natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Konkretni predlogi parlamenta so:
Innovation and trade
- vsakomur, ki je končal izobraževanje, naj se v roku šestih mesecev zagotovi zaposlitev, usposabljanje ali druge ustrezne rešitve; nezaposlenim delavcem pa naj se zagotovi širši dostop do usposabljanja;
On a related point, MEPs stress that enforcement and protection of intellectual property rights is still relatively costly and time-consuming in Europe.
- novim podjetjem naj se skrajša začetno obdobje na ne več kot en teden, z nizkimi ustanovitvenimi in upravnimi stroški;
They call for EU-wide standards, improved cooperation between national standardisation bodes and simplified procedures in this area.
- boriti se je treba proti izključenosti in diskriminaciji ter razviti politiko priseljevanja in integracije, ki bosta ustrezali potrebam evropskega gospodarstva in družbe;
Parliament says “free and fair trade enhances prosperity in Europe and the wider world.”
Poslanci pa tudi ugotavljajo, da v EU že primanjkuje kvalificirane delovne sile in obžalujejo "beg možganov" v Evropi.
It calls for Member States to refrain from protectionism, while also noting that international trade can have negative consequences for the most vulnerable and least qualified workers in some sectors.
Manijo, da je priseljevanje, zlasti visokokvalificiranih ljudi, potrebno za ohranjanje evropskih trgov dela in nenazadnje javnih financ
It says it is ready to “consider appropriate trade measures against 'free rider' countries, which do not shoulder their fiar share of the burden of combating global climate change.
Energetska učinkovitost in podnebne spremembe
Research and energy
Parlament se zavzema za oblikovanje skupne energetske politike, vendar ta posameznih nacionalnih politik na področju energije ne sme združiti v enotno zakonodajo in poenotiti, temveč mora ustvariti večjo konkurenčnost in več ugodnosti za porabnike energije.
Welcoming the adoption of the Seventh Framework Programme, Parliament points out that it has repeatedly stressed the importance of research and development and the increased role of knowledge in fostering economic growth and social and environmental well-being.
- reforma sistema EU za trgovanje z emisijami, ki bo trg usmerila v naložbe v gospodarstvo z nizko vsebnostjo ogljika skupaj s ciljem o proizvodnji 25 odstotkov energije iz obnovljivih virov do leta 2020
MEPs say further efforts to establish a common energy policy are essential to the success of the Lisbon Strategy.
- bolj jasno ločevanje med proizvodnjo energije in njeno distribucijo
The aim should be to create more competition and benefits for consumers.
- oblikovanje učinkovitega sistema solidarnosti za obvladovanje kriz oskrbe z energijo.
The use of nuclear power is a matter for each Member State to decide for itself, says MEPs.
Parlamentarci na koncu še dodajajo, da težav na področju gospodarstva in zaposlovanja ne bomo odpravili brez aktivnega sodelovanja parlamentov na nacionalni in evropski ravni.
Parliament urges the European Council to endorse the Commission's energy action plan, placing consumers at the heart of energy policy.
Države članice bi zato morale spodbuditi širšo razpravo s svojimi parlamenti o nacionalnih programih reform ter na najvišji politični ravni okrepiti vlogo koordinatorja za izvajanje lizbonske strategije.
It says there should be a road map to achieve a renewable energy share of 20 per cent by 2020, a target of 30 per cent reduction of CO2 emissions for all industrialised countries by 2020, with a minimum target of 20 per cent for the EU.
Reforma vinogradništva v Evropski uniji
Cautious approach to reforming the wine sector, say MEPs
Poročilo, na lastno pobudo, ki ga je pripravila poslanka Katerina BATZELI (EPP-ED, EL) in so ga poslanci v četrtek sprejeli s 484 glasovi za, 129 proti in 24 vzdržanimi glasovi , je kritično do predlogov Komisije.
Cautious, carefully-managed reform is needed to restore the vitality of the EU wine sector, says a report adopted by the European Parliament with 484 votes in favour to 129 against and 24 abstentions.
Zavzema se za ohranitev tradicionalnih priznanih metod pridelave vina, natančna pravila za označevanje ter za spodbujanje zmerne potrošnje vina in promocijo evropskih vin na svetovnem trgu.
It recommends retaining distillation measures for now, empowering Member States to restrict grubbing-up of vines, and liberalising planting rights only gradually.
Poslanci tudi pozivajo Komisijo, naj predloži poročilo o vzrokih za upad izvoza evropskih vin v zadnjih letih in nenehno rast uvoza iz tretjih držav, ter še posebej natančno prikaže, v kakšnem obsegu se izvajajo dvostranski trgovinski sporazumi s tretjimi državami in upoštevajo legitimni trgovinski interesi Evropske unije.
It also advocates strict labelling rules and maintaining current regulations on acceptable winemaking practices.
Poslanci se strinjajo z odpravo skladiščenja alkohola in prodajo alkohola, proizvedenega s krizno destilacijo.
Parliament reiterates its stance that "the issue of permanent abandonment of wine-growing must not be the centrepiece of CMO reform."
- vinograde v hribovitih, obalnih in otoških regijah, kjer se v glavnem pridelujejo vina z geografskimi označbami;
- vineyards in mountainous, coastal and island regions,
- vinograde na pobočjih, kjer je treba preprečevati erozijo tal in izgubo biološke raznovrstnosti, ali v zgodovinsko pomembnih tradicionalnih regijah;
- vineyards with geographical indications or registered designations of origin,
- vinograde, kjer se pridelujejo vina za tržišče;
- vineyards where soil erosion or biodiversity loss could be a problem,
- vinograde, katerih pretirano zmanjšanje bi ogrozilo obstoj celotnega območja ali registrirane označbe porekla;
- traditional regions of historical importance, or
- vinograde, ki jim je bila dodeljena strukturna pomoč.
- vineyards that have received structural aid from the EU.
Liberalizacija novih nasadov in spodbujanje zmerne ter odgovorne porabe vina
Liberalisation of new plantings and promotion of consumption
Poslanci se zavzemajo za natančen in pregleden postopek postopne dodelitve pravic do novih nasadov, da se prepreči negativni vpliv na trg, ki bi ga lahko imelo nenadzorovano povečanje vinogradniških zmogljivosti.
The report maintains that a gradual reallocation of planting rights is necessary, in order to avoid an "uncontrolled expansion of the EU's wine potential from having a negative impact on the market."
Države morajo predložiti programe, ki bodo obsegali načrtovani obseg nasadov, napredek pri prerazporeditvi novih pravic, različice za vsako regijo in časovni razpored izvajanja.
To this end, the House favours allocating new rights primarily to young farmers, especially for the production of quality wines.
Nove pravice do nasadov bi bilo treba nameniti predvsem mladim kmetovalcem, proizvajalcem kakovostnega vina in za vinograde, ki so vključeni v programe za izboljšanje kakovosti in trženja vina.
It suggests that regional authorities should take decisions on liberalising planting rights, especially where geographical indications are involved.
Za področja, kjer se pridelujejo vina z geografsko označbo, je priporočljivo, da odločitve o liberalizaciji trga sprejemajo regionalni organi, saj morajo zaščititi vrednost naložb vinogradnikov na teh področjih.
"The Commission should lay down some activity guidelines for the promotion of European wines, based on moderate and responsible wine consumption," said the European Parliament.
Za trajnostni razvoj evropskega vinskega sektorja je treba prerazporediti znatna proračunska sredstva za spodbujanje zmerne in odgovorne potrošnje vina, saj čedalje zmernejša in odgovornejša potrošnje vina najbolj prispeva k varstvu evropskih potrošnikov in zdravju ljudi.
It also suggested promoting specifically labelled European wines to the world market.
Zato bi bilo treba na evropski ravni predvideti možnost, da se na nalepkah za namizna vina navedejo sorte grozdja in trgatev, kar bi namizno vino naredilo bolj tržno prepoznavno in bi preprečilo nelojalno konkurenco med različnimi kategorijami vin na trgu.
(Must is the mixture of fermenting grape juice, pips, skins, stalks and so on)
Podatki o pridelavi vina v EU
Winemaking practices and labelling
Vinogradništvo je ključni element evropskega kmetijskega modela, saj zajema več kot 1,6 milijona vinogradov, ki se raztezajo na površini 3,4 milijona hektarjev (kar je približno 2 odstotka kmetijskih zemljišč v EU-25).
The report acknowledges that wine "enrichment has a direct impact on production levels," but it nevertheless suggests that the current legislation be kept unchanged, as "the Commission's proposal on reducing the maximum level of enrichment is not justified."
K skupni vrednosti kmetijske proizvodnje Unije prispeva 5,4 odstotka, predstavlja pa samo 2,5 odstotka odhodkov Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS).
Enrichment of wine with sugar and concentrated must "has to be allowed in every wine growing region where it was traditionally used and where no structural surpluses exist" it adds.
Kot ugotavlja poročilo, pridelava vina tudi pozitivno deluje na okolje, predvsem zato, ker vinogradi ščitijo tla pred erozijo in vključujejo široko uporabo naravnih virov.
The report also strongly supports a ban on the "fermentation of imported musts and the mixing thereof with Community musts."
Evropsko vinogradništvo pokriva 60 odstotkov svetovne proizvodnje in pomeni okrog 10 odstotkov vrednosti kmetijske proizvodnje v Franciji, Italiji, Avstriji, na Portugalskem, v Luksemburgu in v Sloveniji ter nekaj manj v Španiji.
It specifically requests that the power to approve new winemaking practices within the EU should lie with the Council (in consultation with Parliament), and not with the Commission.
Največja pridelovalka vina v Evropi je Francija, ki letno pridela približno 55 milijonov hektolitrov vina.
With respect to labelling, the report stresses that the use of oenological practices that are not allowed in the EU should be clearly labelled on imported beverages.
Sledita ji Italija (51 milijonov hektolitrov) in Španija (43 milijonov hektolitrov).
The European Parliament also stressed the need to better secure protected geographical indications and protected designations of origin in WTO talks.
Uvoz iz štirih največjih ne-evropskih držav proizvajalk vina se je v zadnjih desetih letih skokovito povečal.
To this end, it expresses support for bilateral negotiations with third countries on mutual recognition of such designations.
Tako se je uvoz iz Južne Afrike povečal za 770 odstotkov, iz Avstralije za 500 odstotkov, iz Čila za 270 odstotkov in iz ZDA za 160 odstotkov.
Finally, the report also calls for harmonisation of Member States' rules on languages to be used on labels within the EU.
Razprava o domnevnih nezakonitih dejavnostih Cie
MEPs debate alleged CIA renditions ahead of the vote on the final report
Evropski parlament je v sredo dopoldne razpravljal o poročilu začasnega odbora, ki je preiskoval domnevne nezakonite dejavnosti Cie na ozemlju EU.
The House debated the final report from the Temporary Committee investigating the alleged use of European countries by the CIA for the transportation and illegal detention of prisoners.
Mnenja poslancev so bila zelo različna: od tistih, ki so obsojali delovanje Cie, do drugih, ki so poročilo razglašali za protiameriško propagando.
MEPs expressed a variety of opinions with some condemning the CIA and EU Member State governments while others called the report anti-American propaganda based on speculative media reports.
Rekli so nam, da ta letala res morda pripadajo nekim družbam, ki so morda povezane s Cio.
In some cases, he said, the report turned allegations and assumptions into facts.
Ocenjevali smo lete in jih povezovali z nezakonitim pridržanjem in izročanjem.
The added value of report was that it sent a message of firmness and unity against terrorism, he said.
Dejstvo pa je, da nismo imeli nobenih trdnih dokazov. (...)
"The message to terrorists is that they cannot take any comfort – terrorist break laws and we must respect them.
Če bomo podprli to poročilo, bodo teroristi videli, da se bolj zavzemamo za njihove pravice kot za varnost ljudi."
Finally, he said that more European-United States cooperation was needed both on security and respect for individual rights.
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070209IPR02947 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060626BKG09303 0 NOT XML V0//EN
Resolucija Evropskega parlamenta o podnebnih spremembah
Climate change: tougher targets needed, say MEPs
Evropski poslanci so v sredo s 616 glasovi za, 25 proti in 30 vzdržanimi glasovi sprejeli skupno resolucijo, s katero predlagajo številne ukrepe za učinkovitejši boj proti podnebnim spremembam.
In a resolution on climate change, Parliament calls for a range of clear and binding measures to tackle the problem in the medium and long-term.
Parlament opozarja, da mora strategija EU o podnebnih spremembah temeljiti na dveh ključnih ciljih : omejitvi svetovnega porasta temperature na 2°C v primerjavi s stopnjo pred industrializacijo in 30-odstotnem zmanjšanju emisij v industrializiranih državah v primerjavi z letom 1990 do leta 2020 ter do 80-odstotnem zmanjšanju do leta 2050.
MEPs believe the EU's strategy on climate change should be based on two key objectives : to limit the average global temperature increase to 2°C above pre-industrialisation levels; and to undertake overall emission reductions for all industrialised countries of 30% in comparison with 1990 levels by 2020, with a view to achieving a reduction in the order of 60-80% by 2050.
Poslanci obžalujejo, ker paket Komisije o energiji in podnebju ni dovolj jasen glede zmanjšanja emisije toplogrednih plinov do leta 2020 in poudarjajo, da je treba za dosego omejitev povprečnega porasta temperature na 2 °C doseči skupno 30-odstotno zmanjšanje v vseh industrializiranih državah do leta 2020, na tem pa bi morale temeljiti tudi vse notranje politike in ukrepi EU.
The resolution regrets the lack of clarity of the Commission's "energy and climate package" with regard to the target for greenhouse gas (GHG) emission reductions for 2020 and demands an overall reduction of 30% for all industrialised countries, to have a reasonable chance of attaining the EU objective of limiting the average temperature increase to 2°C. It adds that the EU should base all its internal policies on the target of 30% by 2020.
Po mnenju parlamenta je energetska politika ključni element svetovne strategije EU za podnebne spremembe, pri čemer je velik potencial za zmanjšanje emisij v diverzifikaciji obnovljivih energetskih virov in prehodu na energetsko najučinkovitejše tehnologije, prav tako pa se s tem zmanjša odvisnost od energije iz zunanjih virov.
Parliament stresses that energy policy is a crucial element of EU global strategy on climate change and that diversification of renewable energy resources and a switch to the most energy efficient technologies has great potential for emission reductions.
Ob tem dodaja, da neučinkovitost številnih elektrarn močno prispeva k problemu globalnega segrevanja in poziva Komisijo, naj poda predlog, v katerem zahteva od držav članic, naj zagotovijo, da se energija, ki je stranski proizvod proizvodnje električne energije, izkoristi pri toplotni in električni tehnologiji.
Greater energy efficiency offers a huge potential for emission reductions, so MEPs want the Commission and Member States to adopt ambitious measures in this field and to consider going beyond the Commission's proposed 20% reduction target.
Energetska učinkovitost je ena od ne dovolj izkoriščenih možnosti za zmanjšanje emisij.
They also urge greater use of combined heat and power, given the inefficiency of many existing power plants.
Države članice, naj bi zato sprejele ambiciozne ukrepe ter preučile možnosti za več kot 20-odstotno zmanjšanje, ki ga predlaga Komisija.
Well-balanced national tax/levy systems can also help improve energy efficiency.
Učinkovitost bi lahko dodatno povečali tudi z uravnoteženimi nacionalnimi sistemi davkov in dajatev, ob tem pa naj Komisija preuči možnost vzpostavitve davčnega sistema na območju EU, ki bi spodbujal gospodarstvo z nizko vsebnostjo ogljika, rabo najboljših možnih tehnologij in proizvodnih procesov ter bolj trajnostne oblike porabe.
An EU-wide tax system to promote a low carbon economy should also be considered.
Poraba energije najhitreje narašča v prometnem sektorju in da cestni promet prispeva približno 25 % emisij CO 2 v Uniji, zato bi bilo treba spodbujati javni prevoz in razmisliti o zavezujočih ukrepih za prometni sektor, vključno z letalstvom, da bo do leta 2020 zmanjšanje emisij enakovredno tistim v drugih sektorjih.
Energy consumption is increasing most in the transport sector and road transport contributes to roughly 25% of the Community's CO2 emissions.
Ob najnovejših predlogih Komisije pa parlament vztraja, da bi moral biti zavezujoč cilj za izpuste CO 2 do leta 2012 za nove osebne avtomobile na trgu Evropske unije 120 g/km .
Steps are needed to boost public transport, introduce binding measures for the transport sector, including aviation, and encourage more integrated and greener public transport.
Tudi emisije v letalskem in pomorskem prometu naj bi se vključile med mednarodne zaveze za zmanjševanje toplogrednih plinov za obdobje po letu 2012.
Aviation and maritime transport emissions should be included in post-2012 international commitments.
Eden od ukrepov naj bi bila za uvedbo davka na kerozin na ravni EU in na svetovni ravni.
Given the urgent need to reduce CO2 emissions from cars, MEPs call on the Commission to impose a binding target of 120 grams per kilometre by 2012 for new passenger cars marketed in the EU.
Parlament ugotavlja , da je predlog o zavezujočem cilju, da se delež obnovljive energije v mešanici energetskih virov v EU do leta 2020 poveča na 20 odstotkov, dobro izhodišče, vendar meni, da bi morali cilj zvišati na 25 odstotkov.
Parliament notes the proposal of a binding target to increase the level of renewable energy in the EU energy mix to 20% by 2020 as a good starting point but believes this should be increased to 25%.
Med pripombami poslancev je tudi ta, da v sporočilu Komisije ni zavezujočih sektorskih ciljev za obnovljive vire , saj bodo le ti prinesli resnično izboljšanje pri obravnavanju podnebnih sprememb , zato poziva Komisijo, naj poleg splošnega cilja od držav članic zahteva določitev posebnih ciljev na področju proizvodnje elektrike, ogrevanja in hlajenja.
It also points to the absence of binding targets for individual sectors and urges such targets notably for electricity generation, heating and cooling.
Glede minimalnega cilja, da bi biogoriva do leta 2020 dosegla delež 10 odstotkov goriv za vozila pa parlament meni, da bi bil cilj 12,5 odstotka tudi realen in zaželen.
The Commission's proposed binding minimum target for biofuels of 10% of vehicle fuels in 2020 is noted, but MEPs believe a figure of 12.5% would also be realistic and desirable.
Komisijo še poziva, naj vpelje shemo certifikatov in določi standarde (npr. tehnična zakonodaja) in tako dopusti trajnostno proizvodnjo biogoriv tako za biogoriva, proizvedena v Evropski uniji, in tista, ki so uvožena.
They stress the importance of sustainable production of biofuels, but add that this must not be at the expense of food production nor aggravate deforestation.
Parlament tudi poudarja gospodarsko, družbeno in zdravstveno ceno neukrepanja , ki se med drugim kaže v Sternovem poročilu o ekonomiki podnebnih sprememb.
They therefore call for mandatory environmental and social certification of biofuels.
Opozarja, da bi neukrepanje povzročilo škodo v višini 5 do 20 odstotkov svetovnega letnega BDP, medtem ko so stroški dobre podnebne politike in naložb v čiste tehnologije ocenjeni na 0,5 do 1 odstotka svetovnega letnega BDP do leta 2050, ne da bi pri tem upoštevali stranske koristi za okolje in zdravje.
With a reference to the Stern Review, MEPs underline the economic, social and health costs of inaction , which would cause damage corresponding to 5-20% of global GDP per year, whereas the cost of a sound climate policy and investment in clean technologies is put at between 0.5% and 1% of global annual GDP up to 2050.
Osredotočiti se je treba na varčevanje z energijo, učinkovitost in obnovljive vire energije in določiti jasen načrt za doseganje teh ciljev.
The resolution also calls for targets to be set for ultra-low or non-CO2 emitting energy technologies , so as to supply 60% of electricity by 2020.
Komisijo, naj zato zastavi ambiciozne a realne cilje, s katerimi bi energetske tehnologije s skrajno nizkimi emisijami ali brez emisij CO 2 in tehnologije, ki so CO 2 nevtralne, do leta 2020 zadostile 60 odstotkom evropskega povpraševanja po električni energiji in tako podpre evropske cilje glede podnebja in varnosti oskrbe.
Lastly, it states that cutting global emissions must not lead to other threats such as nuclear proliferation or terrorism; nuclear power should therefore remain excluded from CDM/JI or other mechanisms aimed at rewarding emission reductions in developing countries.
Asistenti – desna roka evropskih poslancev
MEPs' Assistants: Parliament wouldn't be the same without them
Posnetek iz Evropskega parlamenta: Evropski poslanci hitijo po hodnikih.
Assistants: ever present in the corridors
Kot senca jim sledijo mlade osebe, stare nekje med dvajset in trideset let, elegantno oblečene, z dosjejem v eni in mobilnim telefonom v drugi roki.
A common feature in the corridors of the European Parliament are MEPs accompanied by smartly dressed 20-somethings usually carrying files in one hand and a mobile phone in the other.
Če temu prištejemo še preostalo osebje, ki pomaga pri delu poslancev tako v Evropskem parlamentu kot v njihovih državah, dobimo skupno število 4000.
They are among the 4000 people who assist MEPs - either at the Parliament or in their countries.
Asistenti niso uslužbenci Evropskega parlamenta, temveč delajo neposredno za evropske poslance, torej jih zaposluje država.
Assistants work directly for MEPs and as such their tasks and salaries vary enormously: they can range from secretarial tasks to acting as a full blown political advisor.
Temu ustrezno se razlikujejo tudi njihove naloge.
It is usual - though not universal - for them to be part of the same political group or party as their MEP.
Pogosto so tajnica, politični svetovalec, tiskovni vodja, vodič za obiskovalce Parlamenta – vse to in še več v eni osebi.
This shared political outlook, the long hours and the variety of tasks normally mean that a close working understanding between and MEP and their assistant is vital.
V nadaljevanju vam bomo predstavili sklop štirih člankov o asistentih.
Let's start by trying to put together a "typical day" for an assistant:
Kakšen je tipičen delovni dan asistentov?
A typical day?
Pošta, e-mail, brošure … vse v enem dnevu Delo asistenta je lahko nadvse pestro: od zelo napetih, zanimivih do dolgočasnih ali neugodno napornih opravil, pravi Marija, ki dela za grškega evropskega poslanca.
Post, emails, leaflets: all in one day This is what a typical day in Parliament's Committee week ("pink week" held in Brussels) may look like:
Če želimo govoriti o tipičnem dnevu oz. urniku asistenta, potem je najbolje, da izberemo dan v "modrem tednu", to je teden, ko poslanci zasedajo v okviru parlamentarnih odborov.
0830 - Arrive at desk and eat croissants or pieces of fruit bought on way to work, while checking the post and email.
Takšen dan izgleda sledeče:
Check the diary appointments for the day.
08:30 – Asistent prispe v pisarno, vključi računalnik, preveri pošto in hkrati zajtrkuje – prežvekuje rogljiček ali sadje, ki ga je kupil na poti v službo.
Have a quick look through the papers and news agencies online to see if there are any stories that affect people in the MEP's region.
11:00 – Pošlje kratek e-mail drugim asistentom in se dogovori za nujno potrebno kavo in klepet v kafiču Parlamenta »Mickey mouse« s stoli zelo živahnih barv.
1100 - Send quick email to other assistants to arrange much needed coffee break/gossip in the "Mickey mouse" - the nickname given to Parliament's coffee bar on account of its brightly coloured chairs.