natgillin/translations-raw huggingface dataset:
38. poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bo do leta 2015 vsaj 50 % javnih naročil opravljenih prek elektronskih sredstev, kot je določeno v akcijskem načrtu, dogovorjenem na ministrski konferenci o e-upravi v Manchestru leta 2005;
Calls on the Commission and the Member States to ensure that, by 2015, at least 50% of all public procurements are carried out through electronic means, as established by the Action Plan agreed to at the Ministerial Conference on e-government, held in Manchester in 2005;
42. poudarja, da so IKT še posebej pomembne za invalide, ki bolj kot drugi potrebujejo tehnološko pomoč pri vsakodnevnih dejavnostih; meni, da imajo tudi invalidi pravico do enakopravnega sodelovanja v hitrem razvoju proizvodov in storitev nove tehnologije, saj jim bo to omogočilo udeležbo v vključujoči informacijski družbi brez ovir;
Points out that ICTs are particularly important to people with disabilities, who have a greater need than most for technological assistance in their day-to-day activities; considers that people with disabilities have a right to share, on equal terms, in the rapid development of products and services derived from new technologies, since this will enable them to participate in an inclusive information society without barriers;
44. priznava, da ima evropski ustvarjalni in kulturni sektor osrednjo vlogo pri spodbujanju kulturne raznolikosti, medijskega pluralizma in participativne demokracije v Evropi, poleg tega pa je tudi pomembno gonilo trajnostne rasti v Evropi, zaradi česar ima lahko odločilno vlogo pri gospodarskem okrevanju EU; priznava, da je treba spodbujati okolje, ki bo še naprej podpiralo ustvarjalni sektor; pri tem poziva Komisijo, naj v vseh političnih pobudah za digitalno agendo izvaja konvencijo Unesca o zaščiti in spodbujanju raznolikosti kulturnega izražanja;
Recognises that Europe’s creative and cultural industries not only play an essential role in the promotion of cultural diversity, media pluralism and participatory democracy in Europe, but are also an important engine for sustainable growth in Europe and thus can play a decisive role in the EU’s economic recovery; acknowledges the need to foster an environment that will continue to encourage creative industry; calls in this respect on the Commission to implement the UNESCO Convention on the Protection and Promotion of the Diversity of Cultural Expressions in all policy initiatives relating to the Digital Agenda;
48. poudarja, da je treba v novi digitalni agendi več pozornosti nameniti digitalizaciji edinstvene kulturne dediščine Evrope ter njeni boljši dostopnosti za državljane; poziva države članice, naj zagotovijo primerno finančno podporo politiki digitalizacije EU, hkrati pa spodbuja Komisijo in države članice, naj poiščejo ustrezne rešitve za sedanje pravne prepreke;
Underlines that greater attention must be paid in the new Digital Agenda to the digitisation of, and improving citizens’ access to, Europe’s unique cultural heritage; urges Member States to provide adequate financial support for the EU digitisation policy, while encouraging both the Commission and the Member States to find appropriate solutions to the current legal obstacles;
50. meni, da je treba IKT dosledno uvajati in tudi spodbujati, da bi se dosegla visoka kakovost na področju raziskav in bi se spodbudile javne in zasebne naložbe v visoko tvegane skupne raziskave in inovacije na tem področju; poudarja, da bi morala biti Evropa v vrhu razvoja spletnih tehnologij, računalništva v oblaku, inteligentnih okolij ter superračunalnikov in nizkoogljičnih aplikacij IKT; predlaga, naj se v naslednji finančni perspektivi proračun EU za IKT podvoji in naj bo proračun za prevzem IKT štirikrat večji;
Considers that, alongside consistent deployment of ICT, it is essential to promote ICT research excellence and foster public and private investment in high-risk, collaborative ICT research and innovation; stresses that Europe should be at the cutting edge in the development of Internet technologies, cloud computing, intelligent environments and supercomputers, and ICT low-carbon applications; proposes that the EU ICT research budget be doubled and that the budget for ICT take-up be multiplied by four in the next Financial Perspective;
56. poziva Komisijo, naj skupaj z državami članicami oceni, na kakšen način direktivi 2004/17/ES in 2004/18/ES o javnih naročilih ter njun prenos podpirajo raziskave in inovacije, in po potrebi opredeli najboljše prakse; poziva Komisijo in države članice, naj razmislijo o oblikovanju kazalnikov za inovacije v javnih naročilih;
Calls on the Commission to assess with the Member States in what way Directives 2004/17/EC et 2004/18/EC on public works contracts and the transposition thereof support research and innovation and, where appropriate, to identify best practices; calls on the Commission and the Member States to consider developing public works contract innovation indicators;
60. meni, da mora mednarodno trgovino voditi načelo pravične trgovine, da bi dosegli ustrezno ravnotežje med odpiranjem trgov in zakonito zaščito različnih gospodarskih sektorjev, s posebnim poudarkom na delovnih in socialnih razmerah;
Considers that international commerce should be driven by the principle of fair trade, with the aim of achieving a proper balance between the opening-up of markets and the legitimate protection of the various economic sectors, with a particular focus on working and social conditions;
Informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) so danes prodrle v praktično vse pore našega življenja.
Information and communication technology (ICT) now permeates virtually all aspects of our lives.
IKT so neločljivo povezane z našo željo po uspešnem in konkurenčnem gospodarstvu, ohranjanju okolja ter bolj demokratični, odprti in vključujoči družbi.
ICT is inextricably linked with our desire for a prosperous and competitive economy, for the preservation of our environment, and for a more democratic, open, inclusive society.
Sprememb, ki jih doživljamo, ne moremo več jemati kot evolucijo industrijske preteklosti, saj narekujejo radikalno transformacijo.
The changes we have been experiencing can no longer be thought of as an evolution from the industrial past; they call for a radical transformation.
Možnost, da bi delali po starem, ne pride v poštev.
Business as usual is therefore not an option.
Evropa bo ugodnosti te digitalne revolucije lahko izkoristila zgolj, če bodo vsi državljani EU vključeni vanjo in jim bo dana moč, da v novi digitalni družbi polno sodelujejo.
Europe will only reap the benefits of this digital revolution if all EU citizens are mobilised and empowered to participate fully in the new digital society.
Prenovljeno agendo je mogoče grafično upodobiti kot učinkovito spiralo delovanja 2015.eu (glej prilogo).
This renewed agenda can be graphically depicted as a virtuous 2015.eu spiral (see Annex).
V središču spirale je človek (kot državljan in kot potrošnik).
The core of the spiral is the person (both as citizen and as consumer).
Vsakomur je treba omogočiti ustrezne kompetence in širokopasovni dostop kjer koli .
Each person should be empowered with the appropriate competences and ubiquitous and high-speed access .
Državljani potrebujejo tudi jasen pravni okvir, ki bo ščitil njihove pravice in jim omogočal potrebno zaupanje in varnost .
Citizens also need a clear legal framework that protects their rights and that provides them with the necessary trust and security .
To je nujno za zagotavljanje prostega dostopa do digitalnih storitev in vsebin brez ovir za državljane na celotnem notranjem trgu (peta svoboščina).
This is essential for citizens to enjoy the freedom to access without impediments digital services and content throughout the entire internal market ('fifth freedom').
Znanje in tehnologija sta nujno potrebna za spodbujanje konkurenčnosti našega gospodarstva in uspešnejše družbe .
Finally, knowledge and technologies are indispensable for supporting the competitiveness of our economy and a more prosperous society .
S poročilom želimo podati smernice in navdih, zlasti Komisiji, za predlog celostne strategije 2015 in akcijskega načrta, ki bo vključeval vse ustrezne instrumente EU: financiranje, nezavezujoče akte, izvrševanje in, kjer je potrebna, ciljno usmerjeno zakonodajo.
This report is intended to provide guidance and inspiration, notably to the Commission, for the proposal of a comprehensive 2015 strategy and action plan mobilising all appropriate EU instruments: funding, soft law , enforcement and, where necessary, targeted legislation.
Za to bo potrebno zaupanje vlagateljev pri sprejemanju dolgoročnih obveznosti, zaupanje vlad pri intenzivnejši usmeritvi v e-upravo in zaupanje državljanov pri uporabi digitalnih storitev.
This requires confidence by investors to make long term commitments, confidence by governments to move more strongly to e-government and confidence by citizens to use the digital services
Zagotavljanje širokopasovnega dostopa kjer koli
Ensuring ubiquitous and high-speed access
Eden od predpogojev za oblikovanje evropske družbe znanja je vsem uporabnikom omogočiti dostop do vzdržljivih in zanesljivih žičnih in brezžičnih širokopasovnih omrežij.
A prerequisite for the creation of a European knowledge society is that all users have access to resilient and reliable wired and wireless broadband networks.
Stacionarna in brezžična tehnologija morata biti široko dostopni in združljivi za brezhiben hiter dostop do interneta.
Fixed and wireless technologies need to be widely available and interoperable to allow seamless high rate access to the Internet.
Danes pomeni polno povezana družba tudi mobilno družbo.
A fully connected society means today also a mobile society.
Cilji politike:
Policy goals:
· vsakemu gospodinjstvu v EU je treba do leta 2013 omogočiti dostop do širokopasovnega interneta po konkurenčnih cenah;
· Every EU household should have access to broadband Internet at a competitive price by 2013.
· Evropa mora ostati svetovna mobilna celina: 75 % naročnikov mobilnih storitev bi moralo do leta 2015 uporabljati storitve 3G (ali naprednejše).
· Keep Europe as the mobile continent in the world: 75% of mobile subscribers should be 3G (or beyond) users by 2015.
Politični ukrepi:
Policy actions:
· pregled obveznih univerzalnih storitev do leta 2010 s strani Komisije;
· Review by the Commission of the universal service obligations by 2010.
· evropska strategija za hitri širokopasovni dostop, vključno s posodobitvijo ciljev držav članic (2010–2015);
· European high-speed broadband strategy, including an update of Member States’ targets (2010-2015).
· pospešitev usklajene rabe digitalne dividende (2010–2015) ter njena razdelitev za podporo razširitve širokopasovne pokritosti in njeno večjo kakovost.
· Accelerate the harmonised deployment of the Digital Dividend (2010-2015) and support the extension of coverage and quality of broadband through its allocation.
1.2 Razvoj infrastrukture naslednje generacije
1.2 Deploying the next generation infrastructure
Kapital, ki bi bil potreben za razvoj hitrih omrežij v vsej EU, je seveda velik.
The capital outlays potentially needed for deploying high-speed networks throughout the EU are clearly significant.
Nove določbe iz telekomunikacijskega paketa, ki zadevajo dostop naslednje generacije, oblikujejo stabilno in predvidljivo zakonodajno okolje za spodbujanje inovacij, ohranjajo konkurenco in nagrajujejo tveganje.
The new provisions of the telecoms package relating to NGA provide a stable and predictable regulatory environment to stimulate investment while safeguarding competition and rewarding risk
· 50 % gospodinjstev v EU mora biti povezanih v visokohitrostna omrežja do leta 2015.
· 50% of EU households should be connected to high-speed networks by 2015.
· hiter prenos telekomunikacijskega paketa (do sredine leta 2011).
· Swift transposition of the telecoms package (before mid 2011).
Digitalna kompetenca za vključujočo digitalno družbo
Digital competences for an inclusive digital society
Potencial Evrope je v znanju njenega prebivalstva, delovne sile in organizacij.
Europe's potential lies in the skills of its population, its workforce, and its organizations.
Brez splošno razširjene infrastrukture se IKT lahko uporablja le omejeno, brez znanja pa bo imela ta uporaba zgolj omejeno gospodarsko in socialno vrednost.
Without pervasive infrastructure there can only be limited use of ICT and without skills there can only be limited economic and social value from that use.
Če se strokovno znanje na področju IKT zanemari, bo postalo ozko grlo, zaradi katerega EU ne bo konkurenčna v svetovnem gospodarstvu.
If ignored, the lack of ICT skills will be the bottleneck that prevents the EU from being competitive in the global economy.
Potrebno znanje in orodja bodo za različne starostne skupine različna, vendar so potrebe v vseh skupinah velike.
Skills requirements and tools will differ between age groups, but the necessity is strong in all groups.
· za polovico zmanjšati vrzeli v digitalni pismenosti in kompetenci do leta 2015;
· Halve the digital literacy and competence gaps by 2015.
· vse osnovne in srednje šole bi morale imeti visokohitrostno internetno povezavo do leta 2015;
· All primary and secondary schools should have high speed internet connections by 2015.
· vsem učencem v osnovnih in srednjih šolah bi moralo biti do leta 2012 na razpolago izobraževanje o nevarnostih interneta in njegovi varni ter odgovorni rabi;
· All primary and secondary school students should receive training on Internet risks and about a safe and responsible use of it by 2012.
· vsem delovno sposobnim odraslim je treba omogočiti izobraževanje na področju IKT (2010–2015).
· All adults of working age should be offered ICT training opportunities (2010-2015).
· akcijski načrt za digitalno pismenost in kompetenco (2010–2015), vključno s:
· Digital literacy and competence Action Plan (2010-2015) comprisingy:
- specifičnimi ukrepi za izobraževanje na področju digitalne pismenosti (npr. boni) za skupine, ki jim grozi izključenost;
- Specific digital literacy training actions (i.e. vouchers) for groups at risk of exclusion .
- javno-zasebnimi partnerstvi in spodbudami zasebnemu sektorju za pobude, namenjene izobraževanju vseh zaposlenih;
- Public-private partnerships and incentives to private sector initiatives to provide training to all employed people.
- pobudo „s pametjo na splet“, ki bo vse učence seznanila z varno uporabo IKT;
- ' Be smart online! ' initiative to make all students familiar with the safe use of ICT.
- spričevalom iz IKT, pridobljenim v rednem izobraževanju, in sistemom potrjevanja za računalniško znanje, pridobljeno zunaj formalnega izobraževalnega sistema, oba pa bi bila enotna za vso EU.
- EU level ICT diploma as part of standard education and EU certification scheme for digital skills acquired outside the formalised education system.
Digitalne pravice
Digital rights
Če je zaupanje v zakonodajni okvir prešibko, se državljani izogibajo vzajemni komunikaciji, prostemu izražanju svojega mnenja in opravljanju prenosov.
When there is no sufficient confidence in a legal framework, citizens refrain from interacting, expressing freely their opinions and entering into transactions.
Zgolj s kompetentnimi in informiranimi državljani bo Evropa lahko sprostila ves socialni in gospodarski potencial novega spletnega okolja.
Only through properly empowered and informed citizens will Europe unlock the full social and economic potential of the new online environment.
Državljane je treba ozavestiti, kako obnašanje na spletu vpliva na njihovo zasebnost, in jim dati pravico, da zahtevajo odstranitev osebnih podatkov, tudi kadar so se ti zbrali s privolitvijo osebe, na katero se podatki nanašajo.
Citizens should be made aware of the privacy impact of their behaviour in an online context, and should be afforded the right to require the removal of personal data even when the data was initially collected with the consent of the data subject.
Tudi boj proti kibernetski kriminaliteti je velik izziv.
The fight against cybercrime is another significant challenge.
Učinkovito izvajanje zakonodaje EU na tem področju pogosto preprečujejo čezmejna pravna vprašanja, na primer katero sodišče je pristojno ali katero pravo se uporablja.
The effective enforcement of EU legislation in this field is often obstructed by cross-border legal issues, such as competent jurisdiction or applicable law.
· vsi državljani morajo poznati svoje temeljne digitalne pravice;
· All citizens should be aware of their basic digital rights.
· vsi uporabniki morajo imeti nadzor nad svojimi podatki („pravica biti pozabljen“)
· All users should have control of their own data ( ' right to be forgotten ' ).
· listina državljanskih in potrošniških pravic v digitalnem okolju do leta 2012;
· Charter of citizens’ and consumers’ rights in the digital environment by 2012.
· ratifikacija konvencije o kibernetski kriminaliteti v vseh državah članicah (2010–2015).
· Ratification of Cybercrime Convention by all Member States (2010-2015) .
Odprt in konkurenčen enotni digitalni trg
An open and competitive digital single market
Dobro delujoče digitalno gospodarstvo je nujno za dobro delovanje celotnega gospodarstva EU.
The well–functioning of the digital economy is imperative for the well–functioning of the entire EU economy.
Vendar razdrobljena pravila na nacionalni ravni močno ovirajo prost pretok digitalnih storitev.
However, the free movement of digital services is today severely hindered by fragmented rules at national level.
Podjetja se pri čezmejni prodaji spopadajo s številnimi ovirami, predvsem zaradi različnih zakonodaj na ravni držav članic na področjih kot so varstvo potrošnikov, DDV, recikliranje električne in elektronske opreme, zakoni, ki zadevajo posebne proizvode, in plačilne transakcije.
Businesses are facing many barriers to selling across the borders, mainly because of the different regulations applicable at Member State level in areas such as consumer protection, VAT, recycling of electrical and electronic equipment, specific products regulations, and payment transaction.
Dokler teh težav ne bomo rešili, podjetja in potrošniki ne bodo mogli v celoti izkoriščati potenciala digitalnega gospodarstva.
Unless this is solved, businesses and consumers will never reach the full potential of the digital economy.
Učinkovito izvajanje novega regulativnega okvira
Implementing effectively the new regulatory framework
· popolnoma konkurenčen trg elektronskih komunikacij;
· Achieving a fully competitive electronic communications market.
· ohranjanje odprtega interneta ter spoštovanje pravice državljanov do dostopa do informacij in njihove distribucije ter do uporabe želenih aplikacij in storitev.
· Safeguarding an open Internet respecting the right of citizens to access and distribute information or run applications and services of their choice.
· čim hitrejši prenos in izvajanje revidiranega regulativnega okvira (do sredine leta 2011);
· Transpose and implement the revised regulatory framework as quickly as possible (before mid 2011).
· čim hitrejši začetek delovanja organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije;
· BEREC should be operational as soon as possible.
· usklajeno izvajanje določb o nevtralnosti spleta v državah članicah;
· Harmonised implementation of the ' net neutrality ' provisions in the Member States.
· rešitev vprašanja gostovanja brez nenehnega reguliranja maloprodajnih cen do leta 2013.
· Solution to the problem of roaming avoiding the need to perpetually regulate retail prices by 2013.
Spodbujanje trga digitalnih storitev
Boosting the digital services market
Enotni trg za spletne storitve v Evropi še ne deluje v celoti.
We have not achieved yet in Europe a fully functioning single market for online services.
Podatki so zgovorni: zgolj 7 % vseh prenosov, ki jih opravijo evropski potrošniki na spletu, je čezmejnih; zgolj 35 % celotnega prebivalstva EU je v zadnjih treh mesecih uporabilo napredne internetne storitve.
Figures speak for themselves: only 7% of all transactions made by European consumers over the web are cross-border; only 35% of the total population in the EU have used advanced internet services in the last 3 months.
5.1 Odstranjevanje ovir na trgu digitalnih storitev
5.1 Removing the obstacles hindering the digital services market
Razdrobljenost evropskega trga s 500 milijoni potrošnikov ovira ekonomijo obsega, kar škoduje podjetjem in potrošnikom.
Fragmentation in Europe’s market of 500 million consumers prevents economies of scale, to the detriment of businesses and consumers.
Regulativni okvir EU za informacijsko družbo se je nesistematično oblikoval več let (v glavnem med letoma 2000 in 2005), rezultat tega pa je niz direktiv, od katerih vsaka pokriva eno ali več različnih področij informacijske družbe (npr. direktiva o varstvu podatkov iz leta 1995, direktiva o elektronskem podpisu iz leta 1999 ali direktiva o elektronskem poslovanju iz leta 2000).
The EU regulatory framework for the information society was created in a piecemeal fashion over a period of several years (mainly 2000-2005), resulting in a set of EU Directives that each cover one or more different areas of the information society (i.e. Data Protection Directive of 1995, the Electronic Signatures Directive of 1999, the Electronic Commerce Directive of 2000).
Skoraj desetletje po njihovem sprejetju se zdi, da direktive vse bolj zapletenemu spletnemu okolju niso več kos.
Almost a decade after their adoption these Directives appear dented by the increased complexity of the online environment.
Nekatera pravna vprašanja iz direktiv se lahko rešijo z manjšimi postopnimi posodobitvami, za druge direktive pa bo potrebna temeljitejša revizija.
While the legal issues of some Directives can be resolved through a small incremental update, other Directives need a more fundamental revision.
· odprava glavnih pravnih ovir za čezmejne spletne transakcije do leta 2015;
· Eliminate the key regulatory obstacles to cross-border online transactions by 2015.
· možnost, da vsi uporabniki mobilnih storitev svoje naprave uporabljajo kot mobilno denarnico, do 2015.
· Every mobile user should be able to use its device as a mobile wallet by 2015.
· revizija pravnega reda Skupnosti, ki zadeva enotni spletni trg: preglednica ovir in usmerjeno ukrepanje za odpravljanje največjih ovir;
· Review the Community acquis affecting the online single market: scoreboard of obstacles plus targeted action on key impediments.
· oblikovanje skupnih standardov in pravil na ravni EU za plačila prek mobilnih telefonov („m-cash“).
· Develop common EU-wide standards and rules for mobile payments ( ' m-cash ' ).
5.2 Prehod na digitalne javne storitve
5.2 Digital switchover of public services
Orodja IKT omogočajo javnosti boljšo vključenost, boljši dostop do javnih informacij in večjo preglednost.
ICT tools enable enhanced public engagement, increased access to public information and strengthened transparency.
Mobilnost na enotnem trgu se lahko okrepi s celostnimi storitvami e-uprave za ustanovitev in vodenje podjetij ter za študij, delo, bivanje in upokojitev kjer koli v EU.
Mobility in the Single Market can be reinforced by seamless e-Government services for setting up and running of a business and for studying, working, residing and retiring anywhere in the EU.
· vse javne storitve bi morale biti na razpolago na spletu in dostopne invalidom do leta 2015;
· All public services should be available online and accessible by persons with disabilities by 2015.
· 50-odstotno zmanjšanje emisije ogljika za javne storitve do 2015.
· 50% reduction of the carbon footprint of public services by 2015.
· priprava nacionalnih načrtov za prehod na digitalne javne storitve vključno s:
· Develop national plans for the digital switchover of public services including:
- cilji in ukrepi za spletno delovanje vladnih, zdravstvenih in izobraževalnih storitev do leta 2015 ter za spodbujanje njihove uporabe pri državljanih in podjetjih.
- Targets and measures for getting governments, health and education services on line by 2015 and for promoting the take-up by citizens and businesses.
Razvoj pete svoboščine prost pretok vsebin in znanja
Developing the Fifth Freedom: free circulation of content and knowledge