natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Absorpcijska sposobnost v zvezi s kohezijsko politiko torej pomeni, da "stare" regije/države ne bi smele izgubiti upravičenosti do pomoči zaradi "statističnega učinka" in ne da bi se izboljšala njihova konkurenčnost in bi prišlo do strukturnih sprememb na bolje.
In other words, in relation to cohesion policy, absorption capacity means that "old” regions/countries should not lose their eligibility for funding as a result of the statistical effect without improvements in their competitiveness and structural situation have changed for the better.
Izguba ali morebitna izguba strukturnih sredstev je bila težava, ki je pestila mnoge regije EU-15 že kot rezultat širitve na vzhod.
The loss or prospective loss of structural funding was already a problem for many regions of the EU-15 as a result of the eastward enlargement.
Če bi DPK-9 pristopile danes, raziskovalni oddelek Evropskega parlamenta predvideva, da bi več kot tretjina regij, ki so trenutno upravičene do pomoči, izgubila svoj status regije Cilja 1.
If the ACC-9 joined today, the European Parliament’s research unit estimates that more than a third of the current regions eligible for structural funding would lose their Objective 1 status.
„Future Enlargement and Cohesion Policy“, [Prihodnja širitev in kohezijska politika], dokument strokovnega oddelka za strukturno in kohezijsko politiko IP/B/REGI/NT/2006_08, november 2006, glej tabelo 3 v prilogi.
"Future Enlargement and Cohesion Policy", Note by Specialist Unit on Structural and Cohesion Policy (Policy Department) IP/B/REGI/NT/2006_08, November 2006, see Table 3 in Annex.
Le baltiške države in Slovaška bi se izognile izgubi regij, upravičenih do pomoči.
Only the Baltic states and Slovakia would escape the loss of eligible regions.
Najbolj prizadete bi bile Italija, Nemčija, Malta, Španija, Grčija in Francija.
The worst affected would be Italy, Germany, Malta, Spain, Greece and France.
Grčija, Ciper in Slovenija bi bile izključene iz Kohezijskega sklada (90 %).
Greece, Cyprus and Slovenia would be excluded from the Cohesion Fund (90%).
Češka bi bila zelo blizu meje 90 %.
The Czech Republic would not fall far short of the 90% threshold.
Izračuni strokovnjakov so pokazali, da bi bilo treba za DPK-9, če bi vse pristopile k EU sedaj, zagotoviti proračun v višini 150,2 milijarde EUR, da bi omogočili naložbe strukturnih sredstev, ki že danes veljajo za nujne.
However, expert calculations have shown that, if all the ACC-9 joined the EU now, a budget of EUR 150.2 billion would have to be made available to them to permit the structural fund investments which are presently regarded as essential to take place.
„Die Auswirkungen der zukünftigen Erweiterungen auf die EU-Regionalpolitik, Berechnungen und Erläuterungen zur zukünftigen Verteilung der Strukturfonds“, [Učinki prihodnjih širitev na regionalno politiko EU – izračuni in opažanja o prihodnji porazdelitvi strukturnih skladov], GEFRA - družba za finančne in regionalne analize, november 2006.
"Die Auswirkungen der zukünftigen Erweiterungen auf die EU-Regionalpolitik, Berechnungen und Erläuterungen zur zukünftigen Verteilung der Strukturfonds", [Effects of future enlargements on EU regional policy, calculations and observations on the future distribution of the Structural Funds] GEFRA Gesellschaft für Finanz- und Regionalanalysen, November 2006.
Ta znesek je povsem nesorazmeren glede na mogoč prispevek DPK-9 za strukturni proračun (4 % povečanje).
This amount is totally out of proportion to the potential contribution of the ACC-9 to the structural budget (a 4% increase).
Glej predhodno opombo.
see previous footnote.
Takšno povečanje odobrenih proračunskih sredstev za strukturne sklade je politično nerealno.
An increase of this magnitude in the structural fund appropriations is politically unrealistic.
Prav tako nesmiselno bi bilo posledično sorazmerno zmanjšanje strukturne pomoči dosedanjim prejemnicam, saj bi tako recimo Poljska morala pristati na skoraj 50-odstotno zmanjšanje svojih trenutnih strukturnih sredstev.
A consequent linear reduction in funding for existing recipients would also make little sense: this would mean Poland, for example, having to accept a reduction of nearly 50% in its current structural funding.
Seveda do teh scenarijev širitve ne bodo prišlo istočasno.
These enlargement scenarios will not, of course, all take place at the same time.
Trenutno je gotovo samo, da bo mogoče statistične učinke pristopa Romunije in Bolgarije v letu 2007 občutiti v naslednjem obdobju dodeljevanja sredstev.
The only thing which is certain at present is that the statistical effects of Romania’s and Bulgaria’s accession in 2007 will be felt in the next funding period.
Vse države, ki prejemajo predpristopno pomoč, si prizadevajo za čimprejšnje članstvo v EU.
But all the countries receiving pre-accession assistance are seeking early EU membership.
Trenutno ni mogoče natančno napovedati niti časovnega okvira za pristop posameznih držav niti gospodarskega razvoja EU.
Neither the time-frame for the accession of the individual countries nor the economic development of the EU can be precisely predicted at present.
V vseh državah verjetno ne bo takoj prišlo niti do predvidene 4-odstotne absorpcije strukturnih sredstev.
The assumed 4% absorption of structural funds is also not likely to take place immediately for every country.
Vseeno je treba pojasniti razsežnosti prihodnjih pristopov na osnovi veljavnih pravil strukturne politike.
Nevertheless, the scale of the forthcoming accessions, given existing structural policy regulations, needs to be made clear.
Tudi ta poenostavljena shema pokaže, da bodo prihodnji pristopi v svoji celoti glede na današnjo stanje strukturne politike preveč obremenili Skupnost.
Even this simplified picture shows that the Community would be overwhelmed by the prospective new members taken as a whole, under current structural policy conditions.
Izračuni pa kažejo tudi, da bi se učinki posameznih pristopov na EU precej razlikovali.
However, the calculations also show that the individual accessions would differ significantly in their effects on the EU.
V vsakem oziru je tu Turčija poseben primer.
Turkey is a special case in every respect.
„Issues arising from Turkey’s Membership perspective“, [Vprašanja, ki izhajajo iz perspektive članstva Turčije], delovni dokument služb Komisije SEC(2004) 1202, oktober 2004.
"Issues arising from Turkey’s Membership perspective ", Commission Staff Working Document SEC(2004) 1202, October 2004.
Drugi ocenjujejo, da bi do leta 2025 Turčija samo za ukrepe strukturne politike prejemala do 26 milijard EUR na leto.
According to other estimates, by 2025 Turkey would be receiving up to € 26 billion annually for Structural Policy measures alone.
Humboldt Universität Berlin, Agrarwirtschaft 54 (2005), Zvezek 2/ 2005.
Humboldt Universität Berlin, Agrarwirtschaft 54 (2005) Heft 2/ 2005.
Ugotovitve poročevalca
Rapporteur’s observations
Omenjene razvojne napovedi kažejo, da bi se s vključitvijo potencialnih držav pristopnic regionalne razlike v življenjskem standardu znotraj razširjene EU še enkrat krepko povečale.
The development forecasts set out above show that the accession of the potential candidate countries would once more greatly widen regional discrepancies in terms of wealth within the enlarged EU.
Izziv za kohezijsko politiko, katere cilj je regionalno zbliževanje, je še toliko težji zaradi proračunskih težav in vedno večje globalne konkurence tudi znotraj EU-27.
The resulting challenge for a cohesion policy seeking to achieve regional equilibrium will be compounded by an overstretched budget and increasing global competition even within the EU-27.
Hkrati rastejo tudi pričakovanja, da bo evropska strukturna politika uspešno prispevala k lizbonski strategiji.
At the same time, expectations are growing for European structural policy to make an effective contribution to the Lisbon strategy.
Izzivi, s katerimi se spoprijema evropska regionalna politika, tako rastejo hitreje kot sredstva, ki so ji na voljo.
As a result the challenges to European Regional Policy will outstrip the funds available.
Zastavljene cilje kohezijske politike je mogoče doseči le s pomočjo postopnega pristopa k širitvenem procesu in z reformami, ki bodo povečale učinkovitost obstoječih inštrumentov.
The current aims of cohesion policy can only be achieved by a graduated approach to the enlargement process and by reforms to boost the efficiency of existing instruments.
Postopni modeli regionalne politike
Graduated regional policy models
Treba je razviti tovrstne strukturne koncepte glede na gospodarski in politični napredek kandidatk za pristop, ti koncepti pa so lahko tudi posebna oblika članstva v EU ali okrepljeno članstvo v Evropskem gospodarskem prostoru („EGP+“).
Structural funding plans to this effect should be drawn up in the light of the economic and political progress made by the candidate countries and could reflect a special type of EU membership or an enhanced EEA+ membership.
Omogočen mora biti tudi umik oziroma prekinitev ukrepov strukturne politike.
It must also be possible to reverse or suspend structural policy measures.
Nadalje bi bilo treba natančneje opredeliti tudi sestavine strukturne politike v „okrepljeni sosedski politiki“.
In addition, the structural policy component of the “reinforced neighbourhood policy” should be more defined, in greater detail.
Sestavine učinkovite regionalne politike
Components of an efficient regional policy
Učinkovitost regionalne politike bi bilo mogoče ohranjati ali celo okrepiti z učinkom vzvoda financiranja s posojili in to tudi tam, kjer je finančni manevrski prostor sicer majhen.
The effectiveness of regional policy might be maintained or even enhanced by the leverage effect of loan financing , even when the margins for financial manoeuvre are limited.
Večjo učinkovitost evropskega financiranja bi bilo mogoče doseči tudi z višjimi nacionalnimi deleži sofinanciranja in poenostavljenimi ureditvami za zasebno sofinanciranje evropskih programov.
Greater effectiveness for European funding might also be achieved through higher national co-financing shares and simplified arrangements for private co-financing of European programmes.
Razmisliti bi bilo treba tudi o povezavi med uspešnostjo kohezijske politike in nacionalnimi gospodarskimi politikami.
Consideration should also be given to the link between the effectiveness of cohesion policy and national economic policies.
Skupnost bi zato lahko povezala dodeljevanje sredstev z ugodno nacionalno politiko rasti .
The Community might therefore link the award of appropriations to a favourable national growth policy.
Ponovno bi bilo treba temeljito razmisliti tudi o vsebini prednostnega financiranja.
A radical rethink should also take place on the substance of funding priorities.
Zlasti programi za spodbujanje regionalne konkurenčnosti bi morali biti bolj osredotočeni na internacionalizacijo regionalnega gospodarstva in na izgradnjo ključne mednarodne infrastrukture z namenom spodbujanja rasti.
In particular programmes for promoting regional competitiveness should concentrate more closely on the internationalisation of the regional economy and on building up key international infrastructures with a view to giving greater incentives to growth.
Nadalje bi morali strukturni skladi igrati pomembnejšo vlogo pri ublažitvi posledic demografskih sprememb in globalizacije .
It is also essential that the structural funds play a more important role in cushioning the impact of demographic change and globalisation.
Po drugi strani je treba kritično preučiti uspešnost podjetniških subvencij, saj pri odločitvah podjetij glede lokacij najbrž ne igrajo pomembne vloge.
The effectiveness of business subsidies, on the other hand, should be subjected to critical examination, since they probably do not play a decisive role in determining business location.
Nazadnje je treba še naprej spodbujati tudi večjo preglednost dodeljevanja odobrenih proračunskih sredstev .
Finally, there needs to be greater transparency in the award of appropriations.
Šele ko bo dovolj jasno, kako in kje se porabljajo sredstva iz strukturnih skladov, bo mogoč ponoven pregled seznama političnih ciljev.
Only when there is sufficient clarity about how and where the money from the structural funds is being spent will it be possible to review the list of political objectives.
Bistven je tudi boj proti korupciji in zlorabam, ki mora biti nujen predpogoj za članstvo v evropski kohezijski politiki.
It is also vital to fight corruption and abuses and this must be an absolute precondition for membership of the European cohesion policy.
O merilih za nadaljnji razvoj kohezijske politike bo treba razpravljati tako pri reviziji proračuna za leti 2008/2009 kot tudi pri prihodnjih ocenah kohezijske politike in predpristopne pomoči.
Criteria for the further development of cohesion policy will have to be discussed in the review of the 2008/2009 budget as well as in future assessments of cohesion policy and pre-accession assistance.
Odbor za proračun poziva Odbor za regionalni razvoj, kot pristojni odbor, da v svoj predlog resolucije vključi naslednje pobude:
The Committee on Budgets calls on the Committee on Regional Development, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
6. poudarja, da bo glede na trenutni sistem virov Unije morebitne prihodnje širitve težko financirati brez ogrožanja učinkovitosti zdajšnje kohezijske politike;
Considers that, in view of the current state of the EU's resources system, it would be difficult to finance any future enlargement without jeopardising the effectiveness of the current cohesion policies;
Posledice prihodnjih širitev za učinkovitost kohezijske politike
Consequences of future enlargements on the effectiveness of cohesion policy
Posledice prihodnjih širitev za učinkovitost kohezijske politike
The consequences of future enlargements on the effectiveness of cohesion policy
Nathalie Griesbeck 20.9.2004
Markus Pieper 2.5.2006
Paul Rübig, Hans-Peter Martin
Jan Březina, Emanuel Jardim Fernandes, Ljudmila Novak, Zita Pleštinská, Richard Seeber, Czesław Adam Siekierski, László Surján, Károly Ferenc Szabó
o pomoči EU za trgovino
on The EU's Aid for Trade
MNENJE Odbora za razvoj ...........................................................................................20
OPINION of the Committee on Development ......................................................20
– ob upoštevanju resolucij z dne 13. decembra 2001 o zasedanju Svetovne trgovinske organizacije (STO) v Katarju
– having regard to its resolutions of 13 December 2001 on the WTO meeting in Qatar
UL C 177E, 25.7.2002, str.
OJ C 177 E, 25.7.2002, p.
290 , z dne 3. septembra 2002 o trgovini in razvoju za izkoreninjanje revščine
290. , of 3 September 2002 on trade and development for poverty eradication
277 , z dne 30. januarja 2003 o svetovni lakoti in odpravi ovir pri trgovini z najrevnejšimi državami
277. , of 30 January 2003 on world hunger and the elimination of barriers to trade with the poorest countries
2004, str 79 , z dne 15. maja 2003 o krepitvi zmogljivosti v državah v razvoju
79. , of 15 May 2003 on capacity-building in the developing countries
UL 67 E, 17.3.2004, str.
OJ C 67 E, 17.3.2004, p.
255. , z dne 4. septembra 2003 o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o trgovini in razvoju – pomoč državam v razvoju pri izkoriščanju prednosti trgovine
255. , of 4 September 2003 on the Communication from the Commission to the Council and the European Parliament on trade and development - Assisting developing countries to benefit from trade
UL C 304 E, 01.12.2005, str.
OJ C 304 E, 1.12.2005, p.
.UL C 92 E, 20.04.2006, str.
OJ C 92 E, 20.4.2006, p.
397 , z dne 6. julija 2005 o svetovnem pozivu k ukrepom proti revščini: izkoreninimo revščino
397. , of 6 July 2005 on the Global Call to Action: Making Poverty History
Sprejeta besedila , P6_TA(2005)0289 , z dne 1. decembra 2005 o pripravah na šesto ministrsko konferenco STO v Hongkongu
Texts adopted, P6_TA(2005)0289 . , of 1 December 2005 on the preparations for the Sixth Ministerial Conference of the WTO in Hong Kong
Sprejeta besedila , P6_TA(2005)0461 . , z dne 4. aprila 2006 o oceni pogajalskega kroga iz Dohe po ministrski konferenci STO v Hongkongu
Texts adopted, P6_TA(2005)0461 . , of 4 April 2006 on the assessment of the Doha Round following the WTO Ministerial Conference in Hong Kong
Sprejeta besedila, P6_TA(2006)0123 , z dne 1. junija 2006 o trgovini in revščini: oblikovanje trgovinske politike, ki bo povečala prispevek trgovine k odpravi revščine
Texts adopted, P6_TA(2006)0123 . , of 1 June 2006 on trade and poverty: designing trade policies to maximise trade's contribution to poverty relief
Sprejeta besedila , P6_TA(2006)0242 . , in 7. septembra 2006 o odložitvi pogajanj o razvojnem načrtu iz Dohe
Texts adopted, P6_TA(2006)0242 . , and of 7 September 2006 on the suspension of negotiations on the Doha Development Agenda
– ob upoštevanju skupne izjave Sveta, Evropskega parlamenta in Komisije o razvojni politiki Evropske unije z naslovom Evropsko soglasje,
Joint Declaration by the Council, the European Parliament and the Commission on European Union Development Policy “The European Consensus” ,
– ob upoštevanju sklepov Sveta za splošne zadeve in zunanje odnose z dne 12. decembra 2005 ter 16. in 17. oktobra 2006,
– having regard to the Conclusions of the General Affairs and External Relations Council of 12 December 2005 and 16-17 October 2006,
– ob upoštevanju Deklaracije tisočletja Združenih narodov z dne 8. septembra 2000, v kateri so določeni razvojni cilji novega tisočletja, ki predstavljajo skupno začrtana merila mednarodne skupnosti za odpravo revščine,
– having regard to the United Nations' Millennium Declaration of 8 September 2000, which sets out the Millennium Development Goals (MDGs) as criteria collectively established by the international community for the elimination of poverty,
– ob upoštevanju poročila Združenih narodov o razvojnih ciljih tisočletja za leto 2005,
– having regard to the "The Millennium Development Goals - Report 2005" of the United Nations (UN),
– ob upoštevanju poročila delovne skupine Združenih narodov za projekt tisočletja,
– having regard to the report by the UN Millennium Project Task Force,
– ob upoštevanju izjave, ki jo je 8. julija 2005 objavila skupina G8 v Gleneaglesu,
– having regard to the communiqué released on 8 July 2005 by the Group of Eight (G8) in Gleneagles,
– ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino in mnenja Odbora za razvoj ( A6‑0088/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on International Trade and the opinion of the Committee on Development ( A6‑0088/2007 ),
A. ker je večstranski trgovinski sistem, uravnotežen in zasnovan na poštenih pravilih, bistvenega pomena, da lahko države v razvoju sodelujejo v mednarodni trgovini in izkoriščajo njene prednosti,
A. whereas a balanced rules-based multilateral trading system is crucial to the ability of developing countries to participate in and benefit from international trade,
B. ker se je delež najmanj razvitih držav v svetovni trgovini v zadnjih 40 letih zmanjšal z 1,9 % na manj kot 1 %, čeprav so se v zadnjih letih razširili dvostranski sistemi dostopa do trga brez carin in omejevalnih kvot za proizvode iz najmanj razvitih držav (med katerimi je najpomembnejša pobuda Skupnosti Vse razen orožja),
B. whereas over the past 40 years the share of world trade of the least developed countries (LDCs) declined from 1.9% to less than 1% despite the expansion, over recent years, of bilateral duty free and quota free access schemes for their products (of which the Community's 'Everything But Arms' scheme is the largest),
C. ker sta gospodarska rast in vključevanje držav v razvoju v svetovno gospodarstvo glavna pogoja za uresničenje cilja izkoreniniti revščino v okviru trajnostnega razvoja in za uresničevanje razvojnih ciljev tisočletja,
C. whereas economic growth and the integration of developing countries into the global economy is a major condition for fulfilling the aim of eradicating poverty in the context of sustainable development and the pursuit of the MDGs,
D. ker so mir ter skupne in univerzalne vrednote spoštovanja in spodbujanja človekovih pravic, temeljnih svoboščin, dobrega upravljanja, demokratizacije in pravne države bistvene, da lahko države v razvoju zmanjšujejo revščino in izkoriščajo prednosti večjih možnosti trgovanja,
D. whereas peace and the common and universal values of respect for, and promotion of, human rights, fundamental freedoms, good governance, democratisation and the rule of law are essential to enabling developing countries to both reduce poverty and realise the benefits to be derived from greater trade opportunities,
E. ker ima Skupnost, kot je navedeno v Evropskem soglasju o razvoju, opirajoč se na lastne izkušnje in izredno poznavanje trgovine, primerjalno prednost podpori partnerskim državam pri vključevanju trgovine v nacionalne razvojne strategije in podpori regionalnega sodelovanja,
E. whereas, as noted in the "European Consensus on Development", the Community, drawing on its own experiences and exclusive competence in trade, has a comparative advantage in providing support to partner countries to integrate trade into national development strategies and in supporting regional co-operation,
F. ker deklaracija šeste ministrske konference STO v Hongkongu navaja, da mora biti pomoč za trgovino namenjena državam v razvoju, zlasti najmanj razvitim državam, da zgradijo zmogljivosti ponudbe in trgovinsko infrastrukturo, ki jo potrebujejo kot pomoč pri izvajanju in koriščenju sporazumov STO, širše pa za širitev svoje trgovine,
F. whereas the declaration of the Sixth WTO Ministerial Conference in Hong Kong states that “Aid for Trade should aim to help developing countries, particularly LDCs, to build the supply-side capacity and trade-related infrastructure that they need to assist them to implement and benefit from WTO Agreements and more broadly to expand their trade”,
G. ker je globalizacija proces v teku in ga ni mogoče ustaviti, ki pa prinaša možnosti in izzive, a tudi tveganje za na rob potisnjene države, zlasti najrevnejše, hkrati pa potiska na rob najbolj ranljive skupine v teh državah, zlasti kjer so še naprej velike razlike v dohodkih v državi ali med državami in se povečuje število ljudi, ki živijo v revščini,
G. whereas globalisation is an ongoing and unstoppable process that presents opportunities and challenges but also raises the risk of marginalising countries, in particular the poorest countries, as well as marginalising the most vulnerable groups within those countries, notably where income gaps within and between countries remain wide and there is an increasing number of people living in poverty,
2. kljub temu vztraja, da zgolj trgovinska odprtost ni dovolj za izkoriščanje trgovine v prid razvoju in za zmanjševanje revščine, kar je zapleten problem z več razsežnostmi, ki se ga ne da preprosto rešiti;
Insists however that trade openness alone is an insufficient condition for harnessing trade for development and reducing poverty, which is a complex and multidimensional problem without simple solutions;
5. meni, da je odgovornost vzajemna ter da načela okoljske trajnosti, varstva človekovih in socialnih pravic ter dobrega upravljanja veljajo enako za razvite države in države v razvoju ter jih je zato treba vključiti v pristop EU k pomoči za trgovino;
Considers that accountability is reciprocal and that the principles of environmental sustainability, social and human rights protection and good governance apply to developed and developing countries alike and must therefore be mainstreamed into the EU's approach to AfT;
9. priznava, da razvoj ne pomeni le gospodarskega razvoja, ampak tudi razvoj na področjih, kot so zdravje, izobraževanje, človekove pravice, varovanje okolja in politična svoboda; vendar meni, da teh ni mogoče trajnostno zagotoviti brez gospodarskega razvoja, ki prinaša potrebna sredstva;
Acknowledges that development is not simply economic development but also development in areas such as health, education, human rights, environmental protection and political freedom; considers, however, that these cannot be sustainably ensured in the absence of economic development, which generates the necessary resources;