natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Evropa ne more trditi, da je pri zagotavljanju digitalnih vsebin največji trg na svetu, saj gre za sedemindvajset ločenih trgov.
When it comes to the provision of digital content, Europe cannot claim to be the largest marketplace in the world, it is 27 separate markets.
Ponudniki vsebin se srečujejo s prezapletenimi nacionalnimi sistemi dodeljevanja dovoljenj, zaradi katerih imajo digitalna podjetja več težav pri oblikovanju privlačnih ponudb legalnih vsebin.
Providers of content are confronted with overly complex and nationally based licensing systems, which make it more difficult for digital businesses to provide compelling legal content offers.
Zaradi tega ni le omejena spletna dostopnost legalnih vsebin, temveč se duši tudi razvoj novih medijskih storitev.
This not only limits the availability of legal content online, but also stifles the development of new media services.
Ta vprašanja so del zahtevne in nujne razprave, vsekakor pa dokazujejo, da je vse bolj potrebna temeljita revizija sedanjega stanja avtorskih pravic na spletu.
These issues are part of a difficult and urgent debate, but illustrate in any case that a fundamental revision of the current state of online copyright is becoming necessary.
Potrebno je pospešiti razpravo, ki bo dala vzdržljive in uravnotežene rešitve, privlačne za uporabnike in imetnike pravic.
We need to accelerate this debate to ensure robust solutions that are balanced and attractive for users and right holders.
· enostaven in uporabniku prijazen zakonodajni okvir za dostopanje do digitalnih vsebin v Evropi do leta 2015.
· A simple, consumer friendly legal framework for accessing digital content in Europe by 2015.
· oblikovanje naslova avtorskih pravic na ravni EU v skladu s členom 118 Pogodbe o delovanju Evropske unije do leta 2013;
· Establishment of an EU copyright title under Article 118 of the TFEU by 2013.
· oblikovanje skupnih standardov in pravil na ravni EU za spletna plačila (npr. „m-cash“) do leta 2012.
· Develop common EU-wide standards and rules for online payment methods (i.e. ' m-cash ' ) by 2012 .
Uspešno gospodarstvo in družba
A prosperous economy and society
Splošno priznano je, da so naložbe v IKT in gospodarski učinek neposredno povezani, saj naložbe horizontalno povečajo inovacijske zmogljivosti v vseh industrijskih sektorjih, izboljšajo produktivnost in pomagajo optimizirati uporabo naravnih virov.
It is widely acknowledged that there is a direct link between the investment in ICT and economic performance, as it raises the innovation capacities of all industrial sectors in a horizontal way, improves productivity and helps to optimise the use of natural resources.
Raziskovalna in inovacijska zmogljivost je bistvena za oblikovanje, obvladovanje in osvojitev IKT ter njihovo uporabo, ki zagotavlja gospodarsko, družbeno in kulturno prednost.
Research and innovation capacity is essential to be able to shape, master and assimilate ICT technologies and exploit them to economic, societal and cultural advantage.
Spodbujanje raziskav in inovacij svetovnega merila
Promoting world class research and innovation
Za odprto inovativnost je potrebno vzajemno delovanje na svetovni ravni vzdolž cele raziskovalne vrednostne verige in lažje sodelovanje z raziskovalnimi institucijami zunaj Evrope.
Open Innovation requires global interaction throughout the research value chain and easier co-operation with research institutions outside of Europe.
Tako bi morala politika za raziskave in inovacije na področju IKT spodbujati združevanje javnega in zasebnega financiranja ter njegovo usmerjanje na tista področja, kjer je Evropa vodilna na svetu ali pa to lahko postane.
Within this context, ICT research and innovation policy should promote the pooling of public and private funding and its focusing it on areas where Europe is or can become a global leader.
Raziskovalnih prizadevanj ne bi smeli ogrožati po nepotrebnem zapleteni upravni postopki v programih javnega financiranja.
Research efforts should not be undermined by undue red-tape of public funding programmes.
· Evropa, vodilna pri razvoju internetnih tehnologij;
· Europe at the leading-edge of the development of internet technologies.
· tehnološko vodstvo na področju nizkoogljičnih aplikacij IKT;
· Technological leadership in ICT low-carbon applications.
· radikalna poenostavitev upravnih postopkov za okvirni program EU.
· Radical reduction of EU Framework Programme red-tape.
· podvojitev proračuna EU za raziskave na področju IKT v naslednji finančni perspektivi in štirikratno povečanje proračuna za prevzem IKT;
· Double EU ICT research budget in next Financial Perspective and multiply by 4 the budget for ICT take-up.
· razvoj javno-zasebnega partnerstva za internet prihodnosti;
· Develop the Future Internet Public Private Partnership.
· preoblikovanje okvirnega programa z namenom poenostavitve upravnih postopkov in oblikovanje odbora uporabnikov, ki bo zagotavljal prijaznost do uporabnika.
· Reengineer Framework Programme processes to eliminate red-tape and create a users' board to ensure user-friendliness.
Podpiranje konkurenčnosti gospodarstva EU
Supporting the competitiveness of the EU economy
Evropska konkurenčnost v prihodnosti in zmožnost, da si opomore od sedanje gospodarske krize, sta v veliki meri odvisna od njene zmogljivosti, da olajša splošno in učinkovito uvajanje IKT v podjetja.
Europe’s future competitiveness and its ability to recover from the current economic crisis depend to a large extent on its capacity to facilitate widespread and effective deployment of ICT in businesses.
· trgovinska bilanca EU za blago in storitve IKT bi morala biti do leta 2015 pozitivna;
· ICT goods and services trade balance of the EU should be positive by 2015.
· 80 % malih in srednjih podjetij bi moralo do leta 2015 uporabljati napredna poslovna orodja.
· 80% of SMEs should use advanced business tools by 2015.
· spodbujanje uvajanja na internetu temelječih storitev in njihove uporabe v malih in srednjih podjetjih, na primer računalništva v oblaku ali modelov programske opreme v obliki storitev.
· Promote the emergence of and the use by SMEs of Internet based services, such as cloud computing or software as service models.
Uvajanje IKT na vsa področja za nizkoogljično gospodarstvo
Mainstreaming ICT for a low-carbon economy
IKT lahko prevzame (pa tudi morala bi prevzeti) pomembno vlogo pri spodbujanju odgovorne porabe energije v gospodinjstvih, prometu, pridobivanju energije in proizvodnji.
ICT can and should play a major role in promoting responsible energy consumption in households, transport, energy generation and manufacturing.
S pametnimi merilniki, učinkovito razsvetljavo, računalništvom v oblaku in porazdeljeno programsko opremo je mogoče spremeniti vzorce porabe energijskih virov.
Smart meters, efficient lighting, cloud computing and distributed software can transform usage patterns of energy sources.
· 15 % zmanjšanje emisij CO 2 s pomočjo IKT v ključnih sektorjih do leta 2020;
· 15% ICT enabled CO 2 emissions reduction in key sectors by 2020.
· zmanjšanje ekološke sledi sektorja IKT za 50 % do leta 2015;
· Reduction of the ICT sector footprint by 50% by 2015.
· ravnanje potrošnikov, ki bo bolj usmerjeno k energetski učinkovitosti: 50 % domov, opremljenih s pametnimi merilniki do leta 2015.
· More energy efficient behaviour by consumers: 50% of homes fitted with smart meters by 2015.
Politični ukrepi bodo predmet posebnega samoiniciativnega poročila.
Policy actions will be the subject of a specific INI report .
Spodbujevalni dejavniki
Enabling factors
Da bi digitalna agenda 2015.eu postala strateški okvir in dala načrtovane rezultate, bodo potrebni velika politična odgovornost in učinkoviti mehanizmi izvajanja.
In order for the 2015.eu digital agenda to become this strategic framework and to produce the intended results, strong political ownership and effective delivery mechanisms are required.
Politično vodstvo
Political Leadership
Upravljanje in odgovornost na več ravneh
Multilevel governance and ownership
Agenda 2015.eu bo učinkovita zgolj, če bodo vse politične ravni prevzele odgovornost zanjo in če se bo izvajala kot deljena odgovornost na ravni EU, nacionalni in regionalni ravni.
2015.eu will only be effective if it is 'owned' by all political levels and is implemented as a shared responsibility at EU, national and regional levels.
Politična prepoznavnost
Political visibility
Organizacija srečanj na vrhu o digitalni agendi bi morala biti v pomoč pri pregledu napredka, krepitvi zavezanosti sodelujočih akterjev, opozarjanju na pomen IKT in obnavljanju političnega impulza.
The organisation Digital Agenda Summits should help to review progress, to reinforce the commitment of the actors involved, to raise the profile of the role of ICT and renew political impulse.
Učinkovito izvajanje
Effective delivery
Inteligentni cilji
Smart objectives and targets
Strategija brez inteligentnih ciljev ( ciljev SMART – specific, measurable, appropriate, realistic, and time-based, torej specifičnih, merljivih, ustreznih, realističnih in časovno opredeljenih ciljev) ni nič več kot izjava o nameri.
A strategy without smart (specific, measurable, appropriate, realistic, and time-based) objectives is not more than a declaration of intentions.
Države članice bi morale določiti inteligentne cilje, ki bodo ustrezali njihovim specifičnim razmeram.
Member States should set national smart objectives corresponding to their different situations.
Akcijski in zakonodajni program EU
EU Action and Legislative Programme
Za cilje, ki se bodo dosegali na ravni EU, je treba oblikovati akcijski načrt in, kjer je potrebno, ciljno usmerjeno zakonodajo.
The objectives to be pursued at the EU level shall be spelt out in terms of an Action Plan and, where necessary, targeted legislation.
Treba je vključiti vse ustrezne mehanizme izvajanja in vse instrumente EU .
All appropriate delivery mechanism and all EU instruments should be mobilised .
Spremljanje in primerjalna analiza
Monitoring and benchmarking
Komisija in države članice bi morale s pomočjo preglednice 2015.eu vsako leto sistematično primerjalno analizirati, ocenjevati in spremljati napredek.
The Commission and the Member States should systematically benchmark, evaluate and monitor progress every year by means of a 2015.eu scoreboard.
Učinkovita spirala delovanja 2015.eu
The 2015.eu Virtuous Spiral
(in spodbujevalni dejavniki)
(and enabling factors)
Pripravljavka mnenja: Róża Thun Und Hohenstein
Rapporteur: Róża Thun Und Hohenstein
Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0287 . ,
Texts Adopted, P6_TA(2007)0287 . ,
4. pozdravlja stališče komisarke Kroes, da je digitalna agenda zakonita le, če se zagotovi neomejen dostop za zasebnike in mala podjetja, ter poziva Komisijo, naj predloži posebne ukrepe za zmanjševanje digitalnega razkoraka;
Welcomes the position stated by Commissioner Kroes that the Digital Agenda is only legitimate if full access is guaranteed both for private individuals and for small businesses, and calls on the Commission to make specific proposals for combating the digital divide;
7. poudarja, da morajo Komisija in države članice še naprej sprejemati ukrepe za izboljšanje digitalne varnosti, da bi državljane obveščali o možnostih preprečevanja digitalnih nevarnosti ter krepili njihovo zaupanje v nove tehnološke vire;
Stresses that the Commission and Member States should continue to take action to improve digital security with the aim of informing citizens about ways of preventing digital hazards and boosting their confidence about the new technological resources;
9. poudarja, da so v državah članicah potrebne pobude za izboljšanje digitalnih kompetenc v širši javnosti; poudarja, da je treba državljane EU opremiti z digitalnimi kompetencami, da bodo lahko v celoti izkoristili koristi spleta ter se vključevali v digitalno družbo; poudarja, da bo to omogočilo čezmejno nakupovanje in dostop do digitalnih storitev;
Stresses the need for initiatives in the Member States to improve e-skills among the general public; notes the importance of equipping EU citizens with digital skills in order to help them fully exploit the benefits of being online and participating in the digital society; emphasises the potential this will have for cross-border shopping and accessing digital services;
11. poudarja, da je pri soočanju z izzivi, kot sta varstvo podatkov in piratstvo, bistven globalen pristop; v tem pogledu spodbuja tesno sodelovanje med EU in forumom o upravljanju interneta;
Underlines that a global approach is essential when addressing challenges such as data protection and piracy; encourages in this regard close cooperation between the EU and the Internet Governance Forum;
14. poudarja, da so pravila o državni pomoči nekoliko dvoumna, kar lahko vpliva na širokopasovne storitve, ki jih podpira Skupnost, zlasti glede možnosti javnih organov, da utrdijo lastne spletne zahteve kot podlago za nova vlaganja; poziva Komisijo, naj nemudoma pristopi k reševanju teh problemov;
Notes that there are some ambiguities in the State aid rules that may affect Community-supported broadband services, particularly as regards the ability of public authorities to consolidate their own network requirements as the basis for new investment; asks the Commission to deal with these problems urgently;
16. poudarja, da je treba v celoti izvajati novi regulativni okvir za elektronske komunikacije, da bi ustvarili konkurenčne trge omrežij, izdelkov in storitev elektronskih komunikacij, stabilno okolje za vlaganja v nove tehnologije ter okrepljen enotni trg za informacijsko družbo; poudarja, da se lahko gospodarska ureditev, ki je usmerjena v konkurenčnost, umakne šele takrat, ko bodo doseženi popolnoma konkurenčni trgi.
Stresses the need fully to implement the new electronic communications regulatory framework in order to achieve competitive markets for electronic communications networks, products and services, a sound environment for investments in new technologies and an enhanced single market for the information society; points out that pro-competitive economic regulation can only be removed once fully competitive markets are achieved.
Pablo Arias Echeverría, Adam Bielan, Cristian Silviu Buşoi, Lara Comi, Anna Maria Corazza Bildt, António Fernando Correia De Campos, Jürgen Creutzmann, Evelyne Gebhardt, Louis Grech, Malcolm Harbour, Iliana Ivanova, Philippe Juvin, Sandra Kalniete, Alan Kelly, Eija-Riitta Korhola, Edvard Kožušník, Kurt Lechner, Tiziano Motti, Zuzana Roithová, Heide Rühle, Matteo Salvini, Christel Schaldemose, Andreas Schwab, Laurence J.A.J. Stassen, Catherine Stihler, Kyriacos Triantaphyllides, Róża, grofica Thun Und Hohenstein (Róża, Gräfin von Thun Und Hohenstein), Bernadette Vergnaud, Barbara Weiler
Pablo Arias Echeverría, Adam Bielan, Cristian Silviu Buşoi, Lara Comi, Anna Maria Corazza Bildt, António Fernando Correia De Campos, Jürgen Creutzmann, Evelyne Gebhardt, Louis Grech, Malcolm Harbour, Iliana Ivanova, Philippe Juvin, Sandra Kalniete, Alan Kelly, Eija-Riitta Korhola, Edvard Kožušník, Kurt Lechner, Tiziano Motti, Zuzana Roithová, Heide Rühle, Matteo Salvini, Christel Schaldemose, Andreas Schwab, Laurence J.A.J. Stassen, Catherine Stihler, Kyriacos Triantaphyllides, Róża, Gräfin von Thun Und Hohenstein, Bernadette Vergnaud, Barbara Weiler
Cornelis De Jong, Frank Engel, Anna Hedh, Morten Løkkegaard, Antonija Prvanova (Antonyia Parvanova), Konstantinos Pupakis (Konstantinos Poupakis), Oreste Rossi, Kerstin Westphal
Cornelis De Jong, Frank Engel, Anna Hedh, Morten Løkkegaard, Antonyia Parvanova, Konstantinos Poupakis, Oreste Rossi, Kerstin Westphal
Pripravljavec mnenja: Cătălin Sorin Ivan
Rapporteur: Cătălin Sorin Ivan
2. poziva Komisijo, naj oblikuje celostno opredelitev digitalne agende ter jo predloži Parlamentu in Svetu v nadaljnjo razpravo, da bi dosegli skupno soglasje o glavnih namenih in ciljih med institucijami EU;
Requests that the Commission develop a comprehensive definition of the Digital Agenda and make it subject to further discussion with Parliament and the Council, in order to achieve common understanding among the EU institutions on key objectives and goals;
5. zato priznava, da je nujno treba jasno opredeliti digitalno agendo kot pomemben vidik evropske kulturne razsežnosti in vsebine; pri tem poziva Komisijo, naj v vseh političnih pobudah za digitalno agendo izvaja konvencijo Unesca o zaščiti in spodbujanju raznolikosti kulturnega izražanja;
Recognises therefore the urgent need for a clear definition of the Digital Agenda, as an important aspect of European cultural dimension and content; calls in this respect on the Commission to implement the UNESCO Convention on the Protection and Promotion of the Diversity of Cultural Expressions in all policy initiatives relating to the Digital Agenda;
9. poudarja, da je celosten in vključujoč pristop na podlagi soudeležbe v okviru digitalne agende EU močno odvisen od nediskriminatornega dostopa do storitev za vse državljane ter njihove učinkovite medopravilnosti;
Stresses that a comprehensive, participatory and inclusive approach under the EU’s Digital Agenda heavily depends on the non-discriminatory access to, and the effective interoperability of, services for all citizens;
20. poudarja pomen izvajanja politik in ukrepov za spodbujanje digitalne pismenosti, da bi zmanjšali ovire za socialno vključenost ter osebni razvoj z vidika vseživljenjskega učenja;
Stresses the importance of implementing policies and measures promoting ‘digital literacy’ in order to reduce barriers to social integration and personal development in a lifelong-learning perspective;
24. poudarja pomen izobraževanja uporabnikov o tem, kako ravnati z viri, dostopnimi na internetu; opozarja, da morajo zlasti starši in pedagogi poučiti otroke o varni uporabi interneta;
Stresses the importance of educating users in how to handle the resources available on the Internet; recalls, especially, that parents and educators need to help instruct children in safe Internet use;
Maria Badia i Cutchet, Malika Benarab-Attou, Piotr Borys, Silvia Costa, Santiago Fisas Ayxela, Mary Honeyball, Cătălin Sorin Ivan, Petra Kammerevert, Morten Løkkegaard, Emma McClarkin, Marek Henryk Migalski, Katarína Neveďalová, Doris Pack, Chrysoula Paliadeli, Marie-Thérèse Sanchez-Schmid, Pál Schmitt, Marco Scurria, Timo Soini, Emil Stojanov (Emil Stoyanov), Hannu Takkula, László Tőkés, Helga Trüpel, Gianni Vattimo, Sabine Verheyen, Milan Zver
Maria Badia i Cutchet, Malika Benarab-Attou, Piotr Borys, Silvia Costa, Santiago Fisas Ayxela, Mary Honeyball, Cătălin Sorin Ivan, Petra Kammerevert, Morten Løkkegaard, Emma McClarkin, Marek Henryk Migalski, Katarína Neveďalová, Doris Pack, Chrysoula Paliadeli, Marie-Thérèse Sanchez-Schmid, Pál Schmitt, Marco Scurria, Timo Soini, Emil Stoyanov, Hannu Takkula, László Tőkés, Helga Trüpel, Gianni Vattimo, Sabine Verheyen, Milan Zver
o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami za proračunsko leto 2008
on discharge in respect of the implementation of the budget of the European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction for the financial year 2008
– ob upoštevanju končnih letnih računovodskih izkazov Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami za proračunsko leto 2008,
– having regard to the final annual accounts of the European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction for the financial year 2008,
– ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami za proračunsko leto 2008, skupaj z odgovori Centra za spremljanje
– having regard to the Court of Auditors' report on the annual accounts of the European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction for the financial year 2008, together with the Centre's replies
– ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 16. februarja 2010 (5827/2010 – C7‑0061/2010 ),
– having regard to the Council’s recommendation of 16 February 2010 (5827/2010 – C7‑0061/2010 ),
– ob upoštevanju člena 276 Pogodbe o ES in člena 319 Pogodbe o delovanju EU,
– having regard to Article 276 of the EC Treaty and Article 319 of the Treaty on the Functioning of the European Union,
– ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1920/2006 z dne 12. decembra 2006 o Evropskem centru za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami (prenovitev)
– having regard to Regulation (EC) No 1920/2006 of the European Parliament and of the Council of 12 December 2006 on the European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction (recast)
– ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002
– having regard to Commission Regulation (EC, Euratom) No 2343/2002 of 19 November 2002 on the framework Financial Regulation for the bodies referred to in Article 185 of Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002
– ob upoštevanju člena 77 in priloge VI svojega poslovnika,
– having regard to Rule 77 of, and Annex VI to, its Rules of Procedure,
– ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ( A7‑0067/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Budgetary Control and the opinion of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs ( A7-0067/2010 ),
o zaključnem računu Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami za proračunsko leto 2008;
on the closure of the accounts of the European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction for the financial year 2008;
– ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami za proračunsko leto 2008, skupaj z odgovori centra
– having regard to the Court of Auditors' report on the annual accounts of the European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction for the financial year 2008, together with the Centre's replies
– ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 16. februarja 2010 (5827/2010 – C7-0061/2010 ),
– having regard to the Council’s recommendation of 16 February 2010 (5827/2010 – C7‑0061/2010 ),
– ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ( A7-0067/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Budgetary Control and the opinion of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs ( A7-0067/2010 ),
s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami za proračunsko leto 2008
with observations forming an integral part of its Decision on discharge in respect of the implementation of the budget of the European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction for the financial year 2008
A. ker je Računsko sodišče navedlo, da je prejelo zadostno zagotovilo o zanesljivosti letnih računovodskih izkazov za proračunsko leto 2008 ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij,
A. whereas the Court of Auditors states that it has obtained reasonable assurance that the annual accounts for the financial year 2008 are reliable and that the underlying transactions are legal and regular,
137 in v resoluciji, ki spremlja sklep Parlamenta o razrešnici, med drugim
137. , and in its resolution accompanying the discharge decision, inter alia:
- ugotavlja, da je center vzpostavil postopke in instrumente za izvajanje rednega in naknadnega nadzora ter izpopolnil upravljanje človeških virov, zlasti z odprtjem notranjega spletnega portala, ki je posvečen človeškim virom,
- noted that the Centre had set up regular procedures and tools for regular supervisory and ex post controls and further developed human resources management, in particular by setting up a dedicated human resources portal on its intranet,