natgillin/translations-raw huggingface dataset:
3.2.2.4 General principles of examination of distinctiveness 19 
3.2.2.4 Splošna načela za preizkušanje razlikovalnega učinka 19
3.2.2.5 Examples of descriptive components 20 
3.2.2.5 Primeri opisnih sestavnih delov 20
3.2.2.6 Examples of laudatory components 22 
3.2.2.6 Primeri poveličevalnih sestavnih delov 21
3.2.2.7 Examples of allusive components 22 
3.2.2.7 Primeri namigovalnih sestavnih delov 22
3.2.3 Specific cases 22 
3.2.3 Posebni primeri 22
3.2.3.1 Commonplace and banal elements 22 
3.2.3.1 Običajni in vsakdanji elementi 22
3.2.3.2 Insignificant differences (quasi-identity) 23 
3.2.3.2 Nepomembne razlike (skorajšnja enakost) 22
3.2.3.3 One-letter components, numerals and short components 23 
3.2.3.3 Sestavni deli iz ene črke ali številk in kratki sestavni deli 23
3.2.3.4 Disclaimers 24 
3.2.3.4 Odklonitve 24
3.2.3.5 Earlier marks, the distinctiveness of which is called into question 25 
3.2.3.5 Prejšnje znamke, pri katerih se izpodbija razlikovalni učinek 24
3.3 Dominant elements of the marks 25 
3.3 Prevladujoči elementi znamk 25
3.4 Comparison of signs 28 
3.4 Primerjava znakov 27
3.4.1 Visual comparison 28 
3.4.1 Vizualna primerjava 27
3.4.1.1 Word mark versus word mark 28 
3.4.1.1 Besedna znamka proti besedni znamki 28
3.4.1.2 Word mark versus figurative mark with word elements 30 
3.4.1.2 Besedna znamka proti figurativni znamki z besednimi elementi 29
3.4.1.3 Purely figurative versus purely figurative signs 31 
3.4.1.3 Povsem figurativni znak proti povsem figurativnemu znaku 30
3.4.1.4 Stylised mark versus stylised mark 31 
3.4.1.4 Stilizirana znamka proti stilizirani znamki 30
3.4.1.5 Word/figurative sign versus figurative sign 33 
3.4.1.5 Besedno-figurativni znak proti figurativnemu znaku 32
3.4.1.6 Signs consisting of a single letter 34 
3.4.1.6 Znaki, sestavljeni iz ene same črke 33
3.4.1.7 Three-dimensional marks 36 
3.4.1.7 Tridimenzionalne znamke 35
3.4.2 Phonetic comparison 37 
3.4.2 Zvočna primerjava 36
3.4.2.1 Signs and elements in signs that must be assessed 39 
3.4.2.1 Znaki in elementi v znakih, ki jih je treba presoditi 38
3.4.2.2 Identical/similar sounds in different order 44 
3.4.2.2 Enaki/podobni glasovi v različnem vrstnem redu 43
3.4.2.3 Signs consisting of or including foreign or invented words 45 
3.4.2.3 Znaki, ki so sestavljeni iz tujih ali izmišljenih besed ali ki vključujejo takšne besede 43
3.4.2.4 Single letter signs 47 
3.4.2.4 Znaki, sestavljeni iz ene same črke 45
3.4.3 Conceptual comparison: practical criteria 47 
3.4.3 Pojmovna primerjava: praktična merila 45
3.4.3.1 The semantic content of words 48 
3.4.3.1 Semantična vsebina besed 46
3.4.3.2 The semantic content of parts of words 50 
3.4.3.2 Semantična vsebina delov besed 49
3.4.3.3 The semantic content of misspelt words 52 
3.4.3.3 Semantična vsebina napačno zapisanih besed 51
3.4.3.4 The semantic content of names and surnames 53 
3.4.3.4 Semantična vsebina imen in priimkov 52
3.4.3.5 The semantic content of figurative signs, symbols, shapes and colours 56 
3.4.3.5 Semantična vsebina figurativnih znakov, simbolov, oblik in barv 54
3.4.3.6 The semantic content of numbers and letters 57 
3.4.3.6 Semantična vsebina številk in črk 55
3.4.3.7 The semantic content of geographical names 57 
3.4.3.7 Semantična vsebina zemljepisnih imen 56
3.4.3.8 The semantic content of onomatopoeias 58 
3.4.3.8 Semantična vsebina onomatopejskih izrazov 56
3.4.4 How to make a conceptual comparison 58 
3.4.4 Kako opraviti pojmovno primerjavo 57
3.4.4.1 Both marks share a word and/or expression 60 
3.4.4.1 Znamki imata skupno besedo in/ali izraz 58
3.4.4.2 Two words or terms have the same meaning but in different languages 61 
3.4.4.2 Besedi ali izraza imata enak pomen, vendar v različnih jezikih 60
3.4.4.3 Two words refer to the same semantic term or variations thereof 62 
3.4.4.3 Besedi se nanašata na isti semantični izraz ali njegove različice 61
3.4.4.4 Two figurative signs, symbols and/or shapes represent the same object or idea 63 
3.4.4.4 Figurativna znaka, simbola in/ali obliki ponazarjata enak predmet ali enako zamisel 61
3.4.4.5 When there is a word versus a figurative sign, symbol, shape and/or colour representing the concept behind the word 64 
3.4.4.5 Kadar gre za besedo proti figurativnemu znaku, simbolu, obliki in/ali barvi, ki ponazarja pojem za besedo 62
3.4.4.6 When the signs have a meaningful word in common that is distinctive, and one of them contains an additional word or figurative element without any meaning 64 
3.4.4.6 Kadar je znakoma skupna beseda, ki ima pomen in razlikovalni učinek, eden od njiju pa vsebuje še dodatno besedo ali figurativni element brez kakršnega koli pomena 63
3.4.5 Impact of the distinctive and dominant character of the components on the similarity of signs 65 
3.4.5 Vpliv razlikovalnega in prevladujočega učinka sestavnih delov na podobnost znakov 63
3.4.5.1 Identifiable common element/coincidence 65 
3.4.5.1 Prepoznavnost skupnega elementa/ujemanja 64
3.4.5.2 Distinctiveness and dominant character of the common elements 67 
3.4.5.2 Razlikovalni in prevladujoči učinek skupnih elementov 65
3.4.5.3 Importance of additional (not common) elements 69 
3.4.5.3 Pomen dodatnih elementov (ki niso skupni) 67
3.4.6 Other principles to be taken into account in the comparison of signs 70 
3.4.6 Druga načela, ki jih je treba upoštevati pri primerjavi znakov 68
3.4.6.1 Impact of word elements versus figurative elements on the visual and conceptual comparison 70 
3.4.6.1 Vpliv besednih elementov in vpliv figurativnih elementov na vizualno in pojmovno primerjavo 68
3.4.6.2 Beginning of the signs in the visual and phonetic comparison 76 
3.4.6.2 Začetek znakov pri vizualni in zvočni primerjavi 74
3.4.6.3 Short signs 78 
3.4.6.3 Kratki znaki 76
4 Dissimilarity of Signs 86 
4 Različnost znakov 83
4.1 Introduction 86 
4.1 Uvod 83
4.2 Scenarios for dissimilarity 86 
4.2 Primeri različnosti 84
4.2.1 No element in common 86 
4.2.1 Ni skupnega elementa 84
4.2.2 Overlap in a negligible element 87 
4.2.2 Prekrivanje zanemarljivega elementa 84
4.2.3 Overlap in a verbal element not noticeable due to high stylisation 87 
4.2.3 Prekrivanje besednega elementa, ki zaradi močne stilizacije ni opazen 85
4.2.4 Overlap in other irrelevant aspects 88 
4.2.4 Prekrivanje drugih nepomembnih vidikov 86
4.2.5 Overlap in a non-distinctive element 90 
4.2.5 Prekrivanje nerazlikovalnega elementa 87
1 General Principles of the Trade Mark Comparison 
Splošna načela primerjave blagovnih znamk
This chapter deals with the comparison of signs. 
To poglavje obravnava primerjavo znakov.
The purpose of comparing signs is to determine if the signs are identical (see paragraph 2 below), similar (see paragraph 3 below), or dissimilar (see paragraph 4 below). 
Znaka se primerjata zato, da se ugotovi, ali sta enaka (glej odstavek 2 v nadaljevanju), podobna (glej odstavek 3 v nadaljevanju) ali različna (glej odstavek 4 v nadaljevanju).
The identity of trade marks is a prerequisite for applying the provision of Article 8(1)(a) EUTMR (‘double identity'). 
Enakost blagovnih znamk je temeljni pogoj za uporabo določbe člena 8(1)(a) Uredbe o blagovni znamki EU (dvojna enakost).
Goods or services also have to be identical. 
Enako mora biti tudi blago ali storitve.
The similarity (or identity) of signs is a necessary condition for it to be found that there is a likelihood of confusion for the purposes of Article 8(1)(b) EUTMR (23/01/2014, C558/12 P, WESTERN GOLD / WeserGold et al., EU:C:2014:22, § 44). 
Podobnost (ali enakost) znakov je potreben pogoj za ugotovitev verjetnosti zmede za namene člena 8(1)(b) Uredbe o blagovni znamki EU (23/01/2014, C 558/12 P, WESTERN GOLD / WeserGold et al., EU:C:2014:22, § 44).
If the signs are dissimilar, an examination of likelihood of confusion will stop at this point. 
Če sta si znaka različna, se preizkus verjetnosti zmede konča na tej stopnji.
Whether a likelihood of confusion exists depends on an assessment of several interdependent factors, including (i) similarity of the goods and services, (ii) the relevant public, (iii) similarity of the signs, taking into account their distinctive and dominant elements and (iv) the distinctiveness of the earlier mark. 
Verjetnost zmede je odvisna od presoje več medsebojno odvisnih dejavnikov, ki vključujejo (i) podobnost blaga in storitev, (ii) upoštevno javnost, (iii) podobnost znakov, pri čemer se upoštevajo razlikovalni in prevladujoči elementi, ter (iv) razlikovalni učinek prejšnje znamke.
If the signs are not identical (see paragraph 2 below) it must be determined whether they are similar or dissimilar. 
Če znaka nista enaka (glej odstavek 2 v nadaljevanju), je treba določiti, ali sta podobna ali različna.
A global appreciation of the visual, aural or conceptual similarity of the marks in question must be based on the overall impression given by them, bearing in mind their distinctive and dominant components (11/11/1997, C251/95, Sabèl, EU:C:1997:528, § 23). 
Celovita presoja vizualne, zvočne ali pojmovne podobnosti zadevnih blagovnih znamk mora temeljiti na celotnem vtisu, ki ga ti ustvarjata, pri čemer je treba upoštevati njune razlikovalne in prevladujoče elemente (11/11/1997, C 251/95, Sabèl, EU:C:1997:528, § 23).
A comparison of trade marks must integrate, therefore, an assessment of the distinctive character and dominance of their elements, if any, and the impact of their overall impression. 
Primerjava blagovnih znamk mora torej vključevati presojo razlikovalnega in prevladujočega učinka njunih elementov, če obstaja, ter vpliv njunega celotnega vtisa.
A comparison of trade marks should, in principle, contain the following considerations: an assessment of the distinctive and dominant character of the coinciding and differing elements, their commonalities and differences, and a final conclusion that is reached after the assessment of the impact of distinctive/dominant elements on the overall impression of the signs. 
Primerjava blagovnih znamk bi morala načeloma zajemati naslednje vidike: presojo razlikovalnega in prevladujočega učinka elementov, ki se ujemajo in razlikujejo, ter njihovih skupnih točk in razlik, ter končno ugotovitev, ki se sprejme po presoji vpliva, ki ga imajo razlikovalni ali prevladujoči elementi na celotni vtis znakov.
It might also be useful to tackle these issues by means of addressing the relevant arguments of the parties, if raised, in the comparison of signs. 
Lahko je koristno tudi, če se Urad loti teh vprašanj tako, da obravnava ustrezne navedbe strank glede primerjave znakov, če jih ti predložita.
The order of the examination at the ‘comparison of signs' stage should not be predetermined but rather, depending on the particular context, adjusted to provide logical coherence to the decision. 
Vrstni red preizkušanja v fazi „ znakov“ ne bi smel biti določen vnaprej, temveč bi moral biti prilagojen okviru posamezne zadeve, da se s tem zagotovi logična koherenca odločbe.
Nevertheless, with the aim of having a consistent decision format that follows, where possible, a similar structure, the following order is appropriate for the majority of cases. 
Kljub temu v okviru prizadevanja za doslednost pri obliki odločb, pri kateri se upošteva podobna struktura, kadar je to mogoče, v večini primerov ustreza naslednji vrstni red.
i. Representation/description of the signs 
Prikaz/opis znakov
As a preliminary step, the signs should be portrayed in a table, followed by a short description of the marks (if necessary). 
Kot začetni korak bi bilo treba znaka prikazati v preglednici, čemur naj (po potrebi) sledi kratek opis znakov.
The purpose of this chapter is to identify the type of signs (word marks, figurative marks) and their elements in order to establish a framework for comparison (‘what is there?'). 
Namen tega koraka je določiti vrsto znakov (besedna znamka, figurativna znamka) in njune elemente, da bi se vzpostavil okvir za primerjavo (kaj se primerja?).
How detailed the description is depends on the case. 
Kako podroben je opis, je odvisno od zadeve.
However, a separate description as a preliminary point might be useful to correctly define the framework of the analysis of similarity of the marks to avoid that an element of either sign is overlooked. 
Ločen opis bi bil lahko koristen kot začetna točka, s katero se pravilno opredeli okvir analize podobnosti znamk in zagotovi, da se ne prezre noben element katerega od znakov.
If elements are considered negligible (see paragraph 1.5 below) they should be identified up front, as they will not be taken into account in the assessment. 
Če se nekateri elementi štejejo kot zanemarljivi (glej odstavek 1.5 v nadaljevanju), jih je treba določiti že na začetku, saj se ne bodo upoštevali pri presoji.
ii. Inherent distinctiveness/dominance of elements of both marks 
Svojstveni razlikovalni/prevladujoči učinek elementov obeh znamk
As a second step, an assessment of inherent distinctiveness and dominance of the components is carried out (see paragraphs 3.2 and 3.3 below). 
Kot drugi korak se opravi presoja svojstvenega razlikovalnega in prevladujočega učinka sestavnih delov (glej odstavka 3.2 in 3.3 v nadaljevanju).
The purpose of this chapter is to identify the degree of relevance of the components for the comparison of signs, for example, whether the distinctiveness of the common element is limited. 
Namen tega koraka je določiti, katero stopnjo pomembnosti imajo sestavni deli za primerjavo znakov, na primer ali je razlikovalni učinek skupnega elementa omejen.
Importantly, the distinctiveness of the earlier mark as a whole (including the issue of acquired distinctiveness) must be distinguished from the distinctiveness of the components of the marks (see paragraph 3.2 below). 
Pomembno je, da je treba razlikovati med razlikovalnim učinkom prejšnje znamke kot celote (vključno z vprašanjem pridobljenega razlikovalnega učinka) in razlikovalnim učinkom sestavnih delov znamk (glej odstavek 3.2 v nadaljevanju).
The assessment of the distinctiveness of the earlier mark as a whole is addressed under a separate heading (see the Guidelines, Part C, Opposition, Section 2, Double Identity and Likelihood of Confusion, Chapter 5, Distinctiveness of the Earlier Mark). 
Presoja razlikovalnega učinka prejšnje znamke kot celote je obravnavana v ločenem poglavju (glej Smernice, del C: Ugovor, razdelek 2: Dvojna enakost in verjetnost zmede, poglavje 5: Razlikovalni učinek prejšnje znamke).
The third step entails the comparison of marks at a visual, aural and conceptual level, considering and integrating the previous findings on the distinctiveness/dominance of the components (see paragraph 3.4 below) and a decision as to whether the marks are similar in each of these aspects and if so, to what degree (see paragraph 3.5 below). 
Tretji korak zajema primerjavo znamk na vizualni, zvočni in pojmovni ravni, pri čemer se upoštevajo in vključijo prejšnje ugotovitve glede razlikovalnega/prevladujočega učinka sestavnih delov (glej odstavek 3.4 v nadaljevanju), ter končno ugotovitev, ali sta znamki v teh posameznih vidikih podobni, in če sta, kolikšna je podobnost (glej odstavek 3.5 v nadaljevanju).
1.3 Three aspects: visual, aural and conceptual 
Trije vidiki: vizualni, zvočni in pojmovni
If it is not possible to compare the marks at one level (e.g. the aural comparison when both marks are purely figurative), this will be stated in the decision. 
Če znamk na eni od ravni ni mogoče primerjati (npr. ni mogoče opraviti zvočne primerjave, kadar sta obe znamki povsem figurativni), se to navede v odločbi.
1.4 Possible outcome of the comparison 
Mogoči izid primerjave
The comparison of signs leads to the finding of one of the following three outcomes: identity, similarity or dissimilarity. 
Primerjava znakov vodi do ene naslednjih treh ugotovitev: enakosti, podobnosti ali različnosti.
The result is decisive for further examination of the opposition as it has the following implications. 
Rezultat je odločilen za nadaljnji preizkus ugovora, saj ima naslednje posledice.
A finding of identity between signs leads to absolute protection according to Article 8(1)(a) EUTMR if the goods and/or services are also identical. 
Ugotovitev enakosti znakov vodi do absolutnega varstva v skladu s členom 8(1)(a) Uredbe o blagovni znamki EU, če so enaki tudi blago in/ali storitve.
A finding of similarity (or identity) leads to the opening of the examination on likelihood of confusion in accordance with Article 8(1)(b) EUTMR. 
Ugotovitev podobnosti (ali enakosti) vodi do uvedbe preizkusa verjetnosti zmede v skladu s členom 8(1)(b) Uredbe o blagovni znamki EU.
The finding of dissimilarity in all three aspects excludes the likelihood of confusion. 
Ugotovitev različnosti v vseh treh vidikih izključuje verjetnost zmede.
There is no need to examine further prerequisites of Article 8(1)(b) EUTMR. 
Nadaljnji preizkus predpogojev iz člena 8(1)(b) Uredbe o blagovni znamki EU ni več potreben.
If there is some degree of similarity at one or more of the three levels, then the signs cannot be declared dissimilar overall (02/12/2009, T434/07, Solvo, EU:T:2009:480, § 50-53). 
Če na eni ali več izmed treh ravni obstaja neka stopnja podobnosti, znakov ni mogoče razglasiti za na splošno različna (02/12/2009, T434/07, Solvo, EU:T:2009:480, § 50-53).
The comparison has to lead to a finding on the degree of this similarity in every aspect of the comparison (visual, aural and conceptual). 
S primerjavo se mora ugotoviti stopnja podobnosti v vsakem od vidikov primerjave (vizualnem, zvočnem in pojmovnem).
The finding on the level of similarity of the marks can be decisive for the outcome of the decision. 
Ugotovljena stopnja podobnosti znamk je lahko odločilnega pomena za izid odločbe.
The examiner should be aware, that not ‘any similarity' can lead to likelihood of confusion, even for identical goods and/or services (interdependence principle). 
Preizkuševalec bi se moral zavedati, da „vsaka podobnost“ še ne vodi do verjetnosti zmede, tudi v primeru enakega blaga in/ali storitev (načelo medsebojne odvisnosti).
The finding of the level of similarity of the marks will make the decision more understandable. 
Z ugotovitvijo stopnje podobnosti znamk postane odločba razumljivejša.
For example, the final finding that there is no likelihood of confusion for identical/highly similar goods and/or services is easier to understand in the overall assessment if the marks were previously held as only ‘similar to a low degree'. 
Na primer končno ugotovitev, da pri enakem/zelo podobnem blagu in/ali storitvah ni verjetnosti zmede, je v okviru celovite presoje lažje razumeti, če je za znamki Urad pred tem zapisal, da imata le „nizko stopnjo podobnosti“.
It is especially important to emphasise in each comparison the degree of similarity of marks if it is high (above average) or low (below average). 
Pri vsaki primerjavi je zlasti pomembno poudariti stopnjo podobnosti znamk, če je ta visoka (nadpovprečna) ali nizka (podpovprečna).
However, even if the level of similarity is average, the decision should state this, to avoid misunderstandings. 
Če je stopnja podobnosti povprečna, bi moralo biti to navedeno v odločbi, da se prepreči nesporazum.
A mere statement that ‘the marks are similar' is not clear as it can be interpreted in two ways - either in the sense that they are similar to an average degree, or just in the general sense that there is (some) similarity allowing for further examination. 
Navedba, da „sta znamki podobni“, ni jasna, saj jo je mogoče razumeti na dva načina - bodisi v pomenu, da je stopnja podobnosti povprečna, bodisi v splošnem pomenu, da obstaja (neka) podobnost, zaradi katere je ustrezno nadaljnje preizkušanje.
If the word ‘similar' is used without further qualification, the meaning must be explained. 
Če je beseda „podoben“ uporabljena, ne da bi bila natančneje določena, je treba pomen razložiti.
The three levels of similarity are low/average/high. 
Možne so tri stopnje podobnosti: nizka, povprečna in visoka.
Synonyms can be used as far as they are clear (e.g. average = medium), however, it has to be noted that the term ‘enhanced' is not a synonym for ‘high'. 
Lahko se uporabljajo sopomenke, če so jasne (npr. povprečna = srednja), treba pa je poudariti, da izraz „povečana“ ni sopomenka besedi „visoka“.
Moreover, nothing prohibits examiners from assessing the similarity further, like ‘only very low' or ‘high degree of similarity, almost identical' if this supports the outcome. 
Poleg tega preizkuševalcev prav nič ne ovira, da bi podobnost presodili natančneje, npr.
The wording, however, must be as clear as possible. 
„zelo nizka“ ali „visoka stopnja podobnosti, skoraj enakost“, če s tem utemeljijo izid.
This is not the case for expressions like ‘not particularly high', which can be understood in two ways - in this example not as high as ‘average' or just ‘low'. 
Ubeseditev mora biti karseda jasna, kar ni izpolnjeno pri izrazih, kot je „ne ravno visoka“, ki jih je mogoče razumeti na dva načina - v tem primeru nižja kot „povprečna“ ali samo „nizka“.
The level of similarity must be established for each aspect of the comparison (visual/phonetic/conceptual), since the particular field (e.g. the visual or phonetic similarity) may be decisive for the purposes of the overall assessment, depending on how the goods are purchased (see the Guidelines, Part C, Opposition, Section 2, Double Identity and Likelihood of Confusion, Chapter 7, Global Assessment, paragraph 4). 
Stopnjo podobnosti je treba določiti za vsak vidik primerjave (vizualni, zvočni in pojmovni), saj je eden od vidikov (npr. vizualna ali zvočna podobnost) lahko odločilna za celovito presojo, odvisno od tega, kako se blago kupuje (glej Smernice, del C: Ugovor, razdelek 2: Dvojna enakost in verjetnost zmede, poglavje 7: Celovita presoja, odstavek 4).
After the level of similarity has been defined (for the visual, phonetic and conceptual comparison), a conclusion can be added (if applicable), stating that ‘since the marks have been found similar in at least one aspect of the comparison', examination of the likelihood of confusion will proceed. 
Ko je opredeljena stopnja podobnosti (pri vizualni, zvočni in pojmovni primerjavi), se lahko, če je primerno, doda ugotovitev, da se bo preizkušanje verjetnosti zmede nadaljevalo, „ker se je ugotovila podobnost med znamkama v vsaj enem vidiku primerjave“.
1.5 Signs to be compared and negligible elements 
Znaki, ki jih je treba primerjati, in zanemarljivi elementi
The actual or possible use of the registered marks in another form is irrelevant when comparing signs (09/04/2014, T623/11, Milanówek cream fudge, EU:T:2014:199, § 38). 
Dejanska ali mogoča uporaba registriranih znamk v drugi obliki pri primerjavi znakov ni pomembna (09/04/2014, T623/11, Milanówek cream fudge, EU:T:2014:199, § 38).
For the effect of disclaimers, see paragraph 3.2.3.3 below. 
Za učinek odklonitev glej odstavek 3.2.3.3 v nadaljevanju.
The comparison should cover signs in their entirety. 
Pri primerjavi je treba znaka zajeti v celoti.
Consequently, it is wrong to discard comparing elements of signs just because they are, for example, smaller than other elements in the signs (unless they are negligible as explained below) or because they are non-distinctive (12/06/2007, C334/05 P, Limoncello, EU:C:2007:333, § 41-42; 13/12/2011, T61/09, Schinken King, EU:T:2011:733, § 46). 
Zato je napačno preskočiti primerjavo elementov znakov samo zato, ker so na primer manjši od drugih elementov v znakih (razen če so zanemarljivi, kot je pojasnjeno v nadaljevanju) ali ker so nerazlikovalni (12/06/2007, C334/05 P, Limoncello, EU:C:2007:333, § 41-42; 13/12/2011, T61/09, Schinken King, EU:T:2011:733, § 46).
Exceptionally, in the event of negligible elements, the Office may decide not to take such elements into consideration for the purposes of the actual comparison, after having duly reasoned why they are considered negligible (12/06/2007, C334/05 P, Limoncello, EU:C:2007:333, § 42). 
V primeru zanemarljivih elementov se Urad lahko izjemoma odloči, da jih pri dejanski primerjavi ne bo upošteval, potem ko ustrezno utemelji, zakaj jih šteje za zanemarljive (12/06/2007, C334/05 P, Limoncello, EU:C:2007:333, § 42).
This is especially important where the negligible element is the common element in the signs. 
To je zlasti pomembno, kadar je zanemarljivi element skupni element v znakih.