skladni z zunanjepolitičnimi izjavami v zvezi z gozdovi (sodelovanje, razvoj, trgovina z eksotičnim lesom itd.);
Stresses the need to enhance coordination and information efforts with regard to forest protection; takes the view that greater efforts are needed to ensure that internal EU measures are consistent with external policy statements concerning forests (cooperation, development, exotic wood trade, etc.);
Raziskave o gozdovih
Research on f orests
47. poziva države članice, naj oblikujejo skupne dolgoročne raziskovalne programe za boljše razumevanje učinkov in ranljivosti ter naj podpirajo prilagoditvene ukrepe v gozdarstvu; poziva Komisijo, naj spodbuja vključevanje projektov, ki se nanašajo na poznavanje gozdnih ekosistemov in njihove zmožnosti prilagajanja na posledice podnebnih sprememb, v večletni okvir za raziskave in tehnološki razvoj;
Asks the Member States to set up joint long-term research programmes to improve understanding of impacts and vulnerability and to support adaptation measures in the forest sector; calls on the Commission to promote the inclusion in the multiannual framework for research and technological development of projects relating to the knowledge of forest ecosystems and their capacity for adapting to the consequences of climate change;
50. meni, da sta glede na potrebo po učinkovitih raziskavah o varovalnem potencialu gozdnih ekosistemov, prognostičnih raziskavah in raziskavah strategij za blažitev učinkov podnebnih sprememb za ves gozdarski in lesarski sektor potrebna usklajenost in financiranje na ravni EU;
Considers that, given the need for effective research into the ‘defence potential’ of forest ecosystems, for prognostic research and for research into strategies for mitigating the effects of climate change for the entire forestry and timber sector, coordination and funding at EU level is required;
52. opominja, da imajo gozdovi osrednjo vlogo pri zagotavljanju družbeno-gospodarskih in okoljskih javnih dobrin za blaginjo družbe in razvoj, zlasti na podeželju; poziva Komisijo, naj razvije pristop politike, pri katerem bo priznana ta vloga, spoštovane pa bodo tudi pravice lastnikov;
Recalls that forests play a key role in the provision of socio-economic and environmental public goods for the well-being of society and for development, particularly in rural areas; calls on the Commission to devise a policy approach which recognises this role, while respecting owners’ property rights;
55. opozarja, kot je to storil Svet v svojih sklepih z dne 11. junija 2010, da lahko zanemarjanje gozdov povzroči tako resne težave, da morda ne bo več mogoče zagotoviti, da bodo tudi v prihodnje opravljali svoje funkcije;
Draws attention, as the Council did in its conclusions of 11 June 2010, to the fact that serious problems can arise from forest abandonment insofar as it may no longer be possible to ensure that forests continue to perform their functions;
60. poziva k obvezni vključitvi ukrepov za gozdno okolje in mrežo Natura 2000 v programe za razvoj podeželja ter k podpori, vezani na površino, za mrežo Natura 2000 v okviru neposrednih plačil;
Calls for the mandatory inclusion of forest environment and Natura 2000 measures in rural development programmes, and for area-based support for the Natura 2000 network under direct payments;
Civilna zaščita in preprečevanje požarov
Civil protection and fire prevention
Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. septembra 2010 o sporočilu Komisije: Skupnostni pristop k preprečevanju naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek ( P7_TA-PROV(2010)0326 ). , še posebej tistih o podpori programom pogozdovanja in ponovnega pogozdovanja, ki dajejo prednost lokalnim vrstam in mešanim gozdovom v korist biotski raznovrstnosti in večji odpornosti na požare, neurja in bolezni; opozarja na dodatne težave, ki s katerimi se pri spoprijemanju s požari spopadajo otoki in najbolj oddaljene regije; poziva, naj se tem regijam zagotovi posebno obravnavanje prek različnih razpoložljivih finančnih instrumentov, tudi prek Solidarnostnega sklada;
European Parliament resolution of 21 September 2010 on the Commission communication: A Community approach on the prevention of natural and man-made disasters ( P7_TA-PROV(2010)0326 ). , especially those concerning support for afforestation/reafforestation schemes giving preference to local species and mixed forests, in the interests of biodiversity and improved resistance to fires, storms and diseases; also draws attention to the added difficulties faced by islands and the outermost regions in tackling fires; calls for such regions to be given special treatment through the various financial instruments available, including the Solidarity Fund;
Poročanje o emisijah in njihovo obračunavanje
Emissions reporting and accounting
73. poziva k uporabi opredelitev gozdov na podlagi ekološke klasifikacije gozdov, podobne tisti, ki jo je predlagala Evropska agencija za okolje leta 2007, da bi lahko razlikovali med starimi, z ogljikom bogatimi gozdovi, intenzivno upravljanimi monokulturami in drugimi tipi gozdov glede na biome in sukcesijske stopnje;
Calls for the application of forest definitions based on an ecological forest classification such as the one proposed by the EEA in 2007, so as to be able to differentiate between carbon-rich old forests, intensively managed monocultures and other forest types, including Mediterranean shrub, according to biomes and stages of succession;
Zunanja razsežnost
External d imension
Gozdovi EU: stanje in upravljanje
EU forests: state and governance
Gozdovi in druga gozdnata zemljišča pokrivajo več kot 42 % površine EU
EU Forests and other wooded land cover account for more than 42 % of the EU's surface
UN-ECE/FAO, 2000 Forest Resources of Europe, CIS, North America, Australia, Japan and New Zealand (Gozdni viri Evrope, Zveze neodvisnih držav, Severne Amerike, Avstralije, Japonske in Nove Zelandije) .
UN-ECE/FAO, 2000 Forest Resources of Europe, CIS, North America, Australia, Japan and New Zealand .
Gozdovi so milijonom delavcem in podjetnikov ter 16 milijonom lastnikom gozdov vir preživetja.
Forests provide livelihoods for millions of workers, entrepreneurs and 16 million forest owners.
Na gozdarstvu temelječe gospodarske dejavnosti zagotavljajo več kot dva milijona delovnih mest, večinoma v malih in srednjih podjetjih, in ustvarijo 300 milijard EUR prometa.
The forest-based industries (FBIs) provide more than 2 million jobs, mostly in SMEs, and have a €300 billion turnover.
V sektorju upravljanja gozdov je zaposlenih 350.000 ljudi
350.000 people are employed in forest management
Zelena knjiga o varstvu gozdov in informacijah o stanju gozdov v EU: Kako pripraviti gozdove na podnebne spremembe in delovni dokument služb Komisije KOM(2010)66 konč./SEK(2010)163 .
Green Paper On Forest Protection and Information in the EU: Preparing forests for climate change and Commission staff working document COM(2010)66 final/SEC(2010)163 .
Poleg tega je 40 % gozdov EU v državni lasti.
In addition, 40% of EU forests are state-owned.
Razmerje med sečnjo in prirastom v EU se ne spreminja in znaša približno 60 %
The EU ratio of felling to increment is stable at around 60%
Poročilo Evropske agencije za okolje (EEA) št.4/2009 : Napredek pri doseganju cilja evropske biotske raznovrstnosti 2010 .
EEA Report No 4/2009 - Progress towards the European 2010 biodiversity target .
Po napovedih naj bi to razmerje v več državah naraslo za več kot 100 %, kar bi v obdobju po letu 2020 povzročilo upad poraščenosti
This ratio is projected to increase in several countries to over 100 %, causing a decline in growing stock after 2020
UNECE/FAO, 2006 : Outlook for the development of European forest resources (Obeti za razvoj evropskih gozdnih virov), študija, pripravljena za glavno poročilo European Forest Sector Outlook Study (Študija obetov za evropski gozdni sektor) pri Gospodarski komisiji OZN .
UNECE/FAO, 2006 - Outlook for the development of European forest resources; a study prepared for the European Forest Sector Outlook Study .
Evropske gozdove lahko razdelimo na pet bioklimatskih območij: borealno, zmerno oceansko, zmerno celinsko, sredozemsko in gorsko območje
European forests can be grouped in five bioclimatic zones: the Boreal, Temperate Oceanic, Temperate Continental, Mediterranean and Mountain zones
Poročilo generalnemu direktoratu Evropske komisije za kmetijstvo in razvoj podeželja „Impacts of Climate Change on European Forests and Options for Adaptation“ (Učinki podnebnih sprememb na evropske gozdove in možnosti prilagoditve) (AGRI-2007-G4-06) , kar je v skladu s tipologijo gozdov Evropske agencije za okolje (EEA)
Report to the European Commission DG for Agriculture and Rural Development “Impacts of Climate Change on European Forests and Options for Adaptation (AGRI-2007-G4-06) compatible with the EEA’s forest typology, developed to guide policy decisions
Tehnično poročilo EEA št. 9/2006 „European forest types Categories and types for sustainable forest management reporting and policy“ (Evropski tipi gozdov: kategorije in tipi za poročanje in politiko trajnostnega upravljanja gozdov) , oblikovano za usmerjanje odločitev glede politike.
EEA Technical report No 9/2006 “European forest types Categories and types for sustainable forest management reporting and policy” .
Evropske gozdove in gozdarstvo urejajo različni regionalni in nacionalni modeli, razdeljeni glede na proizvodno ali varovalno usmerjenost
European forests and forestry are governed by a variety of regional and national models, grouped according to their productive or protective orientation
Poročilo generalnemu direktoratu Evropske komisije za okolje za leto 2009 „EU policy options for the protection of European forests against harmful impacts“ (Možnosti politike EU za zaščito evropskih gozdov pred škodljivimi vplivi) (ENV.B.1/ETU/2008/0049) .
2009 report to the European Commission DG Environment “EU policy options for the protection of European forests against harmful impacts”(ENV.B.1/ETU/2008/0049) .
Gozdovi zagotavljajo vire in opravljajo ekosistemske funkcije.
Forests provide both resources and ecosystem functions.
Nevarnosti, ki grozijo gozdovom
Threats to forests
S podnebjem povezane nevarnosti se na splošno delijo na abiotske (neurja, sunki vetra, suša, večja nevarnost požara) in biotske (škodljivci, glivične bolezni).
Climate-related threats are broadly grouped as abiotic (storms, windthrows, drought, fire risk increase) and biotic (pests, fungal disease).
Njihovi učinki se vzajemno krepijo, kot v primeru škodljivcev: višje temperature vodijo k daljšim razmnoževalnim ciklom več patogenih vrst.
Their effects are mutually reinforcing, as in the case of pests: higher temperatures lead to longer reproductive cycles of several pathogenic species.
Pomanjkanje poletnih padavin negativno vpliva na produktivnost gozdov v vseh območjih, razen v borealnem.
Lack of summer precipitation is affecting forest productivity in all zones but the Boreal.
Iglasti gozd se bo po vsej celinski Evropi predvidoma skrčil po površini in produktivnosti.
Coniferous forest is expected to decrease in area and productivity throughout continental Europe.
Jelka naj bi postala neprimerna za sajenje v nižjih predelih, medtem ko naj bi bukev iz sredozemskega območja izginila.
Spruce is expected to become unsuitable as crop species in lower elevations and beech is expected to disappear in the Mediterranean zone.
Sušni stres v gorskem območju škoduje rasti in vitalnosti vseh glavnih drevesnih vrst.
In the mountain zone, drought stress is affecting growth and vitality of all major tree species.
Pridobivanje nelesnih gozdnih proizvodov, kot so gobe, pluta in zelišča, bo po vsej Evropi dramatično upadla.
Production of non-wood forest products such as mushrooms, cork and herbs will be drastically reduced throughout Europe.
Učinki pričakovanih masovnih pojavov škodljivcev na borealne gozdove zaradi širjenja škodljivcev proti severu še niso znani.
For Boreal forests, the effects of expected mass outbreaks of pests due to their northward expansion remain unknown.
Poleg tega milejše zime in dovzetnost za sunke vetra otežujejo dostop za sečnjo.
In addition, milder winters and susceptibility to windthrows result in decreased access for logging .
V tem istem območju naj bi se brezovi gozdovi do leta 2100 skrčili na desetino svoje sedanje površine
In the same zone, birch forests are expected to shrink to 1/10 of their present area by 2100
Iz tega območja naj bi bukev praktično izginila.
In this zone, beech is expected to virtually disappear.
Škodljivci bodo napadli vse iglaste gozdove.
Pest outbreaks will impact all coniferous forests.
Razdrobljenost gozdov, zaradi katere je stik med divjino in podeželskimi in mestnimi območji vse daljši, močno ogroža celinske gozdove.
Forest fragmentation , which increases wildland interface with rural and urban areas, poses a major threat for continental forests.
Posledica so njihovo propadanje in spremembe v sestavi vrst.
The above is resulting in forest dieback and shifts in species composition.
O nevarnostih, ki pretijo širši javnosti zaradi izgubljanja varovalnih funkcij gozdov, je le malo študij.
Few studies exist on threats to the wider public through loss of protective functions.
V gorskem območju naj bi zmanjšana zmožnost zadrževanja vode v času največjih odtokov negativno vplivala na različne varovalne funkcije (predvsem, kar zadeva poplave in kakovost vode).
For the mountain zone, reduced ability to dampen runoff peaks is expected to impact various protective functions (especially with regard to floods and water quality).
Požari v Sredozemlju v kombinaciji s poplavami vodijo k eroziji zaradi manjšega obnavljanja rastlin, kar pospešuje dezertifikacijo.
In the Mediterranean, fires combined with flooding lead to erosion, due to reduced plant regeneration, aggravating desertification.
Povpraševanje energetskega sektorja po lesni biomasi je vse večja grožnja za gozdove in gospodarske dejavnosti, ki tradicionalno temeljijo na gozdarstvu.
Energy sector demand for woody biomass is emerging as a threat for forests and traditional FBIs.
Predpostavka o ogljični nevtralnosti lesne biomase
The assumption of carbon neutrality for woody biomass
(2010) The upfront carbon debt of bioenergy (Vnaprejšnji ogljični dolg bioenergije),inštitut Joanneum Research, Gradec. .
Bird N., Pena N. & Zanchi J. (2010) The upfront carbon debt of bioenergy, Joanneum Research Institute, Graz. .
Ta nevarnost je povezana s podobnimi pomanjkljivostmi v določbah Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) oziroma v določbah glede rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva (LULUCF).
This threat is linked to similar deficiencies in UNFCCC/LULUCF provisions.
Perspektiva EU
EU perspective
Skupne politike, ki zadevajo gozdove, vključujejo skupno kmetijsko politiko (8 milijard EUR v drugem stebru), okoljsko politiko (zlasti biotsko raznovrstnost in vodo), energetsko, industrijsko, trgovinsko, raziskovalno in kohezijsko politiko ter regionalno politiko in solidarnostni sklad, so pogosto premalo skladne glede varstva gozdov.
Common policies affecting forests include the CAP (8bn € in pillar 2), environmental policy (most notably biodiversity and water), energy, industry, trade, research, and cohesion policies, including regional policy and the solidarity fund, often with a lack of coherence with regard to forest protection.
Svet in EP sta svojo zavezanost varstvu gozdov izrazila z uredbami o preprečevanju požarov (2158/1992), spremljanju (2152/2003) in potrebni skrbnosti gospodarskih subjektov na področju lesa (995/2010) na osnovi člena 175 Pogodbe o Evropski uniji, sedaj člena 192 Pogodbe o delovanju Evropske unije
Council and EP commitment to forest protection has been expressed by regulations on fire prevention (2158/1992), monitoring (2152/2003) and due diligence for timber operators (995/2010) on the basis of Art. 175 TEU, now 192 TFEU
Glej tudi sodbe Sodišča Evropske unije v zadevah 164/97 in 165/97. .
See also, ECJ rulings in cases 164/97 and 165/97 .
Varstvo gozdov bi bilo treba obravnavati tudi v okviru preprečevanja naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek
Forest protection should be seen also in the context of prevention of natural- and man-made disasters
Skupnostni pristop k preprečevanju naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek KOM(2009)0082 konč. , ter strategije prilagajanja
A Community approach on the prevention of natural and man-made disasters COM(2009) 82 final and the adaptation strategy
Bela knjiga „Prilagajanje podnebnim spremembam: evropskemu okviru za ukrepanje naproti“ ( KOM(2009)0147
White Paper “Adapting to Climate Change: towards a European Framework for action” COM(2009) 147
Resolucija EP z dne 6. maja 2010 o beli knjigi Komisije: „Prilagajanje podnebnim spremembam: evropskemu okviru za ukrepanje naproti“ ( P7_TA-PROV(2010)0154 ) .
EP resolution of 6 May 2010 on the Commission White Paper: "Adapting to climate change: Towards a European framework for action" ( P7_TA-PROV(2010)0154 .
Gozdarska strategija za EU
The 1998 EU Forestry Strategy
Resolucija Sveta o gozdarski strategiji za EU (UL C 56/1, 26. februar 1999) iz leta 1998 je privedla do nezavezujočega Akcijskega načrta EU za gozdove
Council Resolution on a Forestry Strategy for the EU (OJ C 56/1 26 February 1999) led to the non binding 2006 EU Forest Action Plan-FAP
KOM(2006)0302 konč. iz leta 2006, katerega cilji so:
COM(2006) 302 final aiming to
1. izboljšanje dolgoročne konkurenčnosti,
1. improve long term competitiveness
2. izboljšanje/varovanje okolja,
2. improve/protect the environment
3. prispevek h kakovosti življenja,
3. contribute to quality of life
4. spodbujanje usklajevanja in komunikacije.
4. foster coordination and communication
Komisija v svoji vmesni oceni Akcijskega načrta za gozdove ugotavlja, da so bili kljub velikemu napredku pri ukrepih v okviru cilja 1 vsi ostali ukrepi slabo izvedeni
The Commission mid-term evaluation of the FAP concludes that, while much progress has taken place in goal 1 actions, all other actions have been poorly implemented
Vmesna ocena izvajanja Akcijskega načrta EU za gozdove 2006–2011, ki jo je izvedla zunanja ocenjevalna skupina (pogodba za opravljanje storitev št. 30-CE-0227729/00-59) .
Mid-term evaluation of the implementation of the EU Forest Action Plan 2006-2011 by an external evaluation team (Service Contract No. 30-CE-0227729/00-59) .
Glavne pomanjkljivosti zadevajo krepitev varstva in ohranjanje biotske raznovrstnosti: 66 % gozdnih habitatov je v „slabem oziroma neustreznem“ stanju
Major shortcomings concern enhancing protection and biodiversity conservation: 66% of forest habitats have “unfavourable bad/inadequate” status