natgillin/translations-raw huggingface dataset:
K. ker imajo države članice pri oblikovanju nacionalnih in regionalnih programov za razvoj podeželja veliko manevrskega prostora, da predložijo uravnotežen sveženj ukrepov, prilagojen njihovim specifičnim regionalnim razmeram, in ker so države članice v programih dolžne predložiti ustrezne ukrepe za svoje regije z omejenimi možnostmi,
K. whereas, in formulating their national and regional programmes for rural development, Member States have significant room for manoeuvre in order to present a balanced set of measures adapted to their specific regional situation, and whereas it falls to the Member States to present suitable measures for their less favoured areas within their programmes,
L. ker se lahko izkaže, da predlaganih osem biofizikalnih meril ne bo zadostovalo in predlagana mejna vrednost 66 % površine ne bo vedno primerna za ugotavljanje dejanskih omejitev ob hkratnem upoštevanju velike raznolikosti podeželja EU; ker so gojene kulture ter kombinacija tipov in vlažnosti tal ter podnebja tudi pomembni dejavniki za ugotavljanje dejanskih omejitev na danem območju,
L. whereas the proposed eight biophysical criteria might not prove to be sufficient and the proposed threshold value of 66% of the area might not be found suitable in all cases for determining the actual handicap in a manner respectful of the great diversity of EU rural areas; whereas the crop grown, the combination of soil types, soil moisture and climate are, among others, also factors relevant for the purpose of determining the actual handicap in a given area,
4. poudarja, da je namen podpore za območja z omejenimi možnostmi ravno ta, da se za vse področje trajno zagotovi učinkovita in večfunkcionalna oblika kmetijstva in tako ohrani podeželje kot bistven gospodarski in življenjski prostor.
Emphasises that support for areas with natural handicaps is aimed in particular at ensuring that an efficient and multifunctional form of agriculture is widely and permanently preserved, thereby maintaining the countryside as a vital economic area and place to live in;
9. meni, da bi bilo osem biofizikalnih meril, ki jih je predlagala Komisija, načeloma lahko do neke mere ustreznih za razmejevanje območij z naravnimi omejitvami; vendar poudarja, da jih ni mogoče v vseh primerih uporabiti za objektivno razmejitev teh območij;
Takes the view that the eight biophysical criteria proposed by the Commission could, in principle, be suitable for delimiting areas with natural handicaps to a degree; stresses, however, that the criteria may not be used in all cases for objectively delimiting areas with natural handicaps;
12. zlasti bi se z vključitvijo zemljepisnega merila „izoliranost“ upoštevale posebne naravne omejitve, ki izhajajo iz oddaljenosti od trga, odročnosti in omejenega dostopa do storitev;
Considers, in particular, that the inclusion of a geographical criterion referred to as 'isolation' would address the specific natural handicap stemming from distance from the market, remoteness and limited access to services;
17. zlasti poudarja, da se lahko kumulativna uporaba sprejetih meril izkaže kot nujna za obravnavo medsebojnega vpliva več dejavnikov; tako bi se lahko območja z omejenimi možnostmi, ki imajo dve ali več naravnih omejitev, opredelila kot taka območja, tudi če glede na posamezna merila ne bi bila tako razvrščena;
Stresses, in particular, that in order to address the interactions between many influencing factors in a practical manner, the cumulative use of the adopted criteria might prove necessary: it could enable those disadvantaged areas which accumulate two or more small to medium-scale natural handicaps to be classified as LFAs even when individual criteria would not trigger that classification;
19. poudarja, da je treba takrat, ko bo izdelan končni zemljevid vmesnih območij z omejenimi možnostmi, upoštevati tudi objektivna nacionalna merila, s čimer se bo omogočilo prilagajanje opredelitve teh območij različnim značilnostim posamezne države; meni, da bi morala biti ta prilagoditev pregledna;
Stresses that when the final map of intermediate disadvantaged areas is drawn up, objective national criteria should also be taken into account in order to make possible the adaptation of the definition of the areas to the different specific conditions in each country; considers that this adaptation should be performed in a transparent manner;
21. meni, da bi se lahko z novimi merili izključila nekatera območja z naravnimi omejitvami, ki so trenutno upravičena do podpore; poudarja, da je treba določiti primerno prehodno obdobje, da bi se lahko zadevne regije prilagodile novim razmeram;
Considers that the new criteria might exclude certain areas with natural handicaps that are currently eligible; points out that an adequate phasing-out period should be defined, in order to allow for the regions concerned to adapt to the new situation;
23. poziva, naj tehnični postopki za premagovanje naravnih omejitev ne upoštevajo le kratkoročnih prednosti, ampak naj se jih preveri tudi na podlagi trajnostne presoje vpliva;
Calls for technical procedures intended to offset natural handicaps not only to take account of short-term advantages but also to be subject to a Sustainability Impact Assessment;
26. poziva Komisijo, naj v enem letu oblikuje posebno zakonodajno besedilo o kmetijstvu na območjih z naravnimi omejitvami;
Calls on the Commission within one year to draw up a separate legislative text on agriculture in areas with natural handicaps;
Države članice so več kot polovico kmetijskih zemljišč uvrstile med območja z omejenimi možnostmi.
Over half of the utilised agricultural area has been classed by the Member States as less‑favoured areas.
Pri tem predstavljajo gorske regije (vključno z arktičnimi regijami severno od 62. vzporednika, ki so zaradi podnebnih razmer izenačene z gorskimi regijami) 16 % zemljišč.
Mountain areas (including arctic regions north of the 62nd parallel which are also regarded as mountain areas on account of their climatic conditions) account for around 16% of the area.
Največji delež pa z več kot 35 % predstavljajo regije z drugimi, večinoma naravnimi omejitvami.
The biggest share, however, at 35%, is accounted for by regions with other, mostly natural handicaps.
Ta razlika nastane zaradi določb zakonodajnega okvira: Uredba (ES) št. 1698/2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja v okviru osi 2 državam članicam omogoča (izboljšanje okolja in podeželja) „plačila zaradi omejenih možnosti na gorskih območjih in plačila za druga območja z omejenimi možnostmi”.
This distinction is based on legislative framework provisions: Regulation (EC) No 1698/2005 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) permits the Member States, under axis 2 (improving the environment and the countryside), to make 'natural handicap payments in mountain areas and payments in other areas with handicaps'.
Plačila morajo „v okviru neprekinjene uporabe kmetijskih zemljišč prispevati k ohranjanju podeželja ter ohranjanju in spodbujanju sistemov sonaravnega kmetovanja”.
These should 'contribute, through continued use of agricultural land, to maintaining the countryside, as well as to maintaining and promoting sustainable farming systems'.
Člen 36 Uredbe (ES) št. 1698/2005 določa "ukrepe, ki so namenjeni trajnostni rabi kmetijskih zemljišč", zlasti:
Article 36 of Regulation (EC) No 1698/2005 provides for 'measures targeting the sustainable use of agricultural land', in particular:
"i) plačila kmetom zaradi omejenih možnosti na gorskih območjih;
'( i ) natural handicap payments to farmers in mountain areas;
ii) plačila kmetom na območjih z omejenimi možnostmi, ki niso gorska območja (...)."
(ii) payments to farmers in areas with handicaps, other than mountain areas; ...'
Člen 50 uredbe natančneje določa merila za upravičena območja.
Article 50 of the Regulation defines in greater detail the criteria for eligible areas.
Za gorska območja je značilno, „ da obstajajo znatne omejitve možnosti rabe zemljišč in so stroški del opazno večji " zaradi:
Mountain areas are characterised by 'a considerable limitation of the possibilities for using the land and an appreciable increase in the cost of working it' due to:
a) krajše rastne sezone zaradi nadmorske višine,
a) shortened growing season because of altitude
b) velikega naklona teh območij,
b) steep slopes over the area in question
c) geografske lege severno od 62. vzporednika.
c) position north of the 62nd parallel.
V skladu s členom 50(3) so druga območja z omejenimi možnostmi:
According to Article 50(3) other less‑favoured areas must be
a) če se prištevajo k območjem s pomembnimi naravnimi omejitvami, kot so nizka proizvodna sposobnost tal ali slabe podnebne razmere, kjer je ohranjanje ekstenzivnega kmetijstva pomembno za upravljanje zemljišč; ali
'(a) affected by significant natural handicaps, notably a low soil productivity or poor climate conditions and where maintaining extensive farming activity is important for the management of the land; or
b) če se prištevajo k območjem s posebnimi omejitvami in je na njih treba nadaljevati z upravljanjem z zemljišči, da bi ohranili ali izboljšali okolje, vzdrževali podeželje in ohranili turistični potencial območij ali da bi zaščitili obalo.
(b) affected by specific handicaps, and where land management should be continued in order to conserve or improve the environment, maintain the countryside and preserve the tourist potential of the area or in order to protect the coastline.'
Z reformo zakonodaje o podpori za območja z omejenimi možnostmi in z Uredbo (ES) št. 1698/2005 so bila odpravljena prej obstoječa „vmesna območja z omejenimi možnostmi”, ki jih je kritiziralo Računsko sodišče.
As a result of the reform of legislation on support for less‑favoured areas and Regulation (EC) No 1698/2005, the previous 'intermediate LFAs' criticised by the Court of Auditors were abolished.
Od takrat za razmejevanje območij z „naravnimi omejitvami” ni več mogoče uporabljati socialno-ekonomskih meril, ki so jih pred reformo leta 2005 uporabljale nekatere države članice, vendar se ta merila še naprej uporabljajo za določitev območij s „posebnimi omejitvami”.
The socio-economic criteria used prior to the 2005 reform by some Member States may no longer be used to delimit areas with 'natural handicaps', but may continue to be used to designate areas with 'specific handicaps'.
Svet se ob sprejemanju uredbe ni mogel sporazumeti o določitvi natančnejših meril za „naravne omejitve” in je naročil Komisiji, naj pripravi predlog za prihodnji sistem za določanje upravičenih območij.
At the time of adoption of the Regulation the Council could not agree on the laying down of more precise criteria for ' natural handicaps' and gave the Commission the task of drawing up a proposal for a future system for designating eligible areas.
Sedanje sporočilo Komisije se nanaša samo na "druga območja z naravnimi omejitvami" v skladu s členom 50(3)(a).
The current Commission proposal therefore solely concerns other areas with natural handicaps pursuant to Article 50(3)(a).
Tako gorska območja in otoki niso obravnavani.
Mountain areas and islands are therefore not a subject of discussion.
Posebno poročilo Evropskega računskega sodišča
Special report by the European Court of Auditors
Evropsko računsko sodišče je leta 2003 objavilo posebno poročilo o podpori za območja z omejenimi možnostmi.
In 2003 the European Court of Auditors published a special report on support for less‑favoured areas.
V njem je med drugim ugotovilo, da so države članice ta „vmesna območja z omejenimi možnostmi” določile na podlagi veliko različnih meril, ter kritiziralo, da lahko zaradi teh razlik pri določanju upravičenih območij pride do neenake obravnave.
The Court established inter alia that 'intermediate LFAs' are classified by the Member States on the basis of a large number of different criteria and criticised the fact that these differences in the designation of eligible areas can lead to 'disparities in treatment'.
Poleg tega je Računsko sodišče kritiziralo, da le majhen del kmetij na teh območjih prejema nadomestila, višina teh izplačil pa se med državami članicami bistveno razlikuje (od 16 EUR/ha v Španiji do 250 EUR/ha na Malti).
In addition the Court criticised the fact that only a small proportion of farms in these areas receive compensatory payments and that the level of these payments varies significantly between the Member States (from 16 EUR/ha in Spain to 250 EUR/ha in Malta).
Tako je Računsko sodišče videlo nevarnost prekomerne kompenzacije ter pozvalo Komisijo, naj v tesnem sodelovanju z državami članicami pripravi ustreznejši nabor kazalcev za določitev območij z omejenimi možnostmi, s katerim bi zagotovili skladnejše ravnanje in enotno obravnavo upravičencev.
The Court therefore saw a risk of 'overcompensation' and called on the Commission to 'develop, in close collaboration with the Member States, a more appropriate set of indicators for identifying LFAs that would be consistent and guarantee an equitable treatment of the beneficiaries'.
Sporočilo Komisije
Communication from the Commission
Komisija je po posebnem poročilu Računskega sodišča ter reviziji uredbe za razvoj podeželja leta 2005 izvedla vrsto dejavnosti za ovrednotenje dosedanjih meril za razmejevanje ter za natančnejšo opredelitev območij z naravnimi omejitvami.
As a result of the special report by the Court of Auditors and the revision of the regulation on rural development in 2005, the Commission carried out a large number of activities to evaluate the delimitation criteria used to date and to define in greater detail areas with natural handicaps.
Kmalu je postalo jasno, da je potrebno tesno tehnično sodelovanje z državami članicami, da bi opredelili objektivna, znanstveno utemeljena merila za razmejitev.
It quickly became clear that close technical cooperation with the Member States is needed in order to identify objective, scientifically‑based delimitation criteria.
Najprej so službe Komisije zadolžile skupno raziskovalno središče, naj izbere niz meril za tla in podnebje, ki bi lahko bil osnova novega sistema za razmejevanje vmesnih območij z omejenimi možnostmi.
In a first step, the Commission services gave the Joint Research Centre (JRC) the task of deriving a set of soil and climate criteria that could serve as a basis for a new system for delimiting intermediate LFAs.
V ta namen je bila ustanovljena skupina z vrhunskimi strokovnjaki za tla, podnebje in topografijo, njihovo delo pa je usklajevalo skupno raziskovalno središče.
In order to carry out this task, a panel of high-level experts in soil, climate and topography evaluation was established and its work was coordinated by the JRC.
Skupina strokovnjakov je opredelila osem meril za tla in podnebje, ki pri prekoračitvi določenih mejnih vrednosti pomenijo resne omejitve za evropsko kmetijstvo: merila za podnebje (dolgotrajne nizke temperature ali velika vročina), fizikalna merila za tla (slabo drenirana tla, kamnita, peščena ali ilovnata tla; malo koreninskega prostora; slana tla) ter območja z zelo neugodnim razmerjem vlage ali velikim naklonom terena
The group of experts identified eight soil and climate criteria indicating, at a certain threshold value, severe limitations for European agriculture: climate criteria (long‑term low temperature or heat stress), soil criteria (poorly drained soil; stony, sandy or clay soil; low rooting depth; salty soil) and areas with very unfavourable moisture balance or steep slopes.
(natančnejši opis osmih biofizikalnih meril je v prilogi k sporočilu
(A more detailed description of the eight biophysical criteria can be found in the annex to the communication
Območje velja za območje s pomembnimi naravnimi omejitvami, če večji del kmetijskega zemljišča (vsaj 66 %) ustreza vsaj enemu merilu z določeno mejno vrednostjo.
An area is considered affected by significant natural handicaps if a large part of its utilised agricultural area (at least 66%) meets at least one of the criteria at the threshold value indicated.
Po tem predlogu biofizikalna merila niso kumulativna.
The biophysical criteria are therefore not cumulative under this proposal.
Kateri koli kazalec zadošča za uvrstitev med upravičena območja, če se značilnosti glede tega merila ugotovijo in na območju izmerijo v ustrezni mejni vrednosti.
Any indicator can trigger classification as an eligible area provided that the characteristics related to the criterion in question are observed and measured in the area, at the associated threshold value.
Komisija poziva države članice, naj poskusno uporabijo biofizikalna merila na svojem ozemlju ter na podlagi teh simulacij pripravijo natančne zemljevide upravičenih območij.
The Commission calls on the Member States to simulate the application of biophysical criteria in their territory and to draw up detailed maps of the eligible areas resulting from these simulations.
Poleg tega bi morale države članice po potrebi predlagati podrobno prilagoditev, da bi izključili območja, kjer so naravne omejitve že obvladane (na primer suha tla, ki pa se namakajo).
In addition, Member States should propose fine‑tuning to exclude areas in which the natural handicaps have already been overcome (e.g. dry but irrigated land).
Prvotno naj bi države članice to kartiranje zaključile v šestih mesecih (torej do konca oktobra 2009).
Originally the Member States were to conclude this mapping within six months (i.e. by the end of October 2009).
Zaradi kompleksnosti simulacij pa je več držav članic že napovedalo, da bodo potrebovale več časa in zaprosilo za podaljšanje roka.
In view of the complexity of the simulations, however, several Member States have already announced that they need more time and have asked for an extension of the deadline.
Poročevalec meni, da je leta 2005 začeti proces preverjanja meril za uvrstitev območij z omejenimi možnostmi, zlasti posvetovanje pod vodstvom skupnega raziskovalnega središča, uspešno potekal v odprtem duhu, z udeležbo strokovnjakov iz držav članic ter spodbujal sodelovanje.
The rapporteur takes the view that the process begun in 2005 of examining the criteria for classifying less‑favoured areas, in particular the consultation process carried out by the Joint Research Centre, has been conducted in a spirit of openmindedness and, with the involvement of experts from the Member States, successfully and in a way that encourages participation.
Rezultat tega posvetovanja je dejansko osem biofizikalnih meril za razmejevanje območij z naravnimi omejitvami, ki jih predlaga Komisija.
The result of this consultation process essentially comprises the eight biophysical criteria proposed by the Commission for delimiting areas with natural handicaps.
Čeprav so ta merila na prvi pogled morda povsem primerna za razmejevanje območij z naravnimi omejitvami, jih morajo po mnenju poročevalca države članice nujno preizkusiti v praksi.
Although these criteria may, on the face of it, absolutely be suitable for delimiting areas with natural handicaps, the rapporteur considers it imperative that they are tested in practice by the Member States.
Ni še jasno, ali imajo države članice na voljo potrebne biofizikalne podatke z zadostno natančnostjo glede naravnega okolja.
It is not yet certain whether the necessary biophysical data are available to the Member States with a sufficient degree of accuracy in relation to the natural environment.
Tako je za morebitno uporabo osmih biofizikalnih meril v prihodnje odločilnega pomena, da države članice izvedejo praktični preizkus kartiranja.
It is therefore of crucial importance for any future use of the eight biophysical parameters that they undergo the test of application in practice, mapping, in the Member States.
Poročevalec si zato pridržuje pravico, da v nadaljevanju parlamentarnega postopka predloži dodatne komentarje, da bi bili v resoluciji Evropskega parlamenta omenjeni tudi rezultati tega kartiranja.
The rapporteur therefore reserves the right to make additional comments at a later point in the parliamentary procedure in order to incorporate the results of mapping into the European Parliament's resolution.
Posebno pozornost je treba nameniti vprašanju, ali je treba predlagano poljubno mejno vrednost 66 % obravnavanih zemljišč po praktičnem preizkusu v državah članicah spremeniti navzdol, da bi odražala naravnoprostorsko stvarnost na teh območjih.
Particular attention should be paid in this connection to the question of whether the proposed arbitrary threshold value of 66% of the area concerned should be revised downwards following the test of practical application in the Member States, in order to reflect the reality in terms of the natural environment in the areas concerned.
Po potrebi je treba zagotoviti dovolj prostora za kopičenje različnih dopolnilnih meril in pri tem uporabiti nižjo mejno vrednost za posamezna merila.
If necessary scope should also be provided for cumulating various complementary criteria, applying a lower threshold value for individual criteria.
Že sedaj je jasno, da bo treba podrobno prilagoditi merila za podporo območjem z naravnimi omejitvami, s čimer bi pravilno predstavili dejanske omejitve območij.
It is already clear, however, that fine‑tuning of the criteria for support for areas with natural handicaps should be carried out in order to correctly reflect handicaps actually existing.
Tako je na primer jasno, da lahko nekatere kulture, kot so trta in oljke, dajejo posebej dobre in poslovno zanimive rezultate na tleh, ki so neprimerna za poljedelstvo.
For example, it is evident that some crops such as wine or olives can achieve good, profitable results on land that is less‑favoured in relation to arable farming.
Države članice morajo imeti možnost prilagoditi podrobnosti, k čemur sodi tudi uporaba poslovnih podatkov (kot je prihodek kmetij).
The Member States should therefore be given the opportunity to carry out fine-tuning, including using farm data (such as farm income).
Na splošno je poročevalec odprt za razpravo, a ne v znamenju regionalnih ali nacionalnih interesov pri prerazporeditvi sredstev za podporo Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja, o čemer se tukaj sploh ne razpravlja.
In general the rapporteur is keen to have a debate that is not characterised by regional or national interests in the redistribution of EAFRD funding, which is not at issue here.
Nasprotno je treba državam članicam omogočiti pragmatičen pristop v okviru Skupnosti, s katerim bodo lahko ob upoštevanju svojih naravnoprostorskih danosti uporabile objektivna biofizikalna merila v skladu z načelom subsidiarnosti.
On the contrary, Member States should be enabled to take a pragmatic approach within a Community framework, which allows them to apply the objective biophysical criteria taking account of their natural conditions in accordance with the subsidiarity principle.
Tako bi lahko uresničile svojo odgovornost, da nepristransko določijo območja z naravnimi omejitvami in s tem zagotovijo uravnoteženost svojih regionalnih ali nacionalnih programov za razvoj podeželja.
In that way they should be able to fulfil their responsibility to objectively designate areas with natural handicaps and thus achieve balance in their regional or national programmes for rural development.
S tem ko Komisija odobri te programe, se zagotovi spoštovanje zakonskega okvira Skupnosti.
The approval of these programmes by the Commission ensures that the Community framework is preserved.
Poročevalka: Rosa Estaràs Ferragut
Rapporteur: Rosa Estaràs Ferragut
3. meni, da bi morala območja, ki ne izpolnjujejo vseh osem biofizikalnih meril, ampak kjer vsa merila (čeprav tik pod mejno vrednostjo), ko so združena, predstavljajo znatno omejitev, prav tako šteti za območja z naravnimi omejitvami;
Takes the view that the areas in which the eight biophysical criteria are not met, but in which all criteria, though just under the threshold, when taken together constitute a substantial handicap, should also be recognised as areas with natural handicaps;