natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ker ni proračunskih posledic, bi morala biti odločitev hitra, da bi se kolikor mogoče skrajšalo obdobje pravne negotovosti ter različnega tolmačenja držav članic in končnih upravičencev, kar bi lahko odložilo predložitev projektov in s tem izvajanje operativnih programov.
The absence of budgetary implications should lead to a rapid decision, so as to shorten as much as possible the period of legal uncertainty and uneven interpretation by Member States and final beneficiaries, which might delay the submission of projects and thus the implementation of Operational Programmes.
Končno pa je sedanja pozitivna praksa dobrega medinstitucionalnega sodelovanja dober primer, kako je mogoče v obstoječe uredbe o strukturnih skladih uvesti učinkovite poenostavitve, ki so v interesu evropskih državljanov.
Finally, the present positive practice of good interinstitutional co-operation represents a good example of how efficient simplification can be introduced in existing Structural Funds Regulations in the interest of European citizens.
Nova določba bo zagotovo pripomogla k boljšemu upoštevanju prednostnih nalog, določenih za sedanje in prihodnja programska obdobja.
This new provision will definitely contribute to a better compliance with the priorities set for present and future programming periods.
o predlogu uredbe Sveta (ES) o spremembi Uredbe (ES) št. 1083/2006 o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu v zvezi z nekaterimi projekti, ki ustvarjajo dohodek
on the proposal for a Council regulation (EC) amending Regulation (EC) No 1083/2006 laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund, in respect of certain revenue-generating projects
Komisija je 15. septembra 2008 sprejela predlog za revizijo člena 55 uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006.
On 15 September 2008 the Commission adopted a proposal to revise Article 55 of Council Regulation (EC) No 1083/2006.
Pravila o finančnem poslovodenju, sprejeta z uredbo št. 1083/2006 (člen 55), vsebujejo določbe o finančnem prispevku skladov in zlasti projektih, ki ustvarjajo prihodek.
The financial management rules introduced by Regulation (EC) No 1083/2006, in Article 55, include provisions on financial contributions from the funds and in particular on revenue-generating projects.
Opredeljeno je, kako se izračunajo prispevki za te projekte, določen pa je tudi nadaljnji potek.
The provision defines how grants for these projects are calculated and regulates follow up.
Države članice menijo, da člen 55 ni primeren za operacije evropskega socialnega sklada.
The Member States have suggested that Article 55 is inappropriate for European Social Fund (ESF) operations.
Metoda, ki je uvedena s členom 55, namreč temelji na infrastrukturnih projektih, ki jih ni mogoče financirati iz tega sklada.
In fact the method introduced by Article 55 is based on infrastructure projects that cannot be financed by the ESF.
Komisija je želela s predlogom čim bolj poenostaviti upravljanje projektov, ki ustvarjajo prihodek, in sicer z zmanjšanjem upravnega bremena ob upoštevanju sorazmernosti.
The purpose of this Commission proposal is to simplify as far as possible the management of revenue-generating projects by reducing the administrative burden, in the spirit of proportionality.
Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve podpira revizijo člena 55, da bi olajšali izvajanje programov evropskega socialnega sklada.
The Committee on Employment and Social Affairs is in favour of this revision of Article 55 in order to facilitate the implementation of ESF programmes.
Meni, da je Komisija s predlogom želela doseči, da se člen 55 ne bi več uporabljal za operacije, ki se sofinancirajo iz tega sklada, ter za manjše projekte, sofinancirane iz evropskega sklada za regionalni razvoj in kohezijskega sklada.
It considers that Commission proposal aims to exclude the application of Article 55 from all operations co-financed by the ESF as well as from small projects co-financed by the ERDF and the Cohesion Fund.
V praksi bi se z revizijo člena 55 olajšalo izvajanje nekaterih upravičenih operacij, kot so projekti socialnega vključevanja ter podpora za storitve oskrbe, ki lahko v nekaterih primerih ustvarjajo prihodek.
In practice this revision of Article 55 will facilitate the implementation of some eligible operations, such as social inclusion projects and support for care services, which can, in some circumstances, generate revenue.
Predlog vsebuje tudi določbo o retroaktivnem učinku, v skladu s katero člen 55 velja od avgusta 2006.
The proposal also contains a retroactive clause, applying the new Article 55 from August 2006 onwards.
Evropski sklad za regionalni razvoj, Evropski socialni sklad in Kohezijski sklad: projekti, ki ustvarjajo dohodek (sprememba Uredbe (ES) št.1083/2006)
European Regional Development Fund, European Social Fund and Cohesion Fund: revenue-generating projects (modification to Regulation (EC) no 1083/2006)
Jan Andersson, Edit Bauer, Iles Braghetto, Philip Bushill-Matthews, Alejandro Cercas, Ole Christensen, Derek Roland Clark, Luigi Cocilovo, Jean Louis Cottigny, Jan Cremers, Proinsias De Rossa, Harald Ettl, Carlo Fatuzzo, Ilda Figueiredo, Stephen Hughes, Ona Juknevičienė, Thomas Mann, Jan Tadeusz Masiel, Maria Matsouka, Juan Andrés Naranjo Escobar, Csaba Őry, Siiri Oviir, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Rovana Plumb, Biljana Ilieva Raeva, José Albino Silva Peneda, Jean Spautz, Gabriele Stauner, Ewa Tomaszewska
Jan Andersson, Edit Bauer, Iles Braghetto, Philip Bushill-Matthews, Alejandro Cercas, Ole Christensen, Derek Roland Clark, Luigi Cocilovo, Jean Louis Cottigny, Jan Cremers, Proinsias De Rossa, Harald Ettl, Carlo Fatuzzo, Ilda Figueiredo, Stephen Hughes, Ona Juknevičienė, Thomas Mann, Jan Tadeusz Masiel, Maria Matsouka, Juan Andrés Naranjo Escobar, Csaba Őry, Siiri Oviir, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Rovana Plumb, Bilyana Ilieva Raeva, José Albino Silva Peneda, Jean Spautz, Gabriele Stauner, Ewa Tomaszewska
o divjini v Evropi
on Wilderness in Europe
– ob upoštevanju Direktive Sveta 79/409/EGS z dne 2. aprila 1979 o ohranjanju prosto živečih ptic (direktiva o pticah)
– having regard to Council Directive 79/409/EEC of 2 April 1979 on the conservation of wild birds (Birds Directive)
– ob upoštevanju Direktive Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prostoživečih živalskih in rastlinskih vrst (direktiva o habitatih)
– having regard to Council Directive 92/43/EEC of 21 May 1992 on the conservation of natural habitats and of wild fauna and flora (Habitats Directive)
– ob upoštevanju ekološkega omrežja posebnih ohranitvenih območij v Evropski uniji Natura 2000, oblikovanega z navedenima direktivama,
– having regard to the European Union's ecological network of special areas of conservation established by the two above-mentioned Directives, called the "Natura 2000" network,
– ob upoštevanju rezultatov devetega srečanja konference pogodbenic (COP 9) Konvencije o biotski raznovrstnosti,
– having regard to the outcome of the ninth meeting of the Conference of the Parties (COP 9) to the Convention on Biological Diversity,
– ob upoštevanju poročila št. 3/2008 Evropske agencije za okolje z naslovom "Evropski gozdovi – razmere v ekosistemih in trajnostna raba",
– having regard to the report No 3/2008 of the European Environment Agency (EEA) "European forests - ecosystem conditions and sustainable use",
– ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ( A6–0478/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety ( A6‑0478/2008 ),
A. ker je učinkovito varstvo in po potrebi obnova zadnjih evropskih območij divjine bistvenega pomena za zaustavitev zmanjševanja biotske raznovrstnosti do leta 2010,
A. Whereas the effective protection and, where necessary, restoration of Europe's last wilderness areas are vital to halting the loss of biodiversity by 2010,
B. ker cilj zaustavitve zmanjševanja biotske raznovrstnosti do leta 2010 ne bo dosežen in ker se že čuti negativen družbeni in gospodarski vpliv zmanjševanja biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev,
B. Whereas the target to halt the loss of biodiversity by 2010 will not be achieved and the negative social and economic impact of biodiversity loss and declining ecosystem services are already being felt,
C. ker bi Evropska unija morala graditi na sedanjih dosežkih, kot je Natura 2000, ter razvijati bistveno močnejši in ambicioznejši nov političen okvir za biotsko raznovrstnost po letu 2010,
C. Whereas the European Union should build on current achievements such as Natura 2000 and develop a significantly strengthened and ambitious new policy framework for biodiversity after 2010,
D. ker direktivi o pticah in habitatih zagotavljata trden in uporaben okvir za varstvo narave, skupaj z območji divjine, pred škodljivim razvojem,
D. Whereas the Birds and Habitats Directives provide a strong and workable framework for the protection of nature, including wilderness areas, from harmful developments,
E. ker cilji politike Evropske unije za biotsko raznovrstnost ter direktiv o pticah in habitatih še zdaleč niso ustrezno vključeni v sektorske politike, kot so kmetijstvo, regionalni razvoj, energija ali promet,
E. Whereas the objectives of the European Union's biodiversity policy and of the Birds and Habitats Directives are still far from being properly integrated in sectoral policies, such as agriculture, regional development, energy or transport,
F. ker številna območja divjine zagotavljajo pomembne zaloge ogljika, njihovo varstvo pa je pomembno za biotsko raznovrstnost ter za varstvo podnebja,
F. Whereas many wilderness areas provide important carbon stocks, whose protection is both important for biodiversity and for climate protection,
G. ker učinek invazivnih tujih vrst na biotsko raznovrstnost resno ogroža območja divjine, kjer zgodnje odkrivanje invazivnih vrst morda ni mogoče in kjer lahko pride do večje ekološke in gospodarske škode, še preden je mogoče ukrepati,
G. Whereas the impacts of invasive alien species on biodiversity constitute a particularly serious threat to wilderness areas, where early detection of invasive species may not be possible, and where significant ecological and economic damage may occur before action can be taken,
Opredelitev in kartiranje
Definition and mapping
Oblikovanje območij divjine
Developing wilderness areas
5. poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo območja divjine; poudarja, da so potrebna posebna sredstva za zmanjšanje razdrobljenosti, skrbno upravljanje območij, ponovno prepuščenih divjini, vzpostavitev mehanizmov in programov za nadomestila, ozaveščanje, dvig razumevanja ter uveljavitev pojmov v zvezi z divjino, kot je vloga prostih naravnih procesov in strukturnih elementov, ki nastanejo s takšnimi procesi, pri spremljanju in merjenju ugodnega ohranitvenega stanja; meni, da mora to delo potekati v sodelovanju z lokalnim prebivalstvom in zainteresiranimi stranmi;
Calls on the Commission and the Member States to develop wilderness areas; stresses the need for the provision of special funding for reducing fragmentation, careful management of re-wilding areas, development of compensation mechanisms and programmes, raising awareness, building understanding and introducing wilderness-related concepts such as the role of free natural processes and structural elements resulting from such processes into the monitoring and measurement of favourable conservation status;considers that this work should be carried out in cooperation with the local population and other stakeholders;
8. poziva države članice, naj izmenjujejo izkušnje o najboljših praksah in pridobljena znanja o območjih divjine, tako da povežejo najpomembnejše evropske strokovnjake pri preučitvi pojma divjine v Evropski uniji ter uvrstitvi divjine med evropske teme;
Calls on the Member States to exchange their experiences of best practices and lessons learned about wilderness areas by bringing together key European experts to examine the concept of wilderness in the European Union and place wilderness on the European agenda;
Boljše varstvo
Better protection
Direktiva 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (UL L 327, 22.12.2000, str.
Directive 2000/60 of the European Parliament and of the Council of 23 October 2000 establishing a framework for Community action in the field of water policy (OJ 327, 22.12.2000, p.
1). in okvirne direktive o morski strategiji
1). and the Marine Strategy Framework Directive
Direktiva 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za delovanje Skupnosti na področju vodne okoljske politike (UL L 164, 25.6.2008, str.
Directive 2008/56/EC of the European Parliament and of the Council of 17 June 2008 establishing a framework for community action in the field of marine environmental policy (OJ L 164, 25.6.2008, p.
19). ter z boljšim financiranjem, da bi preprečili uničenje teh območij zaradi škodljivega, neekološkega razvoja;
19). in a more effective and more consistent way, with better financing, in order to avoid the destruction of these areas by harmful, non-sustainable development;
Divjina in Natura 2000
Wilderness and Natura 2000
Invazivne tuje vrste
Invasive alien species
Divjina in podnebne spremembe
Wilderness and climate change
Slovenska beseda "divjina" (angl. wilderness) pomeni nenaseljen, nekultiviran svet, torej naravno okolje, ki ga človekova dejavnost še ni bistveno spremenila.
The word Wilderness means the 'virgin' areas, a natural environment that has not been significantly modified by human activity.
To so bistvena območja za naravo.
These areas are core areas for nature.
Območja divjine so območja, kjer deluje narava ter se divje živali in rastline lepo razvijajo.
Wilderness areas are places where nature processes and wildlife thrives.
To so velika območja kopnega ali morja, ki so skupaj s prvotnimi rastlinskimi in živalskimi združbami in ekosistemi, katerih sestavni del so, v naravnem stanju ter kjer je treba preprečiti večje posredovanje človeka.
These areas are large areas of land or sea, which - together with its native plant and animal communities and the ecosystems of which they are a part - is in a natural state, and where major human interference needs to be avoided.
Divjina še vedno predstavlja 46 % kopnega na svetu.
Still some 46 % of the world’s land mass is wilderness.
Divjina se dojema na dva načina.
Wilderness has a double perception.
Na eni strani je divjina prostor, ki se ga je treba bati in se mu izogibati, kjer obstajajo pošasti in prežijo neznane nevarnosti.
On one hand it is viewed as a place to fear and avoid, where monsters and unknown dangers exist.
Po drugi strani pa velja za prostor za uživanje in razmišljanje, prostor, ki nam nudi začasno pribežališče pred stresom urbane industrializirane civilizacije.
On the other hand it seems as a place to enjoy and contemplate, as a place which gives us a temporary asylum from the stress of the urban-industrial civilization.
O prednostih in slabostih našega kulta divjine poteka resna razprava; nekateri na primer menijo, da nam to dovoljuje izogniti se odgovornosti za področja, kjer dejansko živimo.
There are serious debate on the advantages and disadvantages of our Wilderness cult; some says for instance that it gives us permission to evade responsibility for the places where we actually live.
Ravno tako obstaja razlika med konceptom ohranjanja (ustrezno uporabljanje narave) in zaščite (varstvo narave pred uporabo).
There is also a distinction between the concept of conservation (proper use of nature) and of preservation (protection of nature from use).
Te filozofske razprave presegajo raven takega poročila.
These philosophical debates are above of the level of a report like this.
Vendar poročevalec zagovarja ohranjanje, vsaj tukaj v Evropi.
However your Rapporteur is on the conversation’s side, at least here in Europe.
Naravo moramo varovati, vendar z uporabo za človeka.
We have to protect the nature, but through human use.
Evropsko ozemlje je premajhno, da bi lahko imeli področja, prepovedana za državljane.
The territory of Europe is too small to have forbidden areas for its citizens.
Gozdovi danes pokrivajo 33 % kopenske površine v državah območja EGP, kar pomeni 185 milijonov hektarov.
Forests today cover the 33% of the land area of the countries of the EEA region corresponding 185 million hectares (ha).
Le 9 milijonov hektarov teh gozdov (5 % celotne gozdne površine) velja za "divjino".
Only about 9 million hectares of forests (5% of the total forest area) is considered as "wild".
Ta območja, skupaj s svojimi rastlinskimi in živalskimi združbami in ekosistemi, katerih sestavni del so, so dejansko neokrnjena.
These areas together with its native plant and animal communities and the ecosystems of which they are a part, is in an essentially natural state.
Ta območja divjine bi morala imeti možnost, da se jim zagotovi učinkovit status s posebnim varstvom.
These wilderness areas should afford opportunity to ensure effective and special protection status.
Veliko je razlogov, zakaj bi Evropa morala natančneje obravnavati območja divjine.
There are many reasons, why Europe should have closer look at wilderness areas.
Prvič, to so pribežališča in genetska banka za številne vrste, ki sicer ne morejo preživeti že v rahlo spremenjenih razmerah, zlasti veliki sesalci, kot so rjavi medved, volk in ris.
First of all, as a refuge many species and genetic reserve, which are unable to survive even in slightly altered conditions, especially large mammals, like brown bear, wolf and lynx.
Ta nedotaknjena območja so idealna za preučevanje naravnih sprememb v naravi, evolucije.
These undisturbed areas are perfect to examine the natural changes in nature, the evolution.
Tudi zavest, da na teh območjih vlada narava, ustvarja posebno in edinstveno napetost, ki jo je mogoče izkoristiti z ekonomskega vidika za oblikovanje nove turistične ponudbe.
Also the knowledge that these areas are ruled by nature, gives a special and unique tension, which can be used economically in developing new tourism products.
Hkrati so ta območja izjemno občutljiva za vpliv okoljskih sprememb, ki jih povzroči človek zunaj meja tega območja, kot so podnebne spremembe, vnos tujih invazivnih vrst ter spremembe v zgornjem toku rečnih sistemov na teh območjih.
At the same time these areas are extremely vulnerable to the impacts of man-made environmental changes occurring outside their boundaries, such as climate change, the introduction of invasive alien species and changes to river systems upstream of these areas.
Končno obstaja veliko povsem etičnih razlogov za ohranjanje divjine v Evropi.
Finally there are also many purely ethical reasons to keep wilderness in Europe.
Imamo moralno obveznost zagotoviti prihodnjim generacijam, da bodo lahko uživale v pravih evropskih območjih divjine ter imele od njih korist.
We have moral obligation to ensure the future generation can enjoy and benefit from Europe's real wild areas.
Razvoj trajnostnega turizma je način, kako divjini določiti ekonomsko vrednost ter pridobiti podporo za njeno ohranitev.
Sustainable tourism development is used as a means to give economic value to wilderness and to create support for conservation.
Trajnostni turizem ima pomembno vlogo pri izkoriščanju divjine v Evropi.
Sustainable tourism is an important part of the use of the Wilderness in Europe.
Trajnostni turizem spodbuja običajne ljudi, da v naravi odkrijejo skrito vrednost, ne da bi jo uničevali.
Sustainable tourism encourages ordinary people to discover the hidden values of the nature without causing damage to it.
S trajnostnim turizmom se krepi sprejemanje politike ohranjanja, saj državljani zaradi osebne izkušnje razumejo potrebo po varstvu.
Sustainable tourism strengthens the acceptance of the conservation policy, as the citizens understand the need for protection through their persona experience.
Trajnostni turizem pripomore k ekonomskemu ohranjanju divjine ter omogoča možnosti za delo strokovnjakom za varstvo narave.
Sustainable tourism helps to economically maintain Wilderness, and provides job opportunities for the conservation experts.
Obstaja zanimiva pobuda, ki združuje programe za divjino in trajnostni turizem v Evropi, in sicer mreža evropskih parkov z območji divjine, fundacija PAN (Protected Area Network) Parks.
There is an interesting initiative for the combination of Wilderness programs and sustainable tourism in Europe, the PAN (Protected Area Network) Parks Foundation (PPF).
PAN Parks upravlja mrežo varovanih območij, ki so zadnja še nedotaknjena območja v Evropi.
PPF manages a network of protected areas that are still the last untouched lands in Europe.
Cilj že deset let stare mreže PAN Parks je trajnostni turizem na teh območjih.
The aim of the already ten years old PPF is sustainable tourism in these areas.
Vanjo je vključenih že deset evropskih parkov od arktičnega kroga do Sredozemlja.
There are already ten PAN Parks throughout Europe from the Artic Circle to the Mediterranean.
PAN Parks spodbuja turizem, da bi pridobili nove podpornike za ohranjanje.
PPF stimulate tourism in order to create new supporters for conservation.
Za uvrstitev med območja divjine obstajajo zelo stroga merila.
There is a very strict threshold for the wilderness area.
Območje mora imeti vsaj 10 000 hektarov površine v prvotnem stanju, kar izključuje tudi pridobitne dejavnosti človeka.
There must be at least 10.000 ha of the territory still in natural state, which excludes extractive human uses.
Merila za območja divjine PAN Parks:
PAN Parks wilderness zone standard:
Zahteva se, da ekološko nerazdrobljeno jedro/območje divjine meri vsaj 10 000 hektarov, kjer niso dovoljene pridobitne dejavnosti in kjer je upravljanje namenjeno le ohranjanju ali obnavljanju naravnih ekoloških procesov.
It is required that there is an ecologically unfragmented core/wilderness zone of at least 10.000 ha where no extract uses are permitted and where the only management interventions are those aimed at maintaining or restoring natural ecological processes.
Velikost jedra/območja divjine se v preteklosti ni zmanjšala.
The size of the core/wilderness zone has not been reduced in the past.
Območja divjine v evropskih parkih PAN Parks:
PAN Parks Wilderness Zones:
Ohranjanje divjine je najpomembnejši dosežek koncepta PAN Parks in sestavni del osnovnega cilja PAN Parks.
Wilderness conservation is the most significant achievements of the PAN Parks concept and part of PAN Parks Core Purpose.
V nadaljevanju je naveden kratek povzetek teh dosežkov:
Here is short summary of this achievement:
· Narodni park Archipelago (Finska): 10,600 ha
· Archipelago National Park (Fi): 10.600 ha
· Narodni park Bieszczady (Poljska): 18,425 ha
· Bieszczady National Park (Pl): 18.425 ha
· Narodni park Borjomi-Kharagauli (Gruzija): 50,325 ha (ni EU)
· Borjomi-Kharagauli National Park (Ge): 50.325 ha (non EU)
· Narodni park Fulufjället (Švedska): 22,140 ha
· Fulufjället National Park (Se): 22.140 ha
· Narodni park Oulanka (Finska): 12,924 ha
· Oulanka National Park (Fi): 12.924 ha
· Osrednjebalkanski narodni park (Bolgarija): 21,019 ha
· Central Balkan National Park (Bg): 21.019 ha
· Narodni park Majella (Italija): 25,500 ha
· Majella National Park (I): 25.500 ha
· Narodni park Paanajärvi (Rusija): 30,000 ha (ni EU)
· Paanajärvi National Park (Ru): 30.000 ha (non EU)
· Narodni park Retezat (Romunija): 14,215 ha
· Retezat National Park (Ro): 14.215 ha
· Narodni park Rila (Bolgarija): 16,350 ha
· Rila National Park (Bg): 16.350 ha
· Države članice Evropske unije: 146 , 173 ha
· European Union member states: 146.173ha
Ta pristop daje edinstveno priložnost, da se vsaj delno reši problem vse več območij z veliko vrstami v Evropi ter ustvari majhna, a izredno pomembna mreža zaščitenih območij divjine.
This approach create unique opportunity to least partially solve a problem with growing number of abundant areas throughout Europe and create small but vital network of wilderness protected areas.