natgillin/translations-raw huggingface dataset:
With the fall in the number of marriages, the average age at marriage continues to rise. 
Skladno s padanjem števila sklenjenih zakonskih zvez raste povprečna starost ob sklenitvi zakonske zveze.
In 2002 the average age of grooms was 32.3 years and of brides 29.2 years. 
V letu 2002 je bila povprečna starost ženina 32,3 leta in neveste 29,2 leta.
The average age of grooms and brides at first marriage was 30.1 and 27.4 years respectively. 
Ob sklenitvi prve zakonske zveze je bil ženin star v povprečju 30,1 leta, nevesta pa 27,4 leta.
In 2001 only two Baltic States Estonia and Latvia had lower total first marriage rates. 
Leta 2001 je bila med evropskimi državami nižja le v dveh pribaltskih državah, Estoniji in Latviji.
Compared to previous years, the share of divorces of marriages without children is on the rise, which is linked to the longer duration of marriages. 
V primerjavi s preteklimi leti izrazito raste delež razvez zakonskih zvez brez otrok, kar je povezano tudi z daljšanjem trajanja zakonske zveze.
It is therefore not surprising that the share of divorces without dependent children is growing as by then children are more or less independent. 
Zato ne preseneča podatek, da raste delež razvezanih zakonskih zvez brez vzdrževanih otrok, saj se otroci več ali manj že osamosvojijo.
In 2002 a marriage in Slovenia was on average divorced after 13.2 years. 
Leta 2002 je bila v Sloveniji zakonska zveza razvezana po povprečno 13,2 leta skupnega življenja zakoncev.
Compared to other European countries, marriages in Slovenia last longer. 
V primerjavi z drugimi evropskimi državami je v Sloveniji povprečno trajanje zakonske zveze eno izmed daljših.
Most foreign immigrants were citizens of Bosnia and Herzegovina (32.9%), followed by Croatia (17.0%), Serbia and Montenegro (15.9%) and Macedonia (15.8%). 
Med priseljenimi tujimi državljani, je bilo ponovno največ državljanov Bosne in Hercegovine (32,9 %), sledili so državljani Hrvaške (17,0 %), Jugoslavije (15,9 %) ter Makedonije (15,8 %).
Among foreign immigrants their share was 70.4% and among Slovene immigrants 55.4%. 
Njihov delež je med tujci znašal 70,4 %, med državljani Slovenije pa 55,4 %.
Most immigrants from abroad came to Osrednjeslovenska region (2,434) and the fewest to Koroška region (104). 
Največ oseb se je iz tujine priselilo v Osrednjeslovensko regijo (2 434), najmanj pa v Koroško regijo (104).
Among municipalities, most people came to Ljubljana (1,684), Maribor (414) and Krško (386). 
Med občinami pa je bila največ priselitev v Ljubljano (1 684), Maribor (414) in Krško (386).
In 12 municipalities no immigration from abroad was registered. 
V 12 občinah ni bilo priselitev iz tujine.
The total number of emigrants has changed considerably between the years. 
Skupno število odseljenih iz Slovenije iz leta v leto niha.
In 2002, compared to 2001, the number of emigrants rose by 51.1%. 
V letu 2002 se je v primerjavi z 2001 število odseljenih povečalo za 51,1 %.
Of the 7,269 emigrants, 63.9% or 4,654 were foreign citizens and 2,624 were Slovene citizens. 
Odselilo se je 7 269 prebivalcev, med katerimi je bilo 63,9 % oziroma 4 654 tujih državljanov ter 2 624 državljanov Republike Slovenije.
Permanent residence in another settlement in the same municipality was registered by 12,609 citizens of the Republic of Slovenia. 
Stalno prebivališče v drugem naselju občine je tako prijavilo 12 609 državljanov Republike Slovenije.
Most Slovene citizens moved from other municipalities to Ljubljana (2,118), Maribor (768) and Domžale (544) and the fewest to municipalities Jezersko and Veržej (6). 
Največ državljanov Republike Slovenije se je iz drugih občin priselilo v občine Ljubljana (2 118), Maribor (768) in Domžale (544), najmanj pa v občini Jezersko in Veržej (v vsako po 6).
After World War II natural decrease was registered for the first time ten years ago. 
Po drugi svetovni vojni je bil naravni prirast v Sloveniji prvič negativen pred desetimi leti.
In 1993 it was -219 or -0.1 per 1,000 population. 
Leta 1993 je znašal -219 ali -0,1 na 1000 prebivalcev.
In the following four years Slovenia had a natural increase, albeit modest. 
Naslednja štiri leta je imela Slovenija pozitivni naravni prirast, čeprav je bil skromen.
In 2002 the surplus of deaths over births was 1,200 or -0.6 per 1,000 population. 
Leta 2002 je bil presežek umrlih nad rojenimi visok in je znašal 1 200prebivalcev oziroma -0,6 na 1000 prebivalcev.
Municipalities with distinct natural decrease are mostly located in the southern, north-eastern and eastern parts of Slovenia: Kostel (-19.1 per 1,000 population), Osilnica (-12.3), Hodoš/Hodos (-11.2), Šalovci in Kozje ( 11.0). 
Med občinami z izrazito negativnim naravnim prirastom se pojavljajo občine južne, severovzhodne in vzhodne Slovenije, npr: Kostel (-19,1 na 1000 prebivalcev), Osilnica (-12,3), Hodoš/Hodos (-11,2), Šalovci in Kozje (-11,0).
In 66 municipalities natural increase was registered. 
V 66 občinah je bil naravni prirast pozitiven.
Most municipalities with natural increase over 4.0 per 1,000 population are located in the Osrednjeslovenska and Gorenjska regions. 
Med občinami z naravnim prirastom, višjim od 4,0 na 1000 prebivalcev, so z redkimi izjemami več ali manj občine Osrednjeslovenske in Gorenjske regije.
The highest natural increase per 1,000 population was observed in Jazersko (8.9), followed by Trzin (7.2), Moravče (6.7) and Trnovska vas (6.3). 
Najvišji naravni prirast na 1000 prebivalcev je imela občina Jezersko (8,9), sledijo Trzin in Škofljica (7,2), Moravče (6,7) in Trnovska vas (6,3).
In four municipalities the number of deaths and births was exactly the same. 
V štirih občinah je bilo število živorojenih in umrlih enako.
Nine regions had natural decrease, which was the highest in Pomurska (- 3.5 per 1,000 population), Zasavska (-3.1) and Notranjsko-kraška regions (-2.9). 
Devet regij je imelo negativni naravni prirast, od tega največjega Pomurska regija (-3,5 na 1000 prebivalcev), Zasavska (-3,1) in Notranjsko-kraška regija (-2,9).
The highest positive net migration per 1,000 population was registered in Obalno-kraška region (3.1) and the highest negative net migration in Koroška region (-0.8). 
Najvišji pozitivni selitveni prirast s tujino na 1000 prebivalcev je bil v Obalno-kraški regiji (3,1), najvišji negativni pa v Koroški regiji (-0,8).
The only other region with negative net migration was Pomurska (-0.3). 
Negativen selitveni prirast s tujino je imela še Pomurska regija (-0,3).
Municipalities with the highest positive net migration per 1,000 are Trzin (32.6), Škofljica (29.5) and Kostel (27.9), while municipalities with the highest negative net migration are Odranci (-11.6), Hodoš/Hodos (-11.2) and Luče (-10.7). 
Med občinami so imele najvišji selitveni prirast na 1000 prebivalcev občine Trzin (32,6), Škofljica (29,5) in Kostel (27,9), najnižjega pa občine Odranci (-11,6), Hodoš/Hodos (-11,2) in Luče (-10,7).
Migration between municipalities reflects in net migration between regions. 
Preseljevanje med občinami se kaže tudi v selitvenem prirastu po regijah.
The highest positive net migration per 1,000 population was recorded in Notranjsko-kraška region (1.7) and the negative in Koroška region (-1.4). 
Najvišji selitveni prirast na 1000 prebivalcev je bil v Notranjsko-kraški regiji (1,7) in najnižji v Koroški (-1,4).
In 2002 total increase remained positive (0.3 per 1,000 population). 
Skupni prirast je ostal v letu 2002 pozitiven (0,3 na 1000 prebivalcev).
Data on migration of citizens of the Republic of Slovenia are mediated in electronic form by the Ministry of the Interior to the Statistical Office of the Republic of Slovenia, based on information on registration/deregistration of permanent residence in Slovenia and registration of temporary residence abroad and returning from abroad. 
Individualne podatke o selitvah državljanov RS posreduje Statističnemu uradu Republike Slovenije Ministrstvo za notranje zadeve na podlagi podatkov o prijavi, odjavi stalnega prebivališča v Sloveniji in o prijavi začasnega prebivanja v tujini oziroma o vrnitvi iz tujine v elektronski obliki.
Aggregated data on immigration of foreigners were supplied on the basis of the records on foreigners in Slovenia. 
Isto ministrstvo mu na podlagi svojih evidenc posreduje tudi podatke o priselitvah tujcev, in sicer v agregirani obliki.
Data on emigration of foreigners are estimated by the Statistical Office on the basis of the number of foreigners at the beginning and at the end of the calendar year, natural changes and immigration of foreigners. 
Podatki o odselitvah tujcev pa so ocene Statističnega urada; izdelali smo jih na osnovi števila tujcev na začetku in na koncu koledarskega leta, naravnega gibanja tujcev ter priselitev tujcev, upoštevali pa smo še podatke o pridobitvi državljanstva RS.
Data on marriages do not include long-time consensual unions. 
V podatkih o sklenitvah zakonskih zvez niso upoštevane dalj časa trajajoče zunajzakonske zveze.
Data on internal migration of population do not include internal migration of foreigners. 
V podatkih o notranjih selitvah niso upoštevane notranje selitve tujcev.
At the end of 2003 the mean age of men was 38.2 years and of women 41.6 years. 
V povprečju je bil prebivalec Slovenije konec leta 2003 star 38,2 leta, prebivalka pa 41,6 leta.
The number of men dying because of neoplasms is bigger than the number of women (293 : 224), while the number of diseases of the circulatory system is bigger with women (400 : 335). 
Za posledicami malignih obolenj v Sloveniji umre več moških kot žensk (293 : 224), medtem ko za posledicami obolenj obtočil umre več žensk kot moških (400 : 335).
A big difference between the sexes is in the number of people dying because of accidents, suicides and homicides. 
Velika razlika med spoloma je v umrljivosti tistih, ki so umrli za posledicami poškodb po nezgodah, samomorih in ubojih.
A significant feature for Slovenia is regionalisation of mortality in the East- West direction. 
Za Slovenijo je značilna izrazita regionalizacija umrljivosti v smeri vzhod- zahod.
The Eastern part of Slovenia includes the following regions: Pomurska, Podravska, Koroška, Savinjska, Zasavska, Spodnjeposavska and Jugovzhodna Slovenija. 
V vzhodno Slovenijo so štete pomurska, podravska, koroška, savinjska, zasavska, spodnjeposavska regija in jugovzhodna Slovenija.
The number of infant deaths is dropping in all regions. 
Število umrlih dojenčkov se znižuje v vseh regijah.
The highest mortality of infants in the last decade was registered in Zasavska region (6.5 per 1,000 live-births), Pomurska (6.2), Koroška (6.1). 
Najvišja umrljivost dojenčkov je bila v zadnjem desetletju v zasavski regiji (6,5 na 1000 živorojenih), pomurski (6,2), koroški (6,1).
The lowest mortality of infants was registered in Goriška (3.5), Gorenjska and Notranjsko-kraška regions (4.4). 
Najnižja pa je umrljivost dojenčkov v goriški regiji (3,5), gorenjski in notranjsko-kraški (4,4).
In all Slovenian regions the most frequent cause of death is diseases of the circulatory system. 
Bolezni obtočil so najpogostejši vzrok smrti v vseh slovenskih regijah.
High number of deaths with this cause of death was registered in Pomurska and Spodnjeposavska regions. 
Po visokem številu umrlih za posledicami bolezni obtočil izstopata pomurska regija in spodnjeposavska regija.
The second most frequent cause of death is neoplasms. 
Drugi najpogostejši vzrok smrti so maligna obolenja.
In the Western part of Slovenia Gorenjska region has the lowest mortality due to neoplasms (269) and Goriška region has the highest (271). 
V zahodni Sloveniji pa je v gorenjski regiji umrljivost za malignimi obolenji najnižja (269), v goriški pa je najvišja (271).
In 2003 most men dying because of accidents were registered in Savinjska region (130 per 100,000 population) and the fewest in Goriška region (73). 
Največ moških, umrlih za posledicami poškodb, je bilo leta 2003 v savinjski regiji (130 na 100 000 prebivalcev), najmanj v goriški (73).
Most women dying because of accidents died in Zasavska region (60 per 100,000) and the fewest in Gorenjska region (27). 
Največ žensk, umrlih za poškodbami, je bilo v zasavski regiji (60 na 100 000 prebivalcev), najmanj v gorenjski (27).
With the fall in the number of marriages, the mean age at marriage continues to rise. 
Skladno s padanjem števila sklenjenih zakonskih zvez raste povprečna starost ob sklenitvi zakonske zveze.
In 2003 the mean age of grooms was 32.3 years and of brides 29.2 years. 
V letu 2003 je bila povprečna starost ženina 32,3 leta in neveste 29,2 leta.
The mean age of grooms at first marriage was 30.1 years and of brides 27.5 years. 
Ob sklenitvi prve zakonske zveze je bil ženin star v povprečju 30,1 leta, nevesta pa 27,5 leta.
The 2002 Census of Population, Households and Dwellings showed distinctive regional distribution of families composed of un-married couples with or without children. 
Popis prebivalstva, gospodinjstev in stanovanj leta 2002 je pokazal zelo značilno regionalno razporeditev družin, ki jih sestavljata neporočena partnerja z otroki ali brez njih.
High above the Slovenian average are two regions: Koroška with 15.4% consensual unions of all families and Podravska with 11.1%. 
Visoko nad slovenskim povprečjem sta dve regiji: koroška s 15,4 % zunajzakonskih skupnosti od vseh družin in podravska z 11,1 %.
The lowest rate of that kind of families is in Notranjsko-kraška and Goriška regions (4.2% of all families). 
Najnižji delež takšnih družin je v notranjsko-kraški in goriški regiji (4,2 % od vseh družin).
The mentioned regions have interesting mean ages of newly-weds. 
Zanimivo je, da omenjene regije izstopajo tudi po povprečni starosti mladoporočencev.
In 2003 the highest mean age of bride and groom was in Koroška and Podravska regions, where the mean age of grooms was 33.8 years and of brides 30.6 years. 
Leta 2003 je bila povprečna starost ženina in neveste najvišja na Koroškem in v Podravju, kjer so sklepali zakonske zveze ženini, povprečno stari 33,8 leta in neveste, povprečno stare 30,6 leta.
The youngest newly-weds were in Notranjsko-kraška region (groom 30.9; bride 27.5). 
Najmlajši mladoporočenci pa so bili v notranjsko-kraški regiji (ženin 30,9, nevesta 27,5 leta).
In 2003, 2,461 divorces were registered, which is 1.2 per 1,000 population. 
Leta 2003 je bilo razvezanih 2 461 zakonskih zvez, kar pomeni 1,2 na 1000 prebivalcev.
In 2003, 60% of marriages with 2,217 dependent children ended in divorce. 
Leta 2003 je bilo razvezanih 60 % zakonskih zvez z 2 217 vzdrževanimi otroki.
In 85% of cases children were given to mothers, in 6% they were given to fathers and in 5% to both parents. 
85 % vzdrževanih otrok je bilo v oskrbo dodeljenih materam, 6 % očetom, okoli 5 % pa obema staršema.
Compared to previous years, the share of divorces of marriages without children is on the rise, which is linked to the longer duration of marriages. 
V primerjavi s preteklimi leti izrazito raste delež razvez zakonskih zvez brez otrok, kar je povezano z daljšanjem trajanja zakonske zveze.
It is therefore not surprising that the share of divorces without children is growing as by then children are more or less independent. 
Zato ne preseneča podatek, da raste delež razvezanih zakonskih zvez brez vzdrževanih otrok, saj se otroci v glavnem že osamosvojijo.
There is a big difference among regions in the number of divorces. 
Razlike v številu razvezanih zakonskih zvez po regijah so velike.
In 2003, 280 divorces per 1,000 marriages were registered in Jugovzhodna Slovenija and 433 in Obalno-kraška region. 
Leta 2003 so se gibale med 280 na 1000 sklenjenih zakonskih zvez v jugovzhodni Sloveniji in 433 v obalno-kraški regiji.
In 2003 almost three-quarters of divorces with dependent children were registered in Notranjsko-kraška and Koroška regions. 
Notranjsko-kraška in koroška pa sta regiji, kjer je bilo leta 2003 razvezanih skoraj tri četrtine zakonskih zvez z vzdrževanimi otroki.
MIGRATION In 2003, net migration from abroad was the highest after 1996 (3,412 people), which was the result of migrations of foreigners and Slovene citizens. 
SELITVE V letu 2003 je bil selitveni prirast prebivalstva Slovenije najvišji po letu 1996 in je znašal 3 412 prebivalcev, k čemur so prispevale višje neto selitve tujcev in državljanov Slovenije.
In 2003, 9,279 people immigrated to Slovenia: 86.3% of them were foreigners. 
V letu 2003 se je v Slovenijo priselilo 9 279 prebivalcev, od tega 86,3 % tujcev.
In 2003, those citizens represented 80.5% of all foreign immigrants, while citizens of the EU-25 only accounted for 7% of total immigration. 
V letu 2003 so njihovi državljani predstavljali 80,5 % vseh priseljenih tujcev, državljani držav članic EU-25 pa le 7 %.
In 2003, Slovene citizens were mainly returning to Slovenia from Germany (19.1%), Croatia (14.7%) and Serbia and Montenegro (11.6%). 
Slovenski državljani so se v letu 2003 v domovino vračali predvsem iz Nemčije (19,1 %), Hrvaške (14,7 %) ter iz Srbije in Črne gore (11,6 %).
The mean age of an immigrant was 33.1 years and of an emigrant 34.3 years. 
Povprečna starost priseljenih v državo je znašala 33,1 leta, odseljenih pa 34,3 leta.
Availability of jobs in economic branches and these economic conditions had a big influence on territorial employment distribution of foreign immigrants. 
Zaradi ekonomskih razlogov selitev vpliva na teritorialno porazdelitev priseljencev v državi razpoložljivost delovnih mest v gospodarskih panogah, v katerih se zaposlujejo tujci.
In 2003, most immigrants from abroad per 1,000 of population came to Obalno-kraška (9.3 persons), Spodnjeposavska (8.6) and Notranjsko- kraška regions (6.6). 
V letu 2003 se je na 1000 prebivalcev največ oseb iz tujine priselilo v obalno-kraško regijo (9,3 osebe), spodnjeposavsko (8,6) in notranjsko- kraško (6,6).
In 2003, the trend of immigration from abroad to urban municipality Ljubljana (1,652 people), urban municipality Koper/Capodistria (388) and municipality Krško (370) continued. 
Sicer pa se je v letu 2003 nadaljeval trend najštevilčnejšega priseljevanja iz tujine v MO Ljubljana (1 652 prebivalcev), MO Koper/Capodistria (388) in občino Krško (370).
After 1995, except in 2000, Slovenia registered constant increase of internal migrations. 
Po letu 1995 smo v Sloveniji, razen leta 2000, beležili konstanten porast števila notranjih selitev.
In 6,298 cases the change of permanent residence meant also a change in the region of residence. 
Sprememba stalnega prebivališča je v 6 298 primerih pomenila tudi spremembo regije prebivališča.
In 2003, migrations from rural to urban settlements prevailed (34.3% of all internal migrations), while migrations from rural to urban settlements among Slovene citizens accounted only for 17.8% of all internal migrations. 
Leta 2003 so med notranjimi selitvami prevladovale selitve iz mestnih naselij v nemestna (34,3 % vseh notranjih selitev), najmanj državljanov Slovenije pa se je odločalo za selitev iz nemestnega naselja v mestno (17,8 % vseh notranjih selitev).
Others were migrations from urban to urban and from rural to rural settlements. 
Ostalo so bile selitve iz mestnih v mestna in iz nemestnih v nemestna naselja.
NET MIGRATION Net migration between municipalities was positive in 117 municipalities. 
SELITVENI PRIRAST Selitveni prirast med občinami je bil pozitiven v 117 občinah.
Net migration per 1,000 population was the highest in municipalities of suburbanisation in the Ljubljana basin: Ig (22.9 persons), Škofljica (19.0), Dol pri Ljubljani (18.1), Trzin (17.2). 
Na 1000 prebivalcev je bil v ljubljanski kotlini najvišji v naslednjih občinah suburbanizacije: Ig (22,9), Škofljica (19,0), Dol pri Ljubljani (18,1), Trzin (17,2).
Among municipalities out of the Ljubljana basin the highest net migration was registered in municipalities Osilnica (30.7) and Kungota (18.6). 
Med občinami zunaj ljubljanske kotline pa sta imeli najvišji selitveni prirast občina Osilnica (30,7) in Kungota (18,6).
Net migration with abroad was negative in 52 municipalities. 
Selitveni prirast s tujino je bil negativen v 52 občinah.
Only in Obalno-kraška region is net migration between regions per 1,000 population higher than 1 (1.9). 
Selitveni prirast med regijami na 1000 prebivalcev je le v obalno kraški- regiji presegel vrednost 1 (1,9).
Seven regions had negative net migration with abroad; the highest in Zasavska region (-1.9 persons per 1,000 population). 
Sedem regij je imelo negativni selitveni prirast s tujino; najvišjega zasavska regija, in sicer -1,9 osebe na 1 000 prebivalcev.
Data on deaths are taken over in electronic media from the Institute of Public Health of the Republic of Slovenia since 1. 1. 2000. 
Individualne podatke o umrlih prevzema Statistični urad Republike Slovenije od 1. 1. 2000
Institute of Public Health of the Republic of Slovenia collects these data according to Mortality data base, Statistical Office of Slovenia is publishing this data by permanent or temporary residence of the death person. 
v elektronski obliki od Inštituta za varovanje zdravja Republike Slovenije, ki vodi in upravlja Zbirko podatkov o umrlih, Statistični urad Republike Slovenije pa jih prikazuje po stalnem ali začasnem prebivališču umrlega.
Data on migration of citizens of the Republic of Slovenia are mediated on electronic media by the Ministry of the Interior to the Statistical Office of the Republic of Slovenia, based on information on registrations and departure notices in Slovenia and also on registrations of temporarily residing abroad and returning from abroad. 
Individualne podatke o selitvah državljanov RS posreduje Statističnemu uradu Republike Slovenije Ministrstvo za notranje zadeve na podlagi podatkov o prijavi, odjavi stalnega prebivališča v Sloveniji in o prijavi začasnega prebivanja v tujini oziroma o vrnitvi iz tujine v elektronski obliki.
Data on international migration of citizens of the RS also include temporary absence from Slovenia because of departure abroad (for more than 3 months) and arrivals after temporary residing abroad. 
V podatkih o meddržavnih selitvah državljanov RS so upoštevane tudi prijave začasne odsotnosti zaradi odhoda v tujino (za več kot 3 mesece) oziroma prijave vrnitve iz tujine, kjer so državljani RS začasno prebivali.
POPULATION At the end of 2004 there were 1,997,590 people living in Slovenia, which is 0.06% more than in the previous year. 
PREBIVALSTVO Konec leta 2004 je v Sloveniji živelo 1 997 590 prebivalcev oz. 0,06 % več kot leto prej.
Because of the ageing of the population in Slovenia the mean age in 2004 increased by 0.3 years. 
Zaradi staranja prebivalstva Slovenije se je njegova povprečna starost v letu 2004 povečala za 0,3 leta.
The ageing index (the ratio between population aged 65 or more and population younger than 15 years) increased in 2004 by almost 4 index points (to 106.9). 
Vrednost indeksa staranja, ki predstavlja razmerje med starimi 65 let ali več in prebivalstvom, mlajšim od 15 let, pa se je v letu 2004 povečala skoraj za 4 indeksne točke (na 106,9).
BIRTHS In 2004, 17,961 children were born in Slovenia (9,101 boys and 8,860 girls), which is 640 more than in the previous year. 
ROJENI Leta 2004 se je v Sloveniji rodilo 17 961 živorojenih otrok (9 101 dečkov in 8 860 deklic), to je 640 več kot leto pred tem.
In one year the number of births increased by 3.6%. 
Število rojstev se je v enem letu povečalo za 3,6 %.
In 17,429 cases mothers gave birth to one child, in 312 cases to twins and in two cases triplets were born. 
V 17 429 primerih je mama rodila enega otroka, 312 je bilo porodov dvojčkov in dva poroda trojčkov.
Among all births, there were 98 still births. 
Med vsemi rojenimi otroki je bilo 98 otrok mrtvorojenih.
This value has been the same for the last 20 years. 
Ta vrednost je podobna zadnjih 20 let.
In the last eleven years the age of those mothers increased by 2.7 years on average and has reached the highest level in 2004 (27.5 years). 
V zadnjih enajstih letih se je v povprečju starost takšne matere povečala za 2,7 leta in dosegla v letu 2004 najvišjo vrednost (27,5 leta).
In 1970, on average, a woman at that age was giving birth to a second child. 
V tej starosti je ženska v letu 1970 v povprečju rodila že drugega otroka.