natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The share of goods from group 9 - other goods was 17% and from groups 2 - mining and quarrying and 8 - secondary raw materials and other wastes 8% each. 
Delež prepeljanega blaga iz blagovne skupine 9 - drugo blago je znašal 17 %, iz blagovnih skupin 2 - rude in kamnine in 8 - sekundarne surovine in odpadki pa posamezno po 8 %.
The least carried goods were from groups of goods 0 - products of agriculture, forestry and fishing, 4 - manufactured products (2% each), 3 - food products, beverages and tobacco (1%) and 7 - transport equipment and machinery (less than 1%). 
Najmanj prepeljanega blaga je spadalo v blagovne skupine 0 - kmetijski, gozdarski in ribiški proizvodi, 4 - proizvodi predelovalnih dejavnosti (vsak po 2 %), 3 - živila, pijače in tobačni izdelki (1 %) ter in 7 - prevozna sredstva in stroji (manj kot 1 %).
The share of carried goods was similar to previous years also in this direction. 
Tudi v tej smeri so deleži prepeljanega blaga podobni kot prejšnja leta.
In road transport, most goods were carried from Italy (32%), Austria (19%), Germany (13%) and Hungary (10%). 
V cestnem prevozu je bilo največ blaga prepeljanega iz Italije (32 %), Avstrije (19 %), Nemčije (13 %) in Madžarske (10 %).
The downward trend in road traffic accidents continues but more people killed and seriously injured The number of road traffic accidents involving death or injury has been decreasing after 2007. 
Trend upadanja cestnoprometnih nesreč se nadaljuje, vendar več mrtvih in težje poškodovanih Skupno število cestnoprometnih nesreč s smrtnim izidom ali telesno poškodbo po letu 2007 pada.
Slovenia also exceeded this average (82%). 
To povprečje je presegla tudi Slovenija (82 %).
Just below the EU average -27 were Hungary and Finland (75% each). 
Le nekoliko nižji delež od povprečja EU-27 je bil na Madžarskem in Finskem (75 %).
The lowest shares of road goods transport in total inland goods transport could be found in the Baltic States Estonia (46%) and Latvia (38%). 
Najmanjši delež cestnega prevoza v skupnem kopenskem blagovnem prevozu sta imeli baltski državi Estonija (46 %) in Latvija (38 %).
The largest increases at individual Member State level were recorded in Poland (32%), in Estonia (19%) and in Finland (17%). 
Med članicami je bilo največje povečanje pretovora blaga v pristaniščih na Poljskem (32 %), v Estoniji in na Finskem (19 % in 17 %).
In Slovenia 14.6 million tonnes were loaded and unloaded, which is only 0.4% of the total weight of goods handled in the EU-27. 
V Sloveniji je bilo naloženih ali razloženih 14,6 milijona ton blaga ali 0,4 % od skupnega blagovnega prometa EU-27.
Slovenia was thus placed almost at the end of the list - before Cyprus and Malta (in each by 0.2%). 
Po obsegu blagovnega pristaniškega prometa je bila Slovenija skoraj na koncu lestvice, pred Ciprom in Malto (po 0,2 %).
The calculation of data on road goods transport with passenger cars and busses was performed by the company OMEGA consult d. o. 
Izračun za pridobivanje podatkov o cestnem prevozu z osebnimi avtomobili in avtobusi je opravljalo podjetje OMEGA consult, d. o.
The following sources are used: studies of company OMEGA consult, d. o. 
Viri podatkov so študije podjetja OMEGA consult, d. o.
o., different administrative databases (Register of Vehicles and Traffic Documents - Ministry of the Interior of the Republic of Slovenia, Roads Databank - Directorate of the Republic of Slovenia for Roads) and others (data on sold fuel, data from the 2002 Census of Population - Statistical Office of Republic of Slovenia, data on annual average daily traffic - Directorate of the Republic of Slovenia for Roads). 
o., različne podatkovne baze (Matični register vozil in listin - Ministrstvo za notranje zadeve RS, Banka cestnih podatkov - Direkcija Republike Slovenije za ceste) in drugi viri (podatki o prodanem gorivu, podatki iz Popisa prebivalstva 2002 - Statistični urad RS, podatki o povprečnem letnem dnevnem prometu - Direkcija Republike Slovenije za ceste).
Coverage In 2003 the statistical survey on cableways covers 51 companies with 214 cableways. 
Viri in zajetje V statistično raziskovanje žičniškega prometa je v letu 2003 zajetih 51 podjetij z 214 žičnicami.
Most reports came in February: for 128 cableways. 
Največ poročil je prispelo v februarju: za 128 žičnic.
Sources of data for the companies are legal book-keeping documents and management's own records. 
Vir podatkov v podjetjih so zakonsko predpisane evidence upravljalcev žičnic.
Transportable ski lifts are excluded. 
Prenosnih vlečnic ne upoštevamo.
Passengers carried by all sorts of cableways covered by this survey are considered. 
Zajeti so vsi potniki, prepeljani z vsemi vrstami žičnic, ki so štete v to raziskovanje.
Data quality Data on cableways are partly estimated. 
Kakovost podatkov Podatki o žičnicah so delno ocenjeni.
The basis of the estimation are experiences with passengers traffic on cableways, capacity of these, etc. 
Ocena temelji na poznavanju potniškega prometa in njegovi porazdelitvi po posameznih vrstah žičnic, na zmogljivosti the žičnic itd.
The basis of the estimation are experiences with passengers traffic on cableways, capacity of these, etc. 
Ocena temelji na poznavanju potniškega prometa in njegovi porazdelitvi po posameznih vrstah žičnic, na zmogljivosti teh žičnic itd.
Data source In 2003 the statistical survey on cableways covers 51 companies with 214 cableways. 
Viri in zajetje V statistično raziskovanje žičniškega prometa je v letu 2003 zajetih 51 podjetij z 214 žičnicami.
Sources of data for the companies are legal book-keeping documents and man- agement's own records. 
Vir podatkov v podjetjih so zakonsko predpisane evidence upravljalcev žičnic.
Sources and coverage In 2004 the statistical survey on cableways covers 52 companies with 205 cableways. 
Viri in zajetje V statistično raziskovanje žičniškega prometa je v letu 2004 zajetih 52 podjetij z 205 žičnicami.
Passengers carried by all sorts of cableways covered by this survey are considered. 
Zajeti so vsi potniki, prepeljani z vsemi vrstami žičnic, ki so zajete v to raziskovanje.
Publishing Data on cableways are partly estimated. 
Kakovost podatkov Podatki o žičnicah so delno ocenjeni.
The basis of the estimation are experiences with passengers traffic on cableways, capacity of these, etc. 
Ocena temelji na poznavanju potniškega prometa in njegovi porazdelitvi po posameznih vrstah žičnic ter zmogljivosti teh žičnic itd.
Coverage In 2004 the statistical survey on cableways covers 52 companies with 205 cableways. 
Viri in zajetje V statistično raziskovanje žičniškega prometa je v letu 2004 zajetih 52 podjetij z 205 žičnicami.
Most reports came in February 2004: for 150 cableways. 
Največ poročil je prispelo v februarju 2004: za 150 žičnic.
The basis of the estimation are experiences with passengers traffic on cableways, capacity of these, etc. 
Ocena temelji na poznavanju potniškega prometa in njegovi porazdelitvi po posameznih vrstah žičnic, na poznavanju zmogljivosti teh žičnic itd.
Coverage n 2005 the statistical survey on cableways covers 51 companies with 196 cableways. 
Viri in zajetje V statistično raziskovanje žičniškega prometa je v letu 2005 zajetih 51 podjetij s 196 žičnicami.
Most reports came in February 2005, i.e. for 149 cableways. 
Največ poročil o žičniškem prometu je prispelo v februarju 2005, in sicer za 149 žičnic.
Sources of data for the companies are legal book-keeping documents and management's own records. 
Vir podatkov o žičniškem prometu v podjetjih so zakonsko predpisane evidence upravljalcev žičnic.
If, for example, a passenger takes three rides with the cableway, he or she is counted three times (as 3 passengers, i.e. 3 passenger cartages). 
Če pa se na primer potnik pelje po žičnici trikrat, se ga šteje trikrat, torej kot 3 potnike oz. kot 3 potniške prevoze.
The basis of the estimation is experience with passenger traffic on cableways, capacity of these, etc. 
Ocena temelji na poznavanju potniškega prometa in njegove porazdelitve po posameznih vrstah žičnic, na zmogljivosti teh žičnic itd.
Coverage In 2005 the statistical survey on cableways covers 51 companies with 196 cableways. 
Viri in zajetje V statistično raziskovanje žičniškega prometa je v letu 2005 zajetih 51 podjetij z 196 žičnicami.
Most reports came in February 2005: for 149 cableways. 
Največ poročil je prispelo v februarju 2005: za 149 žičnic.
Sources of data for the companies are legal book- keeping documents and management's own records. 
Vir podatkov v podjetjih so zakonsko predpisane evidence upravljalcev žičnic.
The basis of the estimation are experiences with passengers traffic on cableways, capacity of these, etc. 
Ocena temelji na poznavanju potniškega prometa in njegovi porazdelitvi po posameznih vrstah žičnic, na zmogljivosti žičnic itd.
Data source In 2005 the statistical survey on cableways covers 51 companies with 196 cableways. 
Vir podatkov V statistično raziskovanje žičniškega prometa je v letu 2005 zajetih 51 podjetij s 196 žičnicami.
Most reports came in February 2005: for 149 cableways. 
Največ poročil o delovanju žičnic je prispelo v februarju 2005, in sicer o 149 žičnicah.
Sources of data for the companies are legal book-keeping documents and management's own records. 
Vir podatkov o podjetjih v žičniškem prometu so zakonsko predpisane evidence upravljalcev žičnic.
The basis of the estimation are experiences with passengers traffic on cableways, capacity of these, etc. 
Ocena temelji na poznavanju potniškega prometa in njegove porazdelitve po posameznih vrstah žičnic ter na poznavanju zmogljivosti teh žičnic itd.
SLOVENIAN INTERNATIONAL AIRPORTS In Slovenia, on the territory of 20,273 km², three public international airports are located: Ljubljana Jože Pučnik Airport (until 2007 it was named Airport Ljubljana) in the central part, Maribor Edvard Rusjan Airport (until 2008 it was named Airport Maribor) in the eastern part and Airport Portoroz in the western part of the country. 
SLOVENSKA MEDNARODNA LETALIŠČA V Sloveniji so na ozemlju 20.273 km² locirana tri javna mednarodna letališča: Letališče Jožeta Pučnika Ljubljana (do leta 2007 se je imenovalo Letališče Ljubljana) v osrednjem delu države, Letališče Edvarda Rusjana Maribor (do leta 2008 se je imenovalo Letališče Maribor) v vzhodnem delu in Letališče Portorož v zahodnem delu države.
Mostly international passenger and goods traffic is running on the airports in Slovenia. 
Na treh mednarodnih letališčih potekata predvsem mednarodni potniški in blagovni (tovorni) promet.
Airport Ljubljana started international traffic on the current location in 1964, Airport Maribor in 1976, Airport Portoroz was opened for international traffic in 1981. 
Letališče Ljubljana je na sedanji lokaciji v mednarodnem prometu pričelo obratovati leta 1964, letališče Maribor leta 1976, letališče Portorož pa je bilo za mednarodni promet odprto v letu 1981.
It should be noted that in Slovenia besides the three international airports there are also 12 public airports: Ajdovščina, Bovec, Celje, Cerklje ob Krki, Divača, Lesce-Bled, Murska Sobota, Novo mesto, Postojna, Ptuj, Slovenj Gradec and Šoštanj. 
Omeniti velja, da je v Sloveniji poleg treh mednarodnih letališč še 12 javnih letališč: Ajdovščina, Bovec, Celje, Cerklje ob Krki, Divača, Lesce- Bled, Murska Sobota, Novo mesto, Postojna, Ptuj, Slovenj Gradec in Šoštanj.
At the end of 2009 the biggest Slovenian air carrier Adria Airways owned or rented 15 aircrafts to carry passengers with a total of almost 1,300 passenger seats. 
Največji slovenski zračni prevoznik Adria Airways je imel konec leta 2009 za prevoz potnikov in blaga v lasti ali najemu 15 letal s skupaj skoraj 1.300 potniškimi sedeži.
In 1992 it had two aircraft less, but as many as 1,780 passenger seats. 
Leta 1992 je imel sicer dve letali manj, a kar 1.780 potniških sedežev.
In the 1992-2000 period the number of passenger seats declined, but in the 2000-2009 period the number of passenger seats was growing again. 
Od leta 1992 do 2000 je število potniških sedežev upadalo, v obdobju 2000-2009 pa je število potniških sedežev spet raslo.
As an EU Member State, Slovenia is obliged to report to the EU statistical office (Eurostat) among other data also the data on airport passenger and goods traffic. 
Slovenija je kot država članica EU dolžna sporočati Statističnemu uradu EU, Eurostatu, poleg drugih podatkov tudi podatke o letališkem potniškem in blagovnem prometu.
Detailed data are reported monthly only by the biggest airports. 
Podrobni podatki se v skladu s statistično uredbo EU mesečno sporočajo samo za večja letališča.
Among the Slovenian airports only one, Airport Jože Pučnik Ljubljana, meets the requirements of the Directive . 
Od slovenskih letališč izpolnjuje pogoje uredbe samo osrednje državno letališče Letališče Jožeta Pučnika Ljubljana.
In 2009, 25,524 airplanes arrived at the three Slovenian international airports, which is about as many as in 2008. 
V letu 2009 je na tri slovenska mednarodna letališča prispelo 25.524 letal, kar je približno toliko kot leta 2008.
The only exception when the number of arriving aircraft declined over the previous year was 2001, most likely also due to the terrorist attack in New York, USA, in September 2001. 
Edina izjema, ko je število prispelih letal glede na predhodno leto upadlo, je bilo leto 2001, in sicer najverjetneje tudi zaradi vpliva terorističnih napadov septembra 2001 v New Yorku, ZDA.
A similar trend applied also to the number of airport passengers. 
Ta trend je bil podoben trendu povečevanja števila potnikov.
A comparison of the numbers of arriving aircrafts on scheduled and non- scheduled flights shows that in 1992 the numbers were almost the same. 
Primerjava števila prispelih letal rednih in posebnih letov kaže, da jih je bilo leta 1992 skoraj enako število.
In 2002 the number of arriving aircrafts on non-scheduled flights more than doubled and in 2002 and 2003 the number of arriving aircrafts on non-scheduled flights was even bigger than the number of arriving aircraft on scheduled flights. 
Leta 2002 se je število prispelih letal posebnih letov več kot podvojilo, v letih 2002 in 2003 pa je bilo število prispelih letal posebnih letov celo večje od števila prispelih letal rednih letov.
In the 2002-2010 period the number of arriving aircrafts on non-scheduled flights was between 8,000 and 10,000 per year. 
V letih 2002-2010 je število prispelih letal posebnih letov ohranilo vrednosti med 8.000 in 10.000 letno.
In 2009, however, the number of arriving aircraft on non- scheduled flights for the first time exceeded 10,000. 
Leta 2009 je število prispelih letal posebnih letov prvič preseglo 10.000.
The number of arriving aircrafts on scheduled flights in the 2001-2008 period was rising sharply and in 2008 it reached its peak with over 16,000 arriving aircrafts on scheduled flights. 
Število prispelih letal rednih letal pa je v letih 2001-2008 strmo naraščalo in leta 2008 je doseglo vrh s preko 16.000 prispelih letal rednih letov.
A decline followed in 2009. 
Do padca je prišlo v letu 2009.
In view of the share of arriving aircrafts in 2009, the biggest international airport Ljubljana Jože Pučnik Airport was in the lead with a share of more than 86% of all arriving aircrafts. 
Če pogledamo delež prispelih letal v letu 2009, je tedaj prednjačilo največje mednarodno letališče Letališče Jožeta Pučnika Ljubljana, saj je delež presegal 86 % prispelih letal.
Portorož Airport followed with a share of over 12% and Maribor Edvard Rusjan Airport with a share of more than 1% of all arriving aircraft. 
Sledilo je Letališče Portorož z več kot 12-odstotnim deležem ter Letališče Edvarda Rusjana Maribor z nekaj več kot 1 % vseh prispelih letal.
When comparing 2009 with 1992, when there were around 275,000 passengers at airports, the airport passenger traffic during this period increased by more than five times. 
Če primerjamo leto 2009 z letom 1992, ko je bilo potnikov na letališčih okrog 275.000, se je letališki promet potnikov v tem obdobju povečal za več kot petkrat.
In the first years after independence from 1992 to 1999 the biggest Slovenian air carrier cut its fleet of aircrafts due to the loss of the internal market of the former Yugoslavia from 13 to 6. 
Največji slovenski letalski prevoznik je v prvem obdobju po osamosvojitvi od 1992 do 1999 svojo floto letal zaradi izgube notranjega trga bivše Jugoslavije prepolovil s 13 na 6.
From 1999 to 2009 the number of aircrafts again increased to 15. 
Od leta 1999 pa je število letal do leta 2009 spet naraslo na 15.
In the first years after independence from 1992 to 1999 the biggest Slovenian air carrier greatly reduced the number of passenger seats also due to the loss of the internal market of the former Yugoslavia and subsequently lower number of aircrafts. 
Največji slovenski letalski prevoznik je v prvem obdobju po osamosvojitvi od 1992 do 1999 prav tako zaradi izgube notranjega trga bivše Jugoslavije ter posledično zaradi manjšega števila letal močno zmanjšal tudi število potniških sedežev.
Since 1999 by modernizing and expanding its fleet the number of passenger seats by 2009 more than doubled again. 
Od leta 1999 pa je število potniških sedežev s posodobitvijo in širitvijo letalske flote do 2009 spet več kot podvojilo.
The number of passengers thus decreased for the first time since 2001. 
Število prepeljanih potnikov je tako upadlo prvič po letu 2001.
It is worth noting that in 2007 goods traffic in Slovenia reached its highest point in history with over 20,300 tonnes of loaded or unloaded goods and goods in transit. 
Velja omeniti, da je leta 2007 letališki promet blaga v Sloveniji sicer dosegel svojo najvišjo točko v zgodovini s preko 20.300 ton prispelega in odpravljenega blaga ter blaga v tranzitu.
When comparing 2009 with 1992, when over 3,100 tonnes of goods were dispatched, the airport goods traffic more than doubled. 
Če primerjamo leto 2009 z letom 1992, ko je bilo prispelega in odpravljenega (tudi v tranzitu) dobrih 3.100 ton blaga, se je letališki promet blaga več kot podvojil.
It appears that the airport goods traffic is exposed to higher oscillation and potential decline, compared to airport passenger traffic, which recorded fewer drops in the same period. 
Kot kaže, je letališki promet blaga izpostavljen večjim nihanjem in možnostim padca kot pa letališki promet potnikov, kjer je bilo zabeleženih padcev v istem obdobju precej manj.
The quantity of the unloaded goods was three times larger in 2009 than in 1992, while goods loaded were twice that size. 
Prispelega blaga je bilo leta 2009 trikrat več kot leta 1992, odpravljenega blaga pa dvakrat več.
In the same comparison there were 30% more goods in transit. 
Blaga v tranzitu je bilo v enaki primerjavi za 30 % več.
Most of the passengers travelled to/from airports in Great Britain, followed by Germany, Spain and France. 
Največ potnikov je potovalo na/iz letališč v Veliki Britaniji, sledile so Nemčija, Španija in Francija.
Slovenia was the second smallest, at rank 26 by the number of passengers at airports in EU-27 Member States. 
Slovenija je bila na predzadnjem, 26. mestu po številu potnikov na letališčih v državah EU-27.
In 2009, 65% of passengers travelled within the EU or within respective EU Member States, and 35% on routes EU-the rest of the world. 
V letu 2009 je 65 % potnikov potovalo znotraj EU ali znotraj ene države članice EU, 35 % pa na relacijah EU-ostali svet.
AIRPORT TRAFFIC Observation units and reporting units are three international airports in Slovenia: Ljubljana Jože Pučnik Airport (up to 2007 Ljubljana Airport), Maribor Edvard Rusjan Airport (up to 2008 Maribor Airport) and Portorož Airport. 
LETALIŠKI PROMET Enote opazovanja in poročevalske enote so tri slovenska mednarodna letališča: Letališče Jožeta Pučnika Ljubljana (do julija 2007 Letališče Ljubljana), Letališče Edvarda Rusjana Maribor (do junija 2008 Letališče Maribor) in Letališče Portorož.
AIR TRANSPORT The observation and reporting unit is the biggest Slovenian air carrier Adria Airways. 
ZRAČNI PREVOZ Enota opazovanja in poročevalska enota je največji slovenski letalski prevoznik Adria Airways.
AIRPORT TRAFFIC The monthly survey includes all public transport on the Ljubljana Jože Pučnik Airport as to the origin/destination of aircraft flight. 
LETALIŠKI PROMET V mesečno raziskovanje je zajet ves javni prevoz, ki poteka preko Letališča Jožeta Pučnika Ljubljana, in sicer ločeno po državah, v katerih letala vzletajo in pristajajo.
The figure 0 in the table means that no goods were carried over a certain distance or that goods carried weighed less than 0.5 tonne. 
Tako podatek 0 (nič) v tabeli pomeni, da blago na določeni relaciji ni bilo prepeljano ali da je prepeljano blago tehtalo manj kot 0,5 tone.
From 2008 on reporting units transmit data on goods carried in kilograms. 
Od leta 2008 pa nam poročevalske enote podatke o prepeljanem blagu sporočajo v kilogramih.
Up to 2006 the totals of monthly and annual data are not accurate due to different coverage. 
Seštevki mesečnih in letnih podatkov do leta 2006 se zaradi različnega zajema ne ujemajo.
AIRPORT TRAFFIC Flights in public air transport An air transport flight or series of flights for public transport of passengers and/or freight and mail, for remuneration or for hire. 
V podatke o zračnem prevozu so vključeni potniki in blago, ki jih je prepeljal največji slovenski letalski prevoznik v mednarodnem prevozu, iz tujine, v tujino in po tujini.
Public air transport may be either scheduled or non-scheduled. 
Javni zračni prevozi so lahko redni ali posebni.
General aviation These are other commercial and non-commercial flights (non-scheduled business flights, state flights, military, ambulance, technical flights, etc.). 
Splošno letalstvo To so ostali komercialni in nekomercialni leti (posebni poslovni leti, vladni leti, vojaški leti, ambulantni leti, tehnični leti ipd.).
Aircraft movements All take-offs and landings of aircraft. 
Operacije letal Vsi vzleti in pristanki letal.
Includes total commercial and non- commercial aircraft movements. 
Vključene so vse komercialne in nekomercialne operacije letal.
Goods All freight and mail loaded onto or unloaded from an aircraft. 
Blago Vse blago in pošta, naložena ali razložena z zrakoplova.
Passenger baggage is excluded. 
Prtljaga potnikov se tu ne upošteva.
Direct transit is excluded. 
Blago v direktnem tranzitu se ne šteje.
Direct transit passengers Passengers who, after a short stop, continue their journey on the same aircraft on a flight having the same flight number as the flight on which they arrive. 
Potnik v neposrednem tranzitu Potnik, ki je po kratkem postanku letala nadaljeval svoje potovanje na istem zrakoplovu in z isto številko leta, kot je prispel na letališče.
In total airport statistics as well as for the calculation of the passenger units passengers in direct transit are counted once only. 
V skupnih statističnih podatkih o letališču in pri izračunu potnikov se potniki v direktnem tranzitu štejejo le enkrat.
SLOVENIAN PORTS On the 46.6 kilometres of the Slovenian coast three ports are located, namely Koper, Izola and Piran. 
SLOVENSKA PRISTANIŠČA Na 46,6 kilometra slovenske morske obale so locirana tri pristanišča: Koper, Izola in Piran.
At the ports mostly international traffic of passengers and goods takes place. 
V pristaniščih potekata predvsem mednarodni potniški promet in blagovni (tovorni) promet.
The cargo Port of Koper is one of the most modern ports in this part of the world. 
Tovorni promet poteka (skoraj v celoti) v pristanišču Koper, potniški promet pa v vseh treh omenjenih pristaniščih.
In the Port of Koper there are terminals for general cargo (e.g. coffee, rice, sugar, cotton, etc.), fruit and perishable goods, timber, livestock, other dry bulk cargo (e.g. ores, minerals, fodder, bauxite, etc.), cereals, liquid cargo, and the container and ro-ro terminal. 
V koprskem pristanišču so terminali za generalni tovor (npr. za kavo, riž, sladkor, bombaž itd.), za sadje in lahko pokvarljivo blago, za les, živino, za druge razsute tovore (npr. rude, minerali, krmila, glinica), za žito in za tekoči tovor ter kontejnerski in ro-ro terminal.