natgillin/translations-raw huggingface dataset:
5. poziva Komisijo, da upošteva dejstvo, da je bila delovna skupina za varstvo podatkov iz člena 29 ustanovljena za svetovanje Komisiji o kakršnih koli ukrepih Skupnosti, ki vplivajo na pravice in svoboščine fizičnih oseb v zvezi z obdelavo osebnih podatkov in zasebnostjo;
Invites the Commission to take account of the fact that the Article 29 Data Protection Working Party has been established to advise the Commission on any Community measures affecting the rights and freedoms of natural persons with regard to the processing of personal data and privacy;
7. poziva Svet in Komisijo, da določita prednostne naloge na podlagi operativnega programskega okvira za izvajanje Haaškega programa za boj proti terorizmu v primeru notranje varnosti ter evropsko varnostno strategijo v primeru zunanje varnosti;
Calls on the Council and the Commission to set the priorities on the basis of the operational programming framework for the implementation of the Hague programme on the fight against terrorism in the case of internal security and the European European Security Strategy in the case of external security;
9. meni, da mora biti eden glavnih ciljev programa varovanje zunanjih meja Unije in varovanje kritične infrastrukture kot na primer vseevropskih omrežij in jedrskih elektrarn;
Considers that one of the main goals of the Programme should be the protection of the outside borders of the Union and the protection of critical infrastructure as for example trans-European networks and nuclear power plants;
12. vztraja, da je treba vzpostavitev programa za raziskave na področju varnosti povezati z redno izčrpno analizo varnostnih potreb, da se opredelijo glavni tehnološki in netehnološki instrumenti, potrebni za obravnavo nihajočega varnostnega okolja po hladni vojni;
Insists that the establishment of a security research programme must be combined with comprehensive analysis on a regular basis of security-related needs, in order to define the main technological and non-technological instruments required to address the post-cold war fluctuating security landscape;
15. meni, da je v sporočilu Komisije poudarek na tehnoloških raziskavah; poziva k bolj uravnoteženemu vzajemnem delovanju raziskav na področju naravoslovnih ved in tehnologij ter drugih ved, zlasti političnih, družbenih in humanističnih;
Considers that in the Commission’s Communication there is an accent on technology research; calls for a more balanced interaction between research in the natural sciences and technology and other sciences, in particular political, social and human sciences;
24. pozdravlja predlagano ustanovitev Evropskega svetovalnega odbora za raziskave na področju varnosti; meni, da so, glede na sedanje pomanjkanje nadgradnje oblikovanja politike, potrebni jasnejši podatki o tem, ali bo svetovalni odbor zadosten in pripravljen uspešno svetovati o vsebini raziskave na področju varnosti ter reševati operativne težave programa; poudarja, da morajo Evropski parlament zastopati v Evropskem svetovalnem odboru za raziskave na področju varnosti pet članov, vključno s predsedniki pristojnih odborov (Odbora za zunanje zadeve, Pododbora za varnost in obrambo, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve) ali njihovi predstavniki;
Welcomes the suggested setting up of the European Security Research Advisory Board; considers that, given the current lack of a policy formulation superstructure, the need exists for clearer information on whether the Advisory Board will prove sufficient and be prepared to effectively advise on the content of security research and address programme operational problems; underlines that the European Parliament should be represented in the European Security Research Advisory Board by five members, including the Chairmen of the responsible Committees (the Committee on Foreign Affairs, the Subcommittee on Security and Defence, the Committee on Industry, Research and Energy, the Committee on Internal Market and Consumer Protection and the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs) or their representatives;
28. se strinja, da za odpravo visokih stroškov podvajanja in razdrobitve sedanjih varnostnih struktur in programov spodbudijo večje in tesnejše sodelovanje ter usklajevanje dejavnosti evropskih raziskav na področju varnosti in prizadevanja držav članic, drugih raziskovalnih dejavnosti EU in drugih mednarodnih organizacij, ki imajo odgovornosti v zvezi z globalnimi ali regionalnimi varnostnimi vprašanji;
Shares the view that, in order to overcome the high costs of duplication and fragmentation in the current security structures and programmes, encouragement should be given to increased and closer cooperation and coordination between European security research activities and efforts deployed by Member States, other EU research activities and other international organisations having responsibilities associated with global or regional security issues;
30. vztraja, da mora Evropski parlament sodelovati pri razvoju dejavnosti evropskih raziskav na področju varnosti ne le tako, da se ga redno obvešča o napredku, ampak predvsem tako, da se z njim vnaprej posvetuje o izvajanju načrtovanega programa;
Insists that the European Parliament should be engaged in the development of European security research activities not only by being regularly informed of progress but above all by being consulted in advance on the implementation of the planned programme;
35. poziva Svet in Komisijo, da zagotovita uspešno in učinkovito razmerje med EPRV in Evropsko obrambno agencijo (EOA) v izogib kakršnemu koli podvojevanju na področju raziskav in tehnologije;
Calls on the Council and the Commission to ensure an efficient and effective relationship between the ESRP and the European Defence Agency (EDA) to avoid any kind of duplication in the field of research and technology;
37. poziva k učinkoviti optimizaciji možnih sinergij med obrambnim in civilnim raziskovanjem s povezovanjem aplikacij in prenosom tehnologije med obema sektorjema; hkrati poziva k jasnejši opredelitvi posebnih instrumentov, ki bi lahko pomagali pri reševanju posebnih težav raziskav, povezanih z varnostjo;
Calls for an efficient optimisation of the potential synergies between defence and civil research, through integration of applications and technology transfer across both sectors; at the same time calls for a clearer definition of the specific instruments that could help tackle the particular problems of security-related research;
Upravljanje Raziskovalnega programa evropske varnosti
Management of the European Security Research Programme
39. vztraja, da mora upravljanje Evropskega programa za raziskave na področju varnosti poudariti dodano vrednost interoperabilnosti in povezanosti, da se izboljša čezmejno sodelovanje, prepreči nepotrebno podvajanje in izboljša skladnost prizadevanj Unije;
Insists that the management of the European Security Research Programme should emphasise the added value of interoperability and connectivity so as to improve cross-border cooperation, avoid unnecessary duplication and improve the coherence of the Union’s efforts;
41. vztraja, da je treba spodbujati sistematično sodelovanje ter raziskati združene moči industrije in raziskovalne skupnosti, da se poveča stopnja inovacij v Evropi na najvišjo raven na svetu;
Insists on the need to foster systematic collaboration and to explore the combined strengths of industry and the research community, with a view to increasing the European innovation ratio to the highest level in the world;
V skladu s prejšnjimi resolucijami Evropskega parlamenta (in zlasti z resolucijo z dne 20. novembra 2003 politiki obrambne opreme EU
In line with previous European Parliament resolutions (and in particular that dated 20 November 2003) on the EU Defence Equipment Policy
P5_TA (2003) 0522. in s sklepi različnih evropskih svetov v Kölnu (junij 1999), v Helsinkih (december 1999), v Solunu (junij 2003), v Lizboni (marec 2000) in v Barceloni (marec 2002) je Evropska komisija razvijala pomembne pobude za pripravo Raziskovalnega programa evropske varnosti (European Security Research Programme – EPRV).
P5_TA(2003)0522 . , and the conclusions of various European Councils at Cologne (June 1999), Helsinki (December 1999), Thessaloniki (June 2003), Lisbon (March 2000) and Barcelona (March 2002), the European Commission has been developing important initiatives to prepare a European Security Research Programme (ESRP).
Zato je oktobra 2003 sklicala „Skupino osebnosti na področju raziskav na področju varnosti“ (Group of personalities in the field of Security Research – GoP), ki sta ji sopredsedovala evropska komisarja Philippe Busquin in Erkki Liikanen, vanjo pa je bilo vključenih tudi osem predsednikov in direktorjev s področja industrije, štirje člani Evropskega parlamenta, štirje direktorji raziskovalnih inštitutov in dva uradnika Ministrstva za obrambo.
To this aim, it convened in October 2003 a "Group of personalities in the field of Security Research" (GoP) co-chaired by European Commissioners Philippe Busquin and Erkki Liikanen which also included eight industry Chairmen and Chief Executives, four EP Members, four Directors of Research Institutes and two Ministry of Defence officials.
Temeljna naloga skupine GoP je bila, da predlaga načela in prednostne naloge programa EPRV v skladu s cilji zunanje, varnostne in obrambne politike Evropske unije in z njenim prizadevanjem, da bi ustvarila območje svobode, varnosti in pravice.
The primary mission of the Group was to propose principles and priorities of an ESRP in line with the European Union’s foreign, security and defence policy objectives and its ambition to construct an area of freedom, security and justice .
Skupina je 15. marca 2004 predstavila svoje poročilo „Raziskava za varno Evropo“.
The group presented its report entitled "Research for a Secure Europe" on 15 March 2004.
V njem je navedla, da bi morala Evropa izkoristiti svoje tehnološke prednosti in da tehnologija sama ne more zagotoviti varnosti, čeprav bi bila varnost brez tehnološke podpore nemogoča, nato pa je predložila več predlogov, vključno z naslednjimi:
After stating that Europe should take advantage of its technological strengths and that technology itself cannot guarantee security, although security without technological support would be impossible, the GoP made a number of proposal, including:
q da bi zapolnil vrzel med civilnimi in obrambnimi raziskavami, bi si moral program EPRV prizadevati za čim večje koristi večnamenskih vidikov tehnologije;
q In closing the gap between civil and defence research, the ESRP should seek to maximise the benefits of multi-purpose aspects of technology.
q program EPRV bi moral biti usmerjen predvsem v interoperabilnost in povezanost kot ključni prvini čezmejnega in medslužbenega sodelovanja;
q The ESRP should focus on interoperability and connectivity as key elements of cross-border and inter-service cooperation.
q oblikovati je treba nove finančne instrumente, s katerimi bi omogočili povrnitev finančnih sredstev za raziskave, če je to upravičeno, v višini do 100 % stroškov;
q New financing instruments should be created to enable research funding to be reimbursed, if justified, at up to 100% of cost.
q ustanoviti je treba „Svetovalni odbor za raziskave na področju varnosti“, ki bi oblikoval strateške zasnove ukrepov za pripravo raziskovalne agende EPRV ter svetoval o načelih in mehanizmih za izvajanje;
q A 'Security Research Advisory Board' should be established to draw strategic lines of action to prepare the ESRP research agenda as well as to advise on the principles and mechanisms for implementation.
q Komisija in Svet bi morala zagotoviti uspešno in učinkovito povezavo med EPRV in Evropsko obrambno agencijo.
q The Commission and the Council should ensure an effective and efficient liaison between the ESRP and the European Defence Agency.
V sporočilu Komisije z dne 7. septembra 2004
The Commission Communication dated 7 September 2004
Sporočilo Evropske komisije „Raziskava varnosti: naslednji koraki“, KOM(2004) 590, 7.9.2004. je Komisija pozdravila priporočila v poročilu skupine GoP in dodatno določila podlago in naslednje korake na področju raziskav na področju varnosti.
European Commission Communication "Security Research: The next Steps", COM(2004) 590, 7.9.2004. welcomed the recommendations contained in the GoP Report and further identified the basis and next steps to be taken in security research.
Z vidika Evropskega parlamenta je razvoj raziskovalnega in razvojnega programa na področju varnosti in obrambe glavna prednostna naloga
From the EP point of view, the development of a research and development programme in the area of security and defence constitutes a major priority
Kot je jasno pokazal spor na Balkanu, varnostna prizadevanja Evrope še vedno niso dovolj podprta z industrijskimi zmogljivostmi in verodostojnimi raziskavami.
As the Balkans conflict clearly illustrated, Europe's security aspirations remain largely unsupported by industrial capabilities and credible research.
Vrzel, ki še vedno obstaja na področju vojaških zmogljivosti in obrambne tehnologije med Združenimi državami in Evropo, se poglablja zaradi razlik pri naložbah v raziskave in razvoj.
The persistent gap in military capabilities and defence technology between the United States and Europe are exacerbated by the disparities regarding investment in research and development.
Najnovejše študije jasno kažejo, da je investiranje v raziskave in razvoj na področju obrambe v primerjavi z drugimi svetovnimi regijami nižje.
Recent studies show clear under-investment in research and development within the defence sector in comparison to other world regions.
Na tem področju so proračuni držav članic za raziskave in razvoj še vedno petkrat nižji od proračuna Združenih držav (10 milijard EUR proti 54 milijardam EUR na leto).
In this sector, Member States' budgets for research and development remain five times lower than in the United States (€10 versus €54 billion annually).
Pravzaprav so v zadnjih desetih letih odhodki za obrambne raziskave in razvoj v Evropi ostali nespremenjeni ali pa so se celo znižali.
In fact, defence research and development expenditure in Europe have remained unchanged or even declined over the last ten years.
Čeprav evropska politika o vojaški opremi ne namerava posnemati politike Združenih držav, je jasno, da so te znatne razlike velika ovira za potrebno interoperabilnost vojaških sredstev zaveznikov na področju, kjer se odvijajo operacije.
Though Europe's military equipment policy is not intended to copy that of the United States, it is clear that these significant disparities constitute a major obstacle to the necessary interoperability of the military resources of the allies in any theatre of operations.
Ta vrzel je še bolj izrazita zaradi visoke razdrobitve in porazdelitve evropskih raziskav na področju varnosti.
This gap is also accentuated by the high level of fragmentation and compartmentalisation of European security research.
Zaenkrat na ravni Unije ni skladnega pristopa k obrambnim raziskavam.
Currently there is no coherent approach to defence research at Union level.
Omejeno sodelovanje med državami članicami in pomanjkanje učinkovite usklajenosti evropskih prizadevanj povzročata dodatne težave v zvezi z interoperabilnostjo in s stroškovno učinkovitostjo varnostnih programov.
The limited cooperation between the Member States and the lack of effective coordination of European efforts provoke additional problems regarding interoperability and cost-efficiency of security programmes.
Poleg tega imajo te težave ob upoštevanju umetne delitve na civilne in obrambne raziskave pomembnejšo razsežnost, ki ovira možnost medsebojnega bogatenja med tema raziskovalnima področjema.
Furthermore, these problems assume a more significant dimension given the artificial separation between civil and defence research that hampers the potential for cross-fertilisation between the two research fields.
Če želi Evropa te pomanjkljivosti premagati s svojimi tehnološkimi prednostmi, s katerimi vzpostavi sposobnosti namestitve za osnovne vire v operacijah ESDP in za reševanje novih in bolj zapletenih varnostnih izzivov, mora začeti izvajati skladen in strukturiran raziskovalni in razvojni program na področju obrambe.
To overcome these deficiencies, using its technological strengths to build deployment capability for essential resources in ESDP operations as well as for tackling new and more sophisticated security challenges, Europe clearly needs to undertake a coherent and structured research and development programme in the area of defence.
Poleg tega bi lahko imele raziskave na področju varnosti veliko vlogo pri lizbonski strategiji, saj bi povečale industrijsko konkurenčnost Evrope in okrepile njeno znanstveno in tehnološko osnovo.
In addition, security research could also play a decisive role in the Lisbon Strategy by enhancing Europe's industrial competitiveness and by strengthening its scientific and technological base.
Prispevale bi lahko tudi k lizbonskim in barcelonskim ciljem, ki predvidevajo, da države članice do leta 2010 prispevajo 3 % BDP v raziskave in razvoj in da Evropa postane najbolj konkurenčna ekonomija na osnovi znanja na svetu.
It could then contribute to the Lisbon and Barcelona objectives of investing 3% of GDP in research and development by 2010 and making Europe the most competitive knowledge-based economy in the world.
Prav obravnava obstoječih in prihodnjih varnostnih izzivov, zagotavljanje evropske verodostojnosti v operacijah ESDP in spodbujanje inovativnosti in konkurenčnosti v evropski ekonomiji je „raison d'etre“ Evropskega programa za raziskave na področju varnosti (EPRV).
Therefore, by addressing existing and future security challenges, ensuring European credibility in ESDP operations and stimulating innovation and competitiveness in the European economy, the European Security Research Programme (ESRP) finds its "raison d'être".
Prilagodljiv, skladen in usklajen pristop za Evropskegi program za raziskave na področju varnosti
A flexible, coherent and coordinated approach for the European Security Research Programme
V zvezi s potrebo po učinkovitejših raziskavah na področju varnosti predlaga Komisija uvedbo programa EPRV z začetkom leta 2007.
In addressing the need for more efficient security research, the Commission proposes the launching of an ESRP starting in 2007.
Prihodnji program EPRV bi moral temeljiti na prilagodljivem, skladnem in usklajenem pristopu k raziskavam na področju varnosti.
The future ESRP should be based on a flexible, coherent and coordinated approach to security research.
Prvič, prihodnji EPRV bi se moral kot način obravnave novih varnostnih okoliščin posvetiti predvsem raziskovalnim dejavnostim in tehnološkim področjem, ki bi omogočila Uniji konkretno izpolnjevanje sedanjih varnostnih potreb.
First of all, as a mean of addressing the new security context, the future ESRP should focus on research activities and technology areas that would enable the Union to concretely meet the current security needs.
Temeljiti bi moral na evropski agendi, ki navaja najučinkovitejše in najustreznejše tehnološke instrumente za ustrezno izpolnjevanje varnostnih misij EU.
It should be based on a European agenda that identifies the most efficient and appropriate technological instruments to feasibly accomplish EU security missions.
Da bi zagotovili potrebne zmogljivosti na področjih odkrivanja, zaščite, nadzora in spremljanja, interoperabilnosti sistemov – ključna področja pri obravnavanju novih varnostnih izzivov – si je treba prizadevati za napredek na področjih senzorskih sistemov, biotehnologije, vesoljske tehnologije in tehnologije IT.
Thus, in order to provide the necessary capabilities in the field of detection, protection, surveillance and monitoring, systems interoperability - key areas in tackling the new security challenges - progress in sensors systems, biotechnology, space and IT technology, should be sought.
Pet prednostnih področij raziskovalnega projekta iz Pripravljalnega ukrepa EPRV
The five research project priority areas identified by the ESPR-Preparatory action
Pripravljalni ukrep EPRV z naslovom „Okrepitev evropskega industrijskega potenciala na področju raziskav na področju varnosti 2004–2006“ je bil uveden s sporočilom Komisije o varnostnih raziskavah „Na poti k programu za izboljšanje varnosti v Evropi prek raziskav in tehnologije“, KOM(2004) 72, 3.2.2004. – izboljšanje ozaveščanja o stanju; optimiziranje varnosti in zaščite omrežnih sistemov; zaščita pred terorizmom, vključno z bioterorizmom in z incidenti z biološkimi, kemičnimi in drugimi snovmi; izboljšanje kriznega upravljanja ter interoperabilnost in integrirani sistemi za informiranje in komuniciranje – so glavna raziskovalna področja za razvoj potrebnih zmogljivosti Evrope in obravnavajo „neposredne varnostne izzive“, s katerimi se sooča Evropa.
The ESPR-Preparatory action, entitled "Enhancement of the European industrial potential in the field of Security research 2004-2006", was launched by Commission’s Security Research Communication “Towards a programme to advance European security through research and technology”, COM(2004) 72, 3.2.2004. - improving situation awareness; optimising security and protection of network systems; protection against terrorism, including bio-terrorism and incidents with biological, chemical and other substances; enhancing crisis management; and interoperability and integrated systems for information and communication – constitute crucial research areas for the development of the necessary European capabilities and address the "immediate security challenges" facing Europe.
V tem smislu je treba poudariti ključno vlogo tako imenovanih sistemov C4ISR (vodenje, nadzor, komunikacije, informatika, obveščanje, spremljanje in raziskovanje) kot bistvenih potencialnih zmogljivosti za „sodobne varnostne izzive“, da bi zapolnili vrzel, ki še vedno obstaja v večini držav članic.
In this context, the key role of the so called C4ISR systems (command, control, communications, computing, intelligence, surveillance and reconnaissance) as essential potential capabilities to the "modern security challenges" should be stressed, in order to fill the persistent gap existing in most Member States.
Da bi dosegli napredek na področju vesolja, so že uvedene pomembne pobude in pomembni instrumenti, kot sta program globalnega nadzorovanja okolja in varnosti (GMES) ali program satelitske radionavigacije GALILEO.
Important initiatives and instruments have already been launched to make advances in the space domain, as the Global Monitoring for Environment and Security (GMES) programme or the GALILEO satellite radionavigation programme.
Predvideni so tudi drugi ukrepi, zlasti v okviru Bele knjige o evropski vesoljski politiki
Other actions are foreseen, especially in the context of the White Paper on European Space Policy
Bela knjiga „Vesolje: nov evropski horizont Unije, ki se širi – akcijski načrt za izvajanje evropske vesoljske politike“, KOM(2003) 673, 11.11.2003. .
White Paper "Space : a new European frontier for an expanding Union – An action plan for implementing the European Space Policy", COM(2003) 673, 11.11.2003. .
Vendar pa so potrebna še dodatna prizadevanja za izboljšanje tehnologij, kot so digitalizacija, obdelovanje podatkov in določanje položaja.
However, considerable efforts are yet to be made to improve technologies such as digitalisation, data processing and global positioning.
Zlasti vesolje in virtualni prostor, optimalni osnovi za opazovanje sveta in zbiranje podatkov, postajata bistveni dimenziji pri varnostnih misijah Unije in bi jima bilo treba v prihodnjem programu posvetiti več pozornosti.
In particular space and cyberspace, optimal bases for worldwide observation and data collection are becoming crucial dimensions in Union security missions and should be underlined in the future programme.