natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The criteria applied to examining the inherent distinctiveness of a component of a sign are the same as the relevant principles applied when examining marks on absolute grounds (see the Guidelines, Part B, Examination) . 
Merila, ki se uporabljajo za preizkus svojstvenega razlikovalnega učinka sestavnega dela znaka, so enaka ustreznim načelom, ki se uporabljajo pri preizkusu znamk glede absolutnih razlogov (glej Smernice, del B: Preizkušanje).
However, in relative grounds disputes, the question is not merely whether a component is distinctive or not (i.e. whether it reaches the minimum distinctiveness threshold for registration), but also to what degree it is distinctive within the sliding scale previously mentioned. 
Vendar se pri ugovorih zaradi relativnih razlogov ne postavlja samo vprašanje, ali je sestavni del razlikovalen ali ne (tj. ali dosega minimalni prag razlikovalnega učinka za registracijo), temveč tudi, kakšna je stopnja razlikovalnega učinka po prej navedeni drseči letvici.
Therefore, for instance, a term that is not descriptive but merely allusive for the goods or services in question might be distinctive enough to pass the absolute grounds test, but still have less than normal distinctiveness for the purposes of relative grounds. 
Zato je na primer izraz, ki ni opisen, temveč le namiguje na zadevno blago ali storitve, morda dovolj razlikovalen, da uspešno opravi preizkus absolutnih razlogov, še vedno pa je njegov razlikovalni učinek manjši od običajnega v zvezi z relativnimi razlogi.
[2: See also Objective 2 of the Common Practice on the Impact of Non-Distinctive/Weak Components on Likelihood of Confusion agreed in the framework of the European Trade Mark and Design Network.] 
[2: Glej tudi cilj 2 v dokumentu Common Practice on the Impact of Non-Distinctive/Weak Components on Likelihood of Confusion (Skupna praksa glede vpliva nerazlikovalnih/šibkih sestavnih delov na verjetnost zmede), dogovorjenega v okviru Evropske mreže blagovnih znamk in modelov.]
The outcome of the examination of inherent distinctiveness will be one of the following. 
Izid preizkusa svojstvenega razlikovalnega učinka je lahko eden od naslednjih.
The component has no distinctiveness or has less than normal distinctiveness. 
Sestavni del nima razlikovalnega učinka ali ima razlikovalni učinek, ki je manjši od običajnega.
See the examples below. 
Glej primere v nadaljevanju.
The component has normal distinctiveness because it is neither non-distinctive nor weak for identical or similar goods or services. 
Sestavni del ima običajen razlikovalni učinek, ker glede enakega ali podobnega blaga ali storitev ni niti nerazlikovalen niti šibek.
As noted in paragraph 2.1 above, word marks consisting of a single word may still contain various components, some of which may be more distinctive than others (27/01/2010, T331/08, Solfrutta, EU:T:2010:23). 
Kot je bilo navedeno v odstavku 2.1 zgoraj, lahko besedne znamke, sestavljene iz samo ene besede, še vedno vsebujejo različne sestavne dele, od katerih so lahko nekateri bolj razlikovalni od drugih (27/01/2010, T331/08, Solfrutta, EU:T:2010:23).
3.2.2.5 Examples of descriptive components 
Primeri opisnih sestavnih delov
3.2.2.6 Examples of laudatory components 
Primeri poveličevalnih sestavnih delov
3.2.2.7 Examples of allusive components 
Primeri namigovalnih sestavnih delov
3.2.3 Specific cases 
Posebni primeri
3.2.3.1 Commonplace and banal elements 
Običajni in vsakdanji elementi
There are instances where signs are composed of one (or various) distinctive verbal element(s) and one (or various) figurative element(s) that are perceived by the relevant public as being commonplace or banal. 
Obstajajo primeri, kadar so znaki sestavljeni iz enega ali več razlikovalnih besednih elementov in enega ali več figurativnih elementov, ki jih upoštevna javnost zaznava kot običajne ali vsakdanje.
These figurative elements frequently consist of a simple geometrical shape (e.g. frames, labels) or of colours frequently used in the market sector (e.g. red for fire extinguishers, yellow or red or orange for the postal sector depending on the Member State concerned). 
Takšni figurativni elementi imajo pogosto preprosto geometrijsko obliko (na primer okviri, etikete) ali vključujejo barve, ki se pogosto uporabljajo v tržnem sektorju (na primer rdeča za gasilne aparate, rumena, rdeča ali oranžna pa za poštni sektor, kar je odvisno od zadevne države članice).
For this reason, these commonplace and banal elements are considered non-distinctive. 
Zato se za takšne običajne in vsakdanje elemente šteje, da so nerazlikovalni.
3.2.3.2 Insignificant differences (quasi-identity) 
Nepomembne razlike (skorajšnja enakost)
In a comparison of a word mark with a figurative mark consisting of an identical word element, it is not necessary to assess the distinctiveness of that word element if the figurative elements are not distinctive (colour, background, common typeface), not dominant and do not have any meaning. 
Pri primerjavi besedne znamke s figurativno znamko, ki je sestavljena iz enakega besednega elementa, ni treba presoditi razlikovalnega učinka tega besednega elementa, če figurativni elementi (barva, ozadje, pisava) niso razlikovalni, prevladujoči in nimajo pomena.
In such cases, the fact that the coinciding word element might be non-distinctive or lowly-distinctive in relation to some goods and services in some languages is irrelevant since a likelihood of confusion cannot be dispelled even by the lowest degree of distinctiveness of that coinciding element. 
Dejstvo, da besedni element, ki se ujema, ni razlikovalen ali ima nizek razlikovalni učinek v zvezi z nekaterim blagom in storitvami v nekaterih jezikih, ni pomembno, saj verjetnosti zmede ni mogoče ovreči niti, če je stopnja razlikovalnega učinka pri tem elementu, ki se ujema, najnižja.
This means, that even if the word element has limited or no distinctiveness, this applies equally to both marks, whereas the figurative elements are clearly not sufficient to distinguish the marks. 
To pomeni, da tudi če je razlikovalni učinek besednega elementa omejen ali ga sploh ni, to velja enako za obe znamki, figurativni elementi pa očitno ne zadoščajo za razlikovanje med znamkama.
3.2.3.3 One-letter components, numerals and short components 
Sestavni deli iz ene črke ali številk in kratki sestavni deli
In its judgment of 09/09/2010, C265/09 P, α, EU:C:2010:508, the Court held that the distinctiveness of single-letter trade marks must be assessed according to an examination based on the facts, focusing on the goods or services concerned and the same criteria that apply to other word marks (paras 33-39). 
Sodišče je v sodbi v zadevi α z dne 09/09/2010, C265/09 P, α, EU:C:2010:508, razsodilo, da je treba razlikovalni učinek blagovnih znamk, sestavljenih iz ene same črke, presoditi s preizkusom, ki temelji na dejstvih ter je osredotočen na zadevno blago ali storitve in enaka merila, kot se uporabljajo za druge besedne znamke (točke 33-39).
Although that judgment deals with absolute grounds, the Office considers that the principle established by the Court (i.e. that the application of the criterion of distinctiveness must be the same for all marks) also applies in inter partes cases when it comes to determining the distinctiveness of single-letter components in trade marks. 
Čeprav so v navedeni sodbi obravnavani absolutni razlogi, Urad meni, da se načelo, ki ga je vzpostavilo Sodišče (tj. da mora biti uporaba merila razlikovalnega učinka enaka pri vseh znamkah), uporablja tudi v primerih inter partes za določitev razlikovalnega učinka sestavnih delov blagovnih znamk, sestavljenih iz ene same črke.
The Court, although acknowledging that it may prove more difficult to establish distinctiveness for marks consisting of a single letter than for other word marks, held that these circumstances do not justify laying down specific criteria supplementing or derogating from application of the criterion of distinctiveness as interpreted in the case-law. 
Sodišče je kljub priznavanju, da se lahko izkaže, da je ugotavljanje razlikovalnega učinka težje za znamke, sestavljene iz ene same črke, kot za druge besedne znamke, razsodilo, da te okoliščine ne upravičujejo določitve meril, ki bi dopolnjevala uporabo merila razlikovalnega učinka, kot se to razlaga v sodni praksi, ali od njega odstopala.
In the context of analysis of distinctiveness of components of signs, the Office considers the ruling to mean that, when establishing the distinctiveness of a single letter, being a component of a sign, it is not correct to rely on assumptions such as a priori statements that consumers are not in the habit of perceiving single letters as trade marks or on generic arguments such as that relating to the availability of signs, given the limited number of letters. 
V okviru analize razlikovalnega učinka sestavnih delov znakov Urad meni, da ta sodba pomeni, da se pri določanju razlikovalnega učinka ene same črke, ki je sestavni del znaka, ni pravilno zanašati na predpostavke, kot so neutemeljene (a priori) trditve, da potrošniki navadno ne zaznavajo ene same črke kot blagovno znamko, ali splošne trditve, kot je trditev v zvezi z razpoložljivostjo znakov, glede na omejeno število črk.
The General Court has since stated in a number of cases that a trade mark containing a single letter or a single numeral may indeed be inherently distinctive (08/05/2012, T101/11, G, EU:T:2012:223, § 50; 06/10/2011, T176/10, Seven for all mankind, EU:T:2011:577, § 36; 05/11/2013, T378/12, X, EU:T:2013:574, § 37-51). 
Splošno sodišče je medtem v več zadevah navedlo, da je lahko blagovna znamka, sestavljena iz ene same črke ali ene same številke, dejansko svojstveno razlikovalna (08/05/2012, T101/11, G, EU:T:2012:223, § 50; 06/10/2011, T176/10, Seven for all mankind, EU:T:2011:577, § 36; 05/11/2013, T378/12, X, EU:T:2013:574, § 37-51).
In its judgment of 10/05/2011, T187/10, G, EU:T:2011:202, the General Court dismissed the applicant's argument that single letters are generally per se devoid of distinctive character and that, therefore, only their graphic representation would be protected (paras 38-49). 
Splošno sodišče je v sodbi z dne 10/05/2011, T187/10, G, EU:T:2011:202, zavrnilo trditev prijavitelja, da so posamične črke na splošno same po sebi brez razlikovalnega učinka in da naj se zato zaščiti samo njihov grafični prikaz (točke 38-49).
The above considerations apply both to single-letter/numeral trade marks depicted in standard characters (i.e. word marks) and to stylised single-letter/numeral trade marks. 
Zgoraj navedeno velja za blagovne znamke, sestavljene iz ene same črke/številke, prikazane v standardnih znakih (tj. besedne znamke), ter stilizirane blagovne znamke, sestavljene iz ene same črke/številke.
The same rules apply to numerals. 
Enaka pravila se uporabljajo za številke.
3.2.3.4 Disclaimers 
Odklonitve
Pursuant to former Article 37(2) CTMR (deleted by Amending Regulation (EU) 2015/2424), the Office could impose a disclaimer if the mark contained an element that was not distinctive and if inclusion of that element would have led to doubts as to the scope of protection. 
V skladu s prejšnjim členom 37(2) Uredbe o znamki Skupnosti (ki se je izbrisal z Uredbo (EU) 2015/2424 o spremembi) je lahko Urad zahteval odklonitev, če je znamka vsebovala element, ki ni bil razlikovalen, in če bi vključitev navedenega elementa povzročila dvome glede obsega varstva.
The Office also accepted disclaimers entered voluntarily. 
Urad je sprejemal tudi prostovoljno predložene odklonitve.
Some national trade mark systems also provide for disclaimers. 
Odklonitve predvidevajo tudi nekateri nacionalni sistemi blagovnih znamk.
Following the entry into force of Amending Regulation (EU) 2015/2424, the Office is no longer able to request disclaimers; similarly, no requests for disclaimers entered by the EUTM applicant will be accepted. 
Odkar je začela veljati Uredba (EU) 2015/2424, Urad ne more več zahtevati odklonitev niti ne sprejema zahtev za odklonitev, ki jih predloži prijavitelj blagovne znamke EU.
However, disclaimers in marks registered by the Office before the entry into force of Amending Regulation (EU) 2015/2424 and in earlier national marks will still be binding on the Office and must be taken into account even if the element might appear distinctive when analysed independently. 
Odklonitve v zvezi z znamkami, ki jih je Urad registriral pred začetkom veljavnosti Uredbe (EU) 2015/2424, in prejšnjimi nacionalnimi znamkami, pa so za Urad še vedno zavezujoče in jih mora upoštevati, tudi če je element ob ločeni analizi videti razlikovalen.
The effect of a disclaimer is: 
Učinek odklonitve je naslednji:
if the earlier mark contains a disclaimer, that the proprietor is prevented from successfully invoking rights in the disclaimed element. 
če prejšnja znamka vsebuje odklonitev, se imetniku prepreči uspešno uveljavljanje pravic na odklonjenem elementu.
Therefore, similarity between two signs cannot be induced or increased because of coincidence or similarity in the disclaimed element (06/10/2008, R 21/20084, AUTENTICO JABUGO / FLOR SIERRA DE JABUGO JABUGO (fig.) et al., § 17, where JABUGO was disclaimed). 
Podobnost med znakoma tako ne more nastati ali se povečati, ker se odklonjeni element ujema ali je podoben (06/10/2008, R 21/20084, AUTENTICO JABUGO / FLOR SIERRA DE JABUGO JABUGO (fig.) et al., § 17, v kateri je bil odklonjen element JABUGO),
that if the earlier figurative mark contains two words and both are disclaimed, the scope of protection is reduced to the precise manner and sequence in which the two words are combined. 
če prejšnja figurativna znamka vsebuje dve besedi in sta bili obe odklonjeni, se obseg varstva zmanjša na točen način in zaporedje kombinacije obeh besed.
Disclaimers in the contested EUTM application (irrespective of whether they were requested by the Office or entered voluntarily by the applicant before the entry into force of Amending Regulation (EU) 2015/2424)) cannot bind the owner of the earlier mark, that is to say, the applicant cannot unilaterally reduce the scope of protection of the earlier mark (11/02/2010, R 229/20092, DOUGHNUT THEATER / DONUT et al., § 58; 29/03/2012, R 2499/20101, ACETAT Silicon 101E (fig.) / 101 et al., § 18-19). 
Odklonitve v izpodbijani prijavi blagovne znamke EU (ne glede na to, ali jih je zahteval Urad ali pa jih je prijavitelj predložil prostovoljno, preden je začela veljati Uredba (EU) 2015/2424) za imetnika prejšnje znamke ne morejo biti zavezujoče, prijavitelj ne more enostransko zmanjšati obsega varstva prejšnje znamke (11/02/2010, R 229/20092, DOUGHNUT THEATER / DONUT et al., § 58; 29/03/2012, R 2499/20101, ACETAT Silicon 101E (fig.) / 101 et al., § 18-19).
3.2.3.5 Earlier marks, the distinctiveness of which is called into question 
Prejšnje znamke, pri katerih se izpodbija razlikovalni učinek
If the distinctiveness of the earlier mark is questioned, the Office applies the practice clarified in the F1-Live judgment (24/05/2012, C196/11 P, F1-Live, EU:C:2012:314), namely that in proceedings opposing the registration of an EUTM, the validity of earlier trade marks may not be called into question. 
Če se izpodbija razlikovalni učinek prejšnje znamke, Urad uporablja prakso, pojasnjeno v sodbi v zadevi F1-Live (24/05/2012, C196/11 P, F1-Live, EU:C:2012:314), in sicer da v postopkih ugovarjanja registraciji blagovne znamke EU veljavnosti prejšnjih blagovnih znamk ni mogoče izpodbijati.
Consequently, the elements corresponding to the earlier mark cannot be considered as devoid of distinctive character in the trade mark comparison, but must be deemed to be endowed with some (low/minimal) degree of distinctiveness. 
Elementi, povezani s prejšnjo znamko, tako v primerjavi blagovnih znamk ne morejo šteti za elemente brez razlikovalnega učinka, temveč morajo šteti za elemente z neko (nizko/minimalno) stopnjo razlikovalnega učinka.
3.3 Dominant elements of the marks 
Prevladujoči elementi znamk
It is the Office's practice to restrict the notion of dominant element to the visual impact of the elements of a sign, that is, to use it exclusively to mean ‘visually outstanding'. 
Praksa Urada je, da pojem prevladujočega elementa omejuje na vizualni učinek elementov znaka, tj. da se uporablja tako, da izključno pomeni samo vidno izstopajoč.
For a finding that there is a dominant element within a sign, the sign should have at least two identifiable components . 
Za ugotovitev, da ima prevladujoči element, mora znak imeti vsaj dva prepoznavna sestavna dela.
The rules explained in paragraph 3.2.1 above apply accordingly. 
Pri tem se ustrezno uporabljajo pravila iz odstavka 3.2.1 zgoraj.
[3: In this text the words ‘component' and ‘element' are used interchangeably.] 
[3: V tem besedilu se izraza sestavni del in element uporabljata tako, da sta med seboj zamenljiva.]
The decision should establish whether there is a dominant element or codominant elements and identify them. 
V odločbi bi moralo biti določeno, ali obstaja prevladujoči element ali soprevladujoči elementi, ter navedeno, kateri elementi so to.
Even though, according to the established case-law of the Court, aspects other than the visual one (such as a possible semantic meaning of part of a one-word sign) may come into play when defining the notion of the dominant element of a sign, it is the practice of the Office to restrict the notion of dominant element to the visual impact of the elements of a sign, that is, to use it exclusively to mean ‘visually outstanding' and to leave any other considerations for the overall assessment. 
Čeprav se lahko v skladu z ustaljeno sodno prakso Sodišča pri opredelitvi pojma prevladujočega elementa znaka upoštevajo tudi drugi vidiki poleg vizualnega (kot je na primer morebitni semantični pomen dela enobesednega znaka), je praksa Urada, da omejuje pojem prevladujočega elementa na vizualni učinek elementov znaka, tj. da se uporablja tako, da pomeni samo vidno izstopajoč, vse druge vidike pa prepušča celoviti presoji.
As a result, the Office's practice is that the dominant character of a component of a sign is mainly determined by its position, size, dimensions and/or use of colours, to the extent that they affect its visual impact. 
Zato je praksa Urada takšna, da se prevladujoči učinek sestavnega dela znaka v glavnem določa z njegovo postavitvijo, velikostjo, dimenzijami in/ali uporabo barv v obsegu, v katerem vplivajo na njegov vizualni učinek.
As stated by the Court: 
Kot je navedlo Sodišče:
With regard to the assessment of the dominant character of one or more given components of a complex trade mark, account must be taken, in particular, of the intrinsic qualities of each of those components by comparing them with those of other components. 
Pri presoji prevladujočega učinka enega ali več sestavnih delov sestavljene blagovne znamke je treba zlasti upoštevati značilnosti, lastne posameznemu sestavnemu delu, tako da se primerjajo med seboj.
In addition and accessorily, account may be taken of the relative position of the various components within the arrangement of the complex mark. 
Poleg tega se lahko upošteva relativni položaj posameznih sestavnih delov v postavitvi sestavljene znamke
(23/10/2002, T6/01, Matratzen + Matratzenmarkt Concord (fig.), EU:T:2002:261, § 35; confirmed 28/04/2004, C3/03 P, Matratzen + Matratzenmarkt Concord (fig.), EU:C:2004:233). 
(23/10/2002, T6/01, Matratzen + Matratzenmarkt Concord (fig.), EU:T:2002:261, § 35; potrjena z 28/04/2004, C3/03 P, Matratzen + Matratzenmarkt Concord (fig.), EU:C:2004:233).
In addition, the Court has held that: 
Poleg tega je Sodišče menilo:
… the weak distinctive character of an element of a complex mark does not necessarily imply that that element cannot constitute a dominant element since, because, in particular, of its position in the sign or its size, it may make an impression on consumers and be remembered by them. 
[…] šibek razlikovalni učinek enega elementa sestavljene znamke ne pomeni nujno, da ta ne more biti prevladujoči element, zlasti kadar lahko njegova postavitev v znaku ali velikosti naredi vtis na potrošnike, pri čemer si ti nato zapomnijo znak
Consequently, the fact that a component of a mark may or may not be considered non-distinctive (or as having a low degree of distinctiveness) has no bearing on the assessment of dominant character. 
Dejstvo, da se sestavni del znamke šteje za nerazlikovalen (ali da ima nizko stopnjo razlikovalnega učinka), posledično ne vpliva na presojo prevladujočega učinka.
As a rule of thumb, the following should be considered. 
Na splošno je treba upoštevati naslednje.
The assessment of dominant character applies to both the signs under comparison. 
Presoja prevladujočega učinka se uporablja za oba znaka, ki se primerjata.
For a finding that there is a dominant component, the sign should have at least two identifiable components. 
Znak mora za ugotovitev, da ima prevladujoči element, imeti vsaj dva prepoznavna sestavna dela.
Word marks have no dominant elements because by definition they are written in standard typeface. 
Besedne znamke nimajo prevladujočih elementov, ker so glede na opredelitev zapisane v standardni pisavi.
The length of the words or the number of letters is not an issue of dominance but of overall impression (see the Guidelines, Part C, Opposition, Section 2, Double Identity and Likelihood of Confusion, Chapter 7, Global Assessment). 
Dolžina besed ali število črk ni vprašanje prevladujočega učinka, temveč vprašanje celovite presoje (glej Smernice, del C: Ugovor, razdelek 2: Dvojna enakost in verjetnost zmede, poglavje 7: Celovita presoja).
Figurative elements may be dominant in signs where word elements are also present. 
Figurativni elementi lahko prevladujejo v znakih, ki vsebujejo tudi besedne elemente.
Whether or not an element is visually outstanding may be determined in the visual comparison of the signs; if that is the case, it must be consistent with an evaluation of dominant character. 
Dejstvo, ali je element vidno izstopajoč ali ne, se lahko ugotovi z vizualno primerjavo znakov; v tem primeru mora biti to skladno z vrednotenjem prevladujočega učinka.
Lastly, if it is difficult to decide which of the (at least) two components is dominant, this may be an indication that there is no dominant element or that no element is more dominant than the other (which includes cases of codominance). 
Nazadnje, če se je težko odločiti, kateri od (vsaj) dveh sestavnih delov je prevladujoč, je to lahko znak, da ni prevladujočega elementa ali da noben element ni bolj prevladujoč od drugih (kar vključuje primere soprevladujočih elementov).
The establishment of dominant character implies that one component is visually outstanding compared to the other component(s) in the mark. 
Če se ugotovi prevladujoči učinek, to pomeni, da je en sestavni del vidno izstopajoč v primerjavi z drugimi sestavnimi deli znamke.
If this applies to two or more components, they are codominant. 
Če to velja za dva ali več sestavnih delov, so ti sestavni deli soprevladujoči.
If that assessment is difficult to make, it is because there is no dominant or codominant element(s). 
Če je o tem težko presoditi, je to zato, ker ni prevladujočega elementa oz. soprevladujočih elementov.
Examples of cases 
Primeri
3.4 Comparison of signs 
Primerjava znakov
In the following paragraphs the application of the principles explained above will be explained with regard to the visual (see paragraph 3.4.1 below), phonetic (see paragraph 3.4.2 below) and conceptual comparison (see paragraphs 3.4.3 and 3.4.4 below). 
V naslednjih odstavkih je pojasnjena uporaba zgornjih načel pri vizualni (glej odstavek 3.4.1 v nadaljevanju), zvočni (glej odstavek 3.4.2 v nadaljevanju) in pojmovni primerjavi (glej odstavka 3.4.3 in 3.4.4 v nadaljevanju).
Thereafter, the impact of distinctiveness and dominant character of the common and differing elements (see paragraph 3.4.5 below) and other principles to be taken into account in the comparison of signs (see paragraph 3.4.6 below) will be presented. 
Zatem so navedeni vpliv razlikovalnega in prevladujočega učinka skupnih in različnih elementov (glej odstavek 3.4.5 v nadaljevanju) ter druga načela, ki jih je treba upoštevati pri primerjavi znakov (glej odstavek 3.4.6 v nadaljevanju).
3.4.1 Visual comparison 
Vizualna primerjava