natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Vito Bonsignore je v imenu Evropske ljudske stranke dejal, da zavzemanje predsednika Sarkozyja za sredozemsko unijo zasluži aplavz.
People, not structures Speaking for the EPP-ED group Italian MEP Vito said, "President Sarkozy deserves our applause" for calling for a Mediterranean Union.
Francis Wurtz (GUE/NGL) je izrazil je obžalovanje, da v regiji še ni bila vzpostavljena blaginja, spregovoril pa je tudi o ponižanju in diskriminaciji priseljencev v Evropi.
He regretted the lack of prosperity in the region and spoke of humiliation and discrimination of migrants in Europe.
Konrad Szymański (UEN) je poudaril podporo južni razsežnosti ter hkrati poudaril, da ne smemo pozabiti tudi na vzhod.
Eastern dimension not to be forgotten Konrad Szymański, a Polish Member of the UEN, underlined support for the "southern dimension", but said the EU must not forget policy towards the East.
V četrtek so evropski poslanci razpravljali in glasovali tudi o higieni živil.
Also on Thursday Hygiene of foodstuffs was debated and voted.
Za več informacij o današnjih glasovanjih preberite poročilo tiskovne službe.
For information on today's votes, see reports on this site.
Tiskovna služba Predlog resolucije EP o barcelonskem procesu - sredozemski uniji Skupščina evro-sredozemskega partnerstva: Pöttering poziva k medkulturnemu dialogu Slovesnost ob ustanovitvi Evro-sredozemske univerze s sedežem v Sloveniji Euroinfo
Barcelona process Resolution on Barcelona process
-//EP//TEXT MOTION P6-RC-2008-0281 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080530STO30465 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070314STO04222 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080530STO30466 0 NOT XML V0//EN
Proračun Evropske unije za leto 2010: Za kaj gre?
Making sense of the 2010 EU budget
V nadaljevanju bomo pojasnili, kako se denar zbira in porablja ter kakšno vlogo ima pri tem Evropski parlament.
In this focus we look at how the EU budget is adopted, how the money is collected and how it is used.
Glavni izziv pri oblikovanju letošnjega proračuna je bil najti denar za financiranje 2,4 milijarde evrov vrednih ukrepov, ki bi evropskemu gospodarstvu pomagali iz krize.
The main challenge for this year's budget was to find the funding for the already agreed but not yet financed economic recovery plan, which will cost the EU €2.4 billion for the year 2010.
Proračun za leto 2010 je bil zadnji, ki je bil sprejet v skladu s Pogodbo iz Nice.
The 2010 budget is the last one agreed under the Nice Treaty rules.
S sprejetjem Lizbonske pogodbe je Evropski parlament dobil pristojnost, da skupaj s Svetom EU odloča o vseh izdatkih proračuna.
Under the Lisbon Treaty the Parliament will decide on the entire EU budget together with the Council.
Do sedaj namreč EP ni imel zadnje besede pri odločanju o obveznih izdatkih, kamor spadajo npr. izdatki za kmetijstvo in izdatki v okviru mednarodnih sporazumov.
Until now the EP has not had the final say on "compulsory expenditure", such as spending relating to agriculture or international agreements.
Lizbonska pogodba pa ni odpravila samo razlikovanja med obveznimi in neobveznimi izdatki, ampak je tudi poenostavila postopek sprejemanja proračuna.
The difference between compulsory and non-compulsory expenditure disappears under the Lisbon Treaty.
Z novo pogodbo je postal dolgoročni finančni okvir, t.i. finančna perspektiva, pravno zavezujoč.
In addition, the Lisbon Treaty simplifies the decision-taking procedure and makes the long-term budget plan, or "financial perspectives", legally binding.
Želite vedeti več?
Do you want to know more?
Potem berite naprej.
Read all the sections in our focus.
Financiranje za sedem let
7 Year itch
Jerzy Buzek podpisuje proračun EU za leto 2010 Po izkušnjah iz 1980ih, ko so bile vsakoletne razprave o proračunu dolge, nejasne in zapletene, je Evropska unija prevzela učinkovitejši način odločanja, ko se voditelji držav članic (v sodelovanju s Parlamentom) dogovorijo o sedemletnih proračunskih obdobjih.
Making sure the numbers stack up is vital Budgetary wrangles were long, messy and complicated in the 1980's so the framework for EU financing is now agreed by EU leaders (and Parliament) for 7 year cycles.
EU kot globalni akter : 49,5 milijarde za pomoč državam v razvoju, spodbujanje človekovih pravic, zunanjo in varnostno politiko ter pomoč razvoja v sosednjih državah.
EU as a global actor: financing worth €49.5 billion for aid to developing countries, the promotion of human rights, foreign and security policy and supporting development in countries as part of the EU's "neighbourhood policy".
Potem ko so se voditelji držav članic dogovorili o proračunskem okviru, je Avstrija, ki je Uniji predsedovala v prvi polovici leta 2006, začela pogajanja s Parlamentom o končnih vidikih porabe.
After the deal agreed by EU leaders, Austria, then the holder of the EU's rotating Presidency, negotiated with the Parliament on the final aspects of the spending.
Dogovor je bil dosežen aprila in Parlament je potrdil večletni finančni okvir za obdobje 2007-2013, kar je pomenilo, da so se lahko začela pogajanja o proračunu za leto 2007.
Agreement was reached in April and the Parliament ratified the "Multi-Annual Financial Framework" for 2007-2013 leaving the way clear to start negotiations on the annual budget for 2007.
Lizbonska pogodba določa, da je dolgoročni finančni okvir EU pravno zavezujoč za najmanj pet let, čeprav trenutna finančna perspektiva zajema sedemletno proračunsko obdobje.
Under the Lisbon Treaty, the EU's long-term budget plan is legally binding (for "at least 5 years" instead of the current 7 years).
Za sprejetje dolgoročnega finančnega okvira mora Evropski parlament dati svoje soglasje.
Parliament's consent is required for the adoption of the financial perspective.
Parlament je tudi predlagal, da bi sedanjo finančno perspektivo, ki se izteče leta 2013, podaljšali do leta 2015 ali 2016, ter tako uskladili trajanje nove finančne perspektive z mandatoma Evropskega parlamenta in Evropske komisije.
The EP has suggested extending the current financial perspectives to 2015 or 2016, so that the period covered by the next financial perspectives matches the mandates of Parliament and the Commission.
Finančna perspektiva 2007-2013: še zadnji podpis v parlamentu Medinstitucionalni sporazum o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju Poročilo EP o Medinstitucionalnem sporazumu o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju Poročilo EP o političnih izzivih in proračunskih sredstvih razširjene Unije 2007–2013 Proračun Evropskega parlamenta
2006: Long-term budget makes its way through European Parliament Inter-institutional Agreement, including 2007-2013 EP resolution endorsing the inter-institutional agreement EP position on the budgetary framework (Böge report) Thematic website on 2007-2013 budget EP budget
Proračun EU in Lizbonska pogodba
The EU budget under the Lisbon Treaty
Podpis proračuna v Parlamentu Lizbonska pogodba določa, da Evropski parlament skupaj s Svetom enakopravno odloča o vseh izdatkih EU.
17 December 2009 The European Parliament under the Lisbon Treaty will be on an equal footing with the Council in deciding all EU expenditure.
Lizbonska pogodba pa ni poenostavila le postopka sprejemanja proračuna, z njo je postal dolgoročni finančni okvir, t.i. finančna perspektiva, pravno zavezujoč.
In addition, the Lisbon Treaty simplifies the decision-taking procedure and makes the long-term budget plan, or "financial perspectives", legally binding.
Lizbonska pogodba je v postopku sprejemanja proračuna uvedla naslednje novosti:
Budget under the Lisbon Treaty:
odpravila je razlikovanje med obveznimi in neobveznimi izdatki
Current distinction between compulsory and non-compulsory expenditure disappears
Evropski parlament in Svet EU enakopravno odločata o celotnem proračunu (pred tem je imel Svet zadnjo besedo pri obveznih izdatkih)
Parliament and Council decide together on whole EU budget (previously Council had last say on compulsory expenditure
dolgoročni finančni okvir je pravno zavezujoč
Financial perspectives will be legally binding
za sprejetje proračuna je potrebno le eno branje (pred tem dva), nesoglasja med Svetom in Evropskim parlamentom pa se rešujejo na spravnem odboru
A single reading followed by work in a conciliation committee replaces two readings in both Council and EP
V letu 2010 se morajo evropske institucije sporazumeti o podrobnejših pravilih in urniku, s katerimi bodo uresničile določila Lizbonske pogodbe o sprejemanju proračuna.
In 2010, the institutions need to agree on new regulations and a timetable for implementing the general rules of the Lisbon Treaty.
Evropska komisija bo osnutek proračuna za leto 2011 predstavila aprila ali maja.
The Commission will present its draft budget for 2011 in April or May.
Dogovor o končnem proračunu za leto 2011 bo predvidoma sprejet na seji spravnega odbora v novembru, formalno pa bo proračun potrjen decembra.
The final budget will probably be decided at a conciliation meeting in November and formally adopted in December.
Parlamentarni odbor za proračun Evropski parlament in Lizbonska pogodba
The European Parliament and the Lisbon Treaty The Budgets committee European Commission: DG Budget
Parlament sprejel proračun EU za leto 2010
Parliament adopts the EU budget 2010
Pogled je lahko zatemnjen ali pa razsvetljen Evropski parlament je v drugem branju decembra lani v Strasbourgu sprejel proračun Evropske unije za leto 2010.
Focusing on the fine print is key to understanding the budget The European Parliament adopted the 2010 EU budget at second-reading in Strasbourg last December.
Proračunska plačila (odhodki) bodo znašala 122,9 milijarde evrov ali 1,04 bruto nacionalnega proizvoda EU, obveznosti (prihodki) pa 141,4 milijarde evrov.
The level of payments is set €141.4 billion in commitments and €122.9 billion in payments, which is 1.04 percent EU GNI.
Proračun EU za leto 2010 podpira področja, ki jih je Evropski parlament označil za prednostna, predvsem energijo in podjetništvo.
The 2010 budget confirms the priorities of the EP, notably on energy and entrepreneurship.
Svet EU je najprej predlagal plačila v višini 120,5 milijarde evrov, Evropski parlament pa je v prvem branju zahteval 127,5 milijarde evrov odhodkov.
The 2010 budget hopes to make the European economy more competitive and to have found the means to finance all the economic recovery plan operations foreseen for 2010.
S proračunom za leto 2010 želi EU spodbuditi konkurenčnost evropskega gospodarstva in zagotoviti dovolj sredstev za ukrepe za izhod iz gospodarske krize.
The Council's first proposal was €120.5 billion and Parliament's first reading one was €127.5 billion, both in payments.
Poročevalec Evropskega parlamenta za proračun László Surján (EPP, HU) je ob tem dejal, da bi plačila lahko povečali za tri milijarde evrov, če bi države članice črpale sredstva iz evropskih skladov tako, kot bi morale.
EP rapporteur László Surján (EPP, HU) has stated that there would be room to increase payments by €3 billion, if only Member States used the cohesion and structural funds as they should.
Načrt EU za gospodarsko okrevanje
EU economic recovery plan
Evropski načrt za gospodarsko okrevanje, težak pet milijard evrov, za leti 2009 in 2010 predvideva podporo energetskim projektom in razvoju širokopasovnega dostopa do interneta na ruralnih področjih.
The €5 billion European economic recovery plan covers the years 2009 and 2010 and supports energy projects and broadband development in rural areas.
EU se je za ukrepe proti krizi odločila v letu 2009, vendar za leto 2010 financiranje slednjih še ni bilo zagotovljeno.
When it was agreed last year, the financing for 2010 (€2.4 billion) was not yet settled.
Evropski parlament je v pogajanjih o ukrepih za gospodarsko okrevanje dosegel, da bo 300 milijonov evrov namenjeno izredni podpori mlekarski industriji, 75 milijonov evrov pa za razgradnji jedrske elektrarne v bolgarskem Kozloduyu.
The additional money for the recovery plan, €300 million in emergency support for the dairy industry and €75 million in funding to help decommission the Kozloduy nuclear power plant in Bulgaria were among points in the budget that were significantly influenced by the EP.
Odbor Evropskega parlamenta za proračun je v pogajanjih o proračunu za leto 2010 uspel povišati zneske, namenjene za finančne storitve, pametno energijo, energetske raziskave, vseživljenjsko učenje in podjetništvo, ki jih je v svojem osnutku proračuna predlagala Evropska komisija.
The EP budget committee managed to increase the amounts originally proposed by the Commission's preliminary draft budget for EP priority areas such as financial services, intelligent energy, energy research, lifelong learning and entrepreneurship.
Proračun za leto 2010:
2010 budget:
je bil zadnji proračun sprejet v skladu z določili pogodbe iz Nice
Last budget procedure under the Nice Treaty rules
največ denarja namenja ohranjanju in upravljanju z naravnimi viri in vzdržni rasti
Most money goes to preservation and management of natural resources and sustainable growth
za plačila v letu 2010 namenja 1,04 odstotka bruto nacionalnega proizvoda EU
The payments figure for 2010 represents 1.04% of EU gross national income (GNI)
vsakemu državljanu EU nalaga prispevek v višini 246 evrov letno ali 67 centov na dan
The contribution per EU citizen is roughly €246 a year (or 67 eurocents a day)
Od kje prihaja denar?
Where does the money come from?
Proračun se polni iz naslednjih virov:
It is withdrawn from the following sources:
vir na podlagi davka na dodano vrednost (DDV) predstavlja 11,35 odstotkov vseh prihodkov
The uniform rate of call for the VAT resource (11.35 % of total)
tradicionalni lastni viri (carine, kmetijske dajatve in prelevmani za sladkor, ki jih pobirajo države članice) predstavljajo 11,55 vseh prihodkov
Traditional own resources (customs duties and sugar levies, collected by Member States on behalf of the EU) of 11.55 % of the financing of the budget for 2010
vir na podlagi bruto nacionalnega proizvoda držav članic predstavlja 75,94 odstotkov vseh prihodkov
The GNI resource for 75.94 % (national contributions to the EU budget based on the national income of each Member State)
Ostali prihodki
Other revenues.
Plačila v letu 2010 bodo znašala 1,04 odstotke bruto nacionalnega proizvoda EU in bodo torej nižja od še dovoljene meje 1,24 odstotka BNP
The payments figure for 2010 represents 1.04% of EU gross national income (GNI), thus falling below the agreed ceiling of 1,24 % of GNI.
Dolgoročni proračunski okvir EU
EU's multi-annual budget
Med zaslišanjem v Evropskem parlamentu je kandidat za proračunskega komisarja Janusz Lewandowski dejal, da bo ena izmed najpomembnejših prednostnih nalog ocena dolgoročnega proračunskega okvira oz. finančne perspektive za obdobje 2007-2013.
During the hearing of the Polish Budgets commissioner-designate Janusz Lewandowski a key area of interest was the upcoming review of the financial perspective 2007-2013.
Evropski parlament predlaga, da se finančna perspektiva podaljša do leta 2015 ali 2016 in se tako njeno trajanje uskladi s trajanjem mandata parlamenta in Evropske komisije.
Parliament's suggestion is that this period could be prolonged to 2015 or 2016, so as to make it match the terms of the Commission and the Parliament.
Zaslišanje kandidata za komisarja za proračun Janusza Lewandowskega Odbor EP za proračun
Press service Summary of the hearing of Janusz Lewandowski – Budgets
Največ carin se pobere v pristaniščih V letu 2010 bo v proračun EU največ prispevala Nemčija (19,6 odstotka prihodkov), sledijo ji Francija (18 odstotkov), Italija (13,9 odstotka), Velika Britanija (10,4 odstotka) in Španija (9,6 odstotka).
Antwerp, Belgium: First port of call for many goods entering the EU For 2010, Germany is expected to contribute most to the financing of the EU general budget with approximately 19.6%, followed by France (18%), Italy (13.9%), the UK (10.4%) and Spain (9.6%).
Razprave o proračunu se pogosto vrtijo okoli vprašanja, koliko države prispevajo in koliko dobijo nazaj od Unije.
Budget debates often focus on how much countries give and how much they get back from the EU (their "net contributions").
Ta argument je še posebej prisoten pri vprašanju financiranja iz kmetijske ali regionalne politike, kjer nekatere članice pridobijo več kot druge..
The latter can be a particularly vexed point as some EU policies like agriculture and regional policy benefit some countries more than others.
Del proračuna se porabi za pomoč (EU je največji donator pomoči na svetu) državam v razvoju, kar pomeni, da se tovrstna sredstva ne vrnejo v nobeno od članic Unije.
Part of the budget is spent on aid (the EU is the world's largest aid donor) or assistance to developing countries and therefore does not "go back" to any EU country.
Odgovornost za porabo proračunskih sredstev
Responsibility for spending
Čeprav s kar 80 odstotki evropskih sredstev upravljajo lokalne oblasti, je za izvrševanje proračuna odgovorna Evropska komisija.
EU funding covers environmental projects A total of 80% of all EU funds are managed by national and local authorities across the EU.
Evropski parlament zato vztraja, da morajo vlade prevzeti več politične odgovornosti za to, kako se v njihovih državah porablja evropski denar.
The European Parliament has therefore insisted that the national governments must take over more political responsibility for how EU funds are managed in their respective countries.
Evropski parlament je edina institucija, ki komisiji potrdi razrešnico za njeno upravljanje s proračunom EU.
The Parliament is the only institution empowered by the treaties to give the budget "discharge" (the purpose is to verify the accuracy of the budgetary management) to the Commission for the execution of the EU budget.
Z razrešnico Evropski parlament zaključi proračunski postopek.
The discharge is the decision by which the European Parliament closes the life of a budget exercise.
Odločitev parlamenta temelji na priporočilih Sveta EU in letnem poročilu Evropskega računskega sodišča.
The Parliament bases its discharge decision on recommendations from the Council and the annual report from the European Court of Auditors.
Postopek podelitve razrešnice se začne s predstavitvijo letnega poročila Evropskega računskega sodišča članom odbora EP za proračun.
The discharge procedure begins with the Court of Auditors presenting a report to the Budgetary Control Committee.
Slednji spremlja izvrševanje proračuna na srečanjih s komisarji, ki so odgovorni za tista področja, kjer se porablja evropski denar.
The committee follows up the execution of the budget through meetings with the Commissioners responsible for policy areas with budgetary implications.
Evropsko računsko sodišče Postopek za podelitev razrešnice
Budgetary control committee website EP Rules of Procedure of the discharge
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091215IPR66441 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091215IPR66441 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091116IPR64531 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091116IPR64531 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100108IPR66980 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100108IPR66980 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT RULES-EP 20091201 ANN-06 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT RULES-EP 20091201 ANN-06 NOT XML V0//EN
Ta teden v Evropskem parlamentu Ta teden v Evropskem parlamentu
Monday to Friday online @ the EP Monday to Friday online @ the EP
Ta teden se bodo politične skupine intenzivno pripravljale na plenarno zasedanje, ki bo naslednji teden, od 16. do 19. junija, v Strasbourgu.
The 7 political groups will spend this week debating and defining their policies ahead of next week's plenary session from 16-19 June in Strasbourg.
Osrednji dogodek tedna pa bo državljanska agora o boju proti podnebnim spremembah.
This week here on the parliament's website we will be following the major events from the European Parliament in Brussels as well as a look ahead at some of the issues that will be making the news.
Predstavniki 500 nevladnih organizacij bodo izmenjali menja o prihodnjih ukrepih na področju podnebnih sprememb.
MEPs are in the process of considering legislation related to climate change and this week 500 people from civil society will meet in parliament to discuss the issue.
Državljanska agora: Ta teden, v četrtek 12. in petek 23. junija, bo v prostorih EP v Bruslju potekala druga državljanska agora, tokrat o boju proti podnebnim spremembam.
Hosted by Parliament's President Hans-Gert Pöttering, it is one of a series of "Agora" meetings where civil society, MEPs and experts in the field meet to discuss policy options.
Evropski parlament bo obiskalo 500 predstavnikov civilne družbe, ki bodo z evropskimi poslanci, predstavniki drugih institucij EU in mednarodnimi strokovnjaki izmenjali mnenja in predloge za oblikovanje prihodnjih evropskih ukrepov na področju boja proti podnebnim spremembam.
Taking place on Thursday and Friday - 12-13 June - a full round up of the event will be available here online on Friday.
V odboru za človekove pravice bo spregovorila o pobudi za etično globalizacijo.
She will be speaking to MEPs on the Human Rights sub-Committee.
V torek bomo na naši spletni strani poročali več o njenem nastopu v EP.
Here on the website you can read a full round up of what she said.
Skupna kmetijska politika : V ponedeljek pa bo potekala tudi javna obravnava o nedavni oceni skupne kmetijske politike.
Monday also sees a public hearing held by the Agriculture on the latest "health check" for Europe's Common Agricultural Policy.
V petek bomo na naši spletni strani objavili pogovor z njo.
The day after the conference we will run an interview with her asking about how she views the situation of African youth.
Lizbonska pogodba za zunanjo in obrambno politiko EU
Lisbon Treaty at the heart of reports on CFSP and ESDP
Evropska varnostna politika je na delu v Bosni in Hercegovini
EU "hard power": the sharp end of external policy in Bosnia
Spremembe, ki jih Lizbonska pogodba prinaša v oblikovanje tako skupne zunanje in varnostne politike (SZVP) kot tudi evropske varnostne in obrambne politike (EVOP), so jedro dveh poročil, ki ju je Parlament sprejel v četrtek.
The impact of the Lisbon Treaty on the EU's Common Foreign and Security Policy (CFSP) and its European Security and Defence Policy (ESDP) was at the core of two reports voted in the European Parliament on Thursday (5 June).
Nova pogodba naj bi povečala učinkovitost obeh politik, poslanci pa zahtevajo tudi širši parlamentarni nadzor in več demokratične legitimnosti.
While pointing to the increased effectiveness the new Treaty could give to the EU's foreign policy, the reports also pointed to the need for increased parliamentary scrutiny and democratic legitimacy of these policies.
Stabilnost na Zahodnem Balkanu mora biti najpomembnejša prednostna naloga EU za leto 2008.
The report considers that "stability in the Western Balkans should be the top priority for the EU in 2008."
Parlament podpira prizadevanja za približevanje te regije k EU, vključno z uvedbo režima potovanj brez vizumov, krepitvijo regionalnega sodelovanja in vključitvijo v skupne evropske programe.
It says the "dialogue with Serbia should be intensified" to take concrete steps, for example on visa liberalisation, and considers that the EU should "initiate appropriate processes in order to avoid Serbia's isolation."
Glede Srbije so parlamentarci prepričani, da bi bilo treba poglobiti dialog s to državo in sprejeti oprijemljive ukrepe za vnovično potrditev njene evropske perspektive, EU pa bi morala oblikovati primerne politike, da se prepreči osamitev te države.
The report "is of the view that the importance of the foreign policy dimensions of energy security [...] will continue increasing," and calls for diversification of supply, increase in energy efficiency and EU solidarity, while also deploring "the uncoordinated signing of bilateral energy agreements by Member States."