natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In 2009, the commission initiated a broad review of ten-t policy in which future political and economic challenges such as the achievement of climate change objectives, further economic growth, economic and social cohesion as well as the strengthening of europe’s international role were considered5. the commission proposed options for future ten-t development with a view to preparing a major legislative proposal, including a revision of the ten-t guidelines. 
10. komisija je leta 2009 uvedla obširen pregled politike ten-t, pri čemer je preučila prihodnje politične in gospodarske izzive, npr. doseganje ciljev glede podnebnih sprememb, nadaljnjo gospodarsko rast, ekonomsko in socialno kohezijo ter krepitev mednarodne vloge evrope5. predlagala je različne možnosti za prihodnji razvoj ten-t, saj namerava pripraviti pomemben zakonodajni predlog, ki bi vključeval tudi revizijo smernic ten-t.
3 the treaty establishing the european community (1992), article 154. trans-european networks exist in the fields of transport, telecommunications and energy. 
3 Člen 154 pogodbe o ustanovitvi evropske skupnosti (1992). vseevropska omrežja obstajajo na področju prometa, telekomunikacij in energetike.
4 decision no 884/2004/ec of the european parliament and of the council of 29 april 2004 amending decision no 1692/96/ec on community guidelines for the development of the trans-european transport network (oj l167, 30.4.2004, p. 
1692/96/es o smernicah skupnosti za razvoj vseevropskega prometnega omrežja (Ul l 167, 30.4.2004, str.
5 green paper ten-t: a policy review: towards a better integrated trans-european transport network at the service of the common transport policy, com(2009) 44 final, 4.2.2009. 
5 zelena knjiga ten-t: pregled politike: naproti bolj povezanemu vseevropskemu prometnemu omrežju v službi skupne prometne politike, com(2009) 44 konč. 4.2.2009.
15 EU Co-fINaNCING of raIl INfrasTrUCTUrE 11. sources of funding for the 30 priority projects (except galileo) including rail transport, are summarised in Table 16. 
15 sOfInancIranje eU za železnIškO InfrastrUktUrO 11. viri financiranja za 30 prednostnih projektov (razen za projekt galileo) vključno z železniškim prometom so povzeti v tabeli 16.
12. rail infrastructure sections co-financed by the eu under ten-t and cohesion policy are based on national proposals and implemented by national authorities. there are different award and selection procedures for these two schemes at the commission. 
12. odseki železniške infrastrukture, ki jih eU sofinancira v okviru ten-t in kohezijske politike, temeljijo na nacionalnih predlogih, za izvedbo del pa so zadolženi nacionalni organi. za ti dve politiki na komisiji obstajata različna postopka za dodeljevanje sredstev in različna izbirna postopka.
6 article 17 of regulation (ec) no 680/2007 of the european parliament and of the council of 20 june 2007 laying down general rules for the granting of community financial aid in the field of the trans-european transport and energy networks (oj l 162, 22.2.2007, p. 
680/2007 evropskega parlamenta in sveta z dne 20. junija 2007 o določitvi splošnih pravil za dodelitev finančne pomoči skupnosti na področju vseevropskih prometnih in energetskih omrežij (Ul l 162, 22.2.2007, str.
1). every two years the commission is required to submit a report on ten-t activities. whilst generally providing a sound description of the current situation, the audit revealed that the commission’s may 2008 report contained inaccuracies in the figures presented regarding historic investments. TaBlE 1 1996-1999 EU-15 2000-2006 EU-27 TEN-T 1,35 2,80 2007-2013 EU-27 5,40 Totals 9,55 % 3% EU grants Cohesion Fund 3,83 7,00 12,30 23,13 8% ERDF 1,46 4,81 4,70 10,97 4% EIB 9,78 16,10 25,00 50,88 18 % Other sources (national) 16,23 63,00 106,60 185,83 66 % Total investments in TEN-T Priority Projects 32,65 93,70 154,00 280,35 100 % fUNDING soUrCEs for INVEsTMENTs IN ThE 30 PrIorITy ProjECTs (EXClUDING GalIlEo), 1996-2013 (billion euro) the court noted the difference in overall investments in the period 2007-2013 of 154 billion euro to 151 billion euro reported by ten-t priority project progress report. 
1). komisija mora vsaki dve leti predložiti poročilo o dejavnostih ten-t. običajno je v teh poročilih trenutno stanje dobro opisano, vendar se je pri reviziji pokazalo, da poročilo, ki ga je komisija predložila maja 2008, vsebuje nepravilnosti pri navedenih zneskih v zvezi s preteklimi vlaganji. tabela 1 1996-1999 EU-15 2000-2006 EU-27 TEN-T 1,35 2,80 2007-2013 EU-27 5,40 Skupaj 9,55 % 3% Donacije EU Kohezijski sklad 3,83 7,00 12,30 23,13 8% ESRR 1,46 4,81 4,70 10,97 4% EIB 9,78 16,10 25,00 50,88 18 % Drugi viri (nacionalni) 16,23 63,00 106,60 185,83 66 % Skupna vlaganja v prednostne projekte TEN-T 32,65 93,70 154,00 280,35 100 % vIrI fInancIranja za vlaGanja v 30 PrednOstnIh PrOjektOv (razen za PrOjekt GalIleO), 1996–2013 (v milijardah EUR) sodišče je opazilo razliko v podatkih o skupnih zneskih naložb v obdobju 2007–2013, saj naj bi po podatkih iz tabele znašali 154 milijard eUr, v poročilu o napredku pri prednostnih projektih ten-t pa je navedeno, da so znašali 151 milijard eUr.
S o u r c e : ‘ten-t funding in figures’ dg transport and energy website: http://ec.europa.eu/transport/infrastructure/funding/doc/funding_figs.pdf special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective? 
V i r : F i nanciranje ten-t v številkah (TEN-T Funding in Figures), spletna stran gD za promet in energetiko; gD za mobilnost in promet: http://ec.europa.eu/transport/infrastructure/funding/doc/funding_figs.pdf posebno poročilo št. 8/2010 – Izboljševanje prevozne zmogljivosti na vseevropskih železniških oseh: ali so bile investicije eU v železniško infrastrukturo uspešne?
13. under ten-t policy, the eu co-finances studies and works (see Table 2 for maximum co-financing rates). co-financed projects in respect of works typically address the construction of certain parts or technical elements of a section of the priority projects. projects are selected on a competitive basis following the assessment of proposals submitted by member state authorities. proposal evaluation procedures culminate in a ranking of projects with eu co-financing being allocated to the projects evaluated as the best. dg mobility and transport is responsible for ten-t policy. organising the evaluation procedure is one of the tasks recently delegated to the ten-t executive agency. 
13. eU v okviru politike ten-t sofinancira študije in dela (glej tabelo 2, v kateri so navedeni maksimalni deleži sofinanciranja). Dela pri sofinanciranih projektih večinoma vključujejo gradnjo posameznih delov ali tehničnih elementov nekega odseka prednostnih projektov. projekti so izbrani na konkurenčni podlagi po oceni predlogov, ki jih predložijo organi držav članic. postopek vrednotenja predlogov se zaključi z razvrstitvijo projektov po prednostnem vrstnem redu, sofinanciranje eU pa se dodeli projektom, ki so bili ocenjeni kot najboljši. za politiko ten-t je pristojen gD za mobilnost in promet. naloga organiziranja postopka vrednotenja je ena od nalog, ki so bile nedavno prenesene na Izvajalsko agencijo za ten-t.
14. under cohesion policy, eu co-financing is available for qualifying member states under the cohesion fund7 and the erdf (see Table 2 for maximum co-financing rates). dg regional policy is responsible for cohesion policy. co-funding for cohesion fund projects8 and for major projects under the erdf9 is subject to commission approval under specific rules applying to each fund. the commission’s approval procedures involve checking the consistency of proposed projects with national and regional strategies and reviewing their overall feasibility and degree of preparation. cohesion fund regulations stipulate that funding for transport should be allocated to the ten-t network, in particular the priority projects10. 
14. v okviru kohezijske politike je sofinanciranje eU dostopno za države članice, upravičene do kohezijskega sklada7 in esrr (glej tabelo 2, na kateri so navedeni maksimalni deleži sofinanciranja). za kohezijsko politiko je pristojen gD za regionalno politiko. za sofinanciranje za projekte kohezijskega sklada8 in za velike projekte v okviru esrr9 je potrebna odobritev komisije pod posebnimi pogoji, ki veljajo za vsak sklad. postopki odobritve komisije vključujejo preverjanje skladnosti predlaganih projektov z nacionalnimi in regionalnimi strategijami ter pregled njihove splošne izvedljivosti in stopnje pripravljenosti. Uredbe o kohezijskem skladu določajo, da je treba sredstva za promet dodeliti omrežju ten-t, zlasti prednostnim projek-tom10.
7 until 2004, financing was also available to accession countries under Ispa. the projects were converted into cohesion fund projects at accession. 
7 Do leta 2004 je bilo financiranje v okviru Ispa na voljo tudi državam pristopnicam. ti projekti so bili ob pristopu preoblikovani v projekte kohezijskega sklada.
8 since 2007, projects under 50 million euro submitted for co-financing under the cohesion fund do not require approval by the commission. 
8 od leta 2007 za projekte, ki so bili predloženi za sofinanciranje v okviru kohezijskega sklada in ki ne presegajo vrednosti 50 milijonov eUr, ni potrebna odobritev komisije.
9 the concept of ‘major projects’ is mainly defined on the basis of the volume of finance involved in the projects. the definition covers projects ‘whose total cost taken into account in determining the contribution of the funds exceeds 50 million euro (article 25 of council regulation (ec) no 1260/1999 (oj l 161, 26.6.1999, p. 
9 veliki projekti so v glavnem opredeljeni glede na obseg sredstev, potrebnih za projekt. v to opredelitev so zajeti projekti, „katerih skupni strošek, upoštevan pri določitvi prispevka skladov, presega 50 milijonov eUr“ (člen 25 Uredbe sveta (es) št. 1260/1999 (Ul l 161, 26.6.1999, str.
1) and article 39 of council regulation (ec) no 1083/2006 (oj l 210, 31.7.2006, p. 
1) in člen 39 Uredbe sveta (es) št. 1083/2006 (Ul l 210, 31.7.2006, str.
25) as amended by regulation (eu) no 539/2010 of the european parliament and the council (oj l 158, 24.6.2010, p. 
539/2010 evropskega parlamenta in sveta (Ul l 158, 24.6.2010, str.
1)). for more information on the subject, see special report no 1/2008 concerning the procedures for the preliminary examination and evaluation of major investment projects for the 1994-1999 and 2000-2006 programming periods. 
1)). več informacij o tem je v posebnem poročilu št. 1/2008 o procesu obravnavanja vlog in vrednotenja v zvezi z velikimi naložbenimi projekti iz programskih obdobij 1994–1999 in 2000–2006.
10 article3ofcouncilregulation (ec) no 1164/94 (oj l 130, 25.5.1994, p. 
1164/94 (Ul l 130, 25.5.1994, str.
1), article 3(1) of regulation (ec) no 1264/1999 (oj l 161, 26.6.1999, p. 
1), členu 3(1) Uredbe (es) št. 1246/1999 (Ul l 161, 26.6.1999, str.
57), article 2(1) (a) of regulation (ec) no 1084/2006 (oj l 210, 31.7.2006, p. 
57) in členu 2(1)(a) Uredbe (es) št. 1084/2006 (Ul l 210, 31.7.2006, str.
79) stipulate that transport spending under the cohesion fund shall be allocated to ten-t projects and, in particular, projects of common interest as defined by the ten-t guidelines in 2004. 16 special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective? 
79) je določeno, da se poraba za promet v okviru kohezijskega sklada nameni projektom ten-t, zlasti projektom skupnega interesa, določenim v smernicah ten-t leta 2004. 16 posebno poročilo št. 8/2010 – Izboljševanje prevozne zmogljivosti na vseevropskih železniških oseh: ali so bile investicije eU v železniško infrastrukturo uspešne?
17 TaBlE 2 MaXIMUM Co-fINaNCING raTEs UNDEr TEN-T aND CohEsIoN PolICy (2000-2013)1 Other sections on the Priority Projects 1 co-financing rates apply to only those project costs deemed to be eligible under the rules governing eu support. 
17 tabela 2 maksImalnI deležI sOfInancIranja v OkvIrU ten-t In kOhezIjske POlItIke (2000–2013)1 Drugi odseki pri prednostnih projektih 10 % (20 % za ozka grla) 1 Deleži sofinanciranja se nanašajo samo na tiste stroške projektov, ki veljajo za upravičene v skladu s pravili o podpori eU.
2000-2006 50 % 10 % (20 % for bottlenecks) 2007-2013 Studies 50 % ERTMS trackside / on-board 10 % 50 % Cross-border sections on Priority Projects 10 % (20 % from 2004) 30 % 20 % Cohesion Fund 85 % 85 % ERDF 75 % 75 % (80 % for Member States qualifying for Cohesion Fund) ISPA (until 2004) 75 % – special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective? 
2000–2006 50 % 2007–2013 Študije 50 % Evropski sistem za vodenje železniškega prometa ob progi / na vozilu 10 % 50 % Čezmejni odseki pri prednostnih projektih 10 % (20 % od leta 2004) 30 % 20 % Kohezijski sklad 85 % 85 % ESRR 75 % 75 % (80 % za države članice, upravičene do Kohezijskega sklada) ISPA (do leta 2004) 75 % – posebno poročilo št. 8/2010 – Izboljševanje prevozne zmogljivosti na vseevropskih železniških oseh: ali so bile investicije eU v železniško infrastrukturo uspešne?
Cohesion policy TEN-T 
Kohezijska politika TEN-T
18 audIt scope and approacH 15. the audit focused on eu co-financing of rail infrastructure and examined its effectiveness in improving the performance of trans-european axes. In carrying out the audit, the court focused on the four main areas of risk, namely: ο whether the priority projects have been effective as a mechanism for concentrating eu funds on the main trans-european axes, in particular, insofar as they have been defined according to demonstrable needs in terms of existing and anticipated rail services; ο whether financial support under ten-t and cohesion policy has been effectively targeted on priority areas, and the extent to which this is supported by robust selection and approval procedures; ο whether sections of infrastructure co-financed by the eu have been constructed according to specifications and, thereafter, whether they have become ready for use without undue delay; and ο whether the infrastructure sections co-financed by the eu have been used in line with expectations, including in the context of the trans-european axis on which they are located. 
18 obseg revIzIje In revIzIjskI prIstop 15. revizija je bila osredotočena na sofinanciranje eU za železniško infrastrukturo, sodišče pa je pregledalo njegovo uspešnost pri izboljševanju učinkovitosti vseevropskih osi. pri izvajanju revizije se je sodišče osredotočilo na štiri glavna področja tveganja, in sicer: ο ali so bili prednostni projekti uspešni kot mehanizem za koncentracijo sredstev eU na glavnih vseevropskih oseh, zlasti ker so bili opredeljeni glede na dokazljive potrebe po obstoječih in predvidenih železniških storitvah; ο ali je bila finančna podpora v okviru ten-t in kohezijske politike uspešno usmerjena na prednostna področja in v kolikšni meri je to podprto z zanesljivimi postopki za izbiro in odobritev; ο ali so bili odseki infrastrukture, ki jih je sofinancirala eU, zgrajeni v skladu s specifikacijami in ali so bili po izgradnji brez nepotrebnih zamud pripravljeni za uporabo; ter ο ali so bili odseki infrastrukture, ki jih je sofinancirala eU, izkoriščeni po pričakovanjih, tudi glede na vseevropsko os, katere del so.
Photo 2 – Freight train in München ready for departure to Verona via Brennersee station © european court of auditors, february 2009. special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective? 
Fotografija 2 – Tovorni vlak v Münchnu, pripravljen na odhod v Verono preko postaje Brennersee © evropsko računsko sodišče, februar 2009 posebno poročilo št. 8/2010 – Izboljševanje prevozne zmogljivosti na vseevropskih železniških oseh: ali so bile investicije eU v železniško infrastrukturo uspešne?
16. to carry out the audit, the court analysed a sample of 21 specific sections co-financed by the eu during the 2000-2006 period (14 primarily funded under the ten-t financial instrument and seven mainly under cohesion policy). these sections related to eight of the priority projects defined in the ten-t guidelines. taken together, the sample covers a total of 8 683 million euro of eu investments representing 77 % of all eu co-financing investments on the sampled eight priority projects, and 36 % of investments from all sources thereon (see Annex IV for further details of the sample and Box 3 for definition of terms used in the report). 
16. sodišče je za revizijo analiziralo vzorec 21 posebnih odsekov, ki jih je v obdobju 2000–2006 sofinancirala eU (14 odsekov je bilo v glavnem financiranih v okviru finančnega instrumenta ten-t, sedem pa predvsem v okviru kohezijske politike). ti odseki ustrezajo osmim prednostnim projektom, opredeljenim v smernicah za ten-t. vzorec skupaj zajema 8 683 milijonov eUr vlaganj eU, kar predstavlja 77 % vseh vlaganj eU za sofinanciranje osmih prednostnih projektov v vzorcu in 36 % vlaganj iz vseh virov (glej Prilogo IV, v kateri je navedenih več podrobnosti o vzorcu, in okvir 3, v katerem so opredeljeni izrazi, uporabljeni v poročilu).
17. the audit field work was carried out between october 2008 and may 200911, and audit evidence was collected through interviews with member state officials, project promoters and rail industry stakeholders, review of documents held by the commission, technical questionnaires completed by member state institutions and visits on-the-spot in the member states. data regarding transport performance was provided by national infrastructure managers. 
17. terensko revizijsko delo je bilo opravljeno med oktobrom 2008 in majem 200911, revizijski dokazi so se zbirali z razgovori, opravljenimi z uradniki držav članic, pobudniki projektov in zainteresiranimi stranmi iz železniškega sektorja, ter s pregledom dokumentov, s katerimi razpolaga komisija, tehničnih vprašalnikov, ki so jih izpolnile institucije držav članic, ter z obiski na kraju samem v državah članicah. podatke o prevozni zmogljivosti so zagotovili nacionalni upravljavci železniške infrastrukture.
18. the audit did not assess the financial or technical supervision mechanisms in place in the member states. 
18. pri reviziji se niso ocenjevali mehanizmi za finančni ali tehnični nadzor v državah članicah.
11 theauditteamwasassistedin the execution of the fieldwork by an independent rail industry expert. 
11 revizijskiekipijepriterenskem delu pomagal neodvisni strokovnjak za železniški sektor.
19 BoX 3 DEfINITIoN of TErMs UsED IN ThE rEPorT a rail axis is a rail line (or collection of rail lines) that spans a long distance and provides connections between several important commercial and/or industrial locations en route. trans-european rail axes span more than one member state. a priority project refers to a grouping of sections each of which relate to connections between specific commercial and/or industrial locations that have been formally identified as ‘projects of common interest’ in eu legislation in 2004 (decision no 884/2004/ec - see Figure 5). although sometimes referred to as axes, these priority project groupings of sections are not, in all cases, linked to together. a co-financed project relates to equipment or infrastructure located on a rail section that is part of a priority project and for which an eu grant has been approved. for example, priority project 1 concerns the railway axis berlin-verona / milano-bologna-napoli-messina-palermo. for this priority project, the court examined eu co-financed projects relating to sections at berlin central station, nürnberg-Ingolstadt, kufstein-Innsbruck, brenner base tunnel, bologna-firenze, roma-napoli and messina patti. special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective? 
19 OkvIr 3 OPredelItve IzrazOv, UPOrabljenIh v POrOčIlU železniška os je železniška proga (ali več prog), ki se razteza na dolgi razdalji in povezuje več pomembnih trgovinskih in/ali industrijskih lokacij. vseevropske železniške osi se raztezajo čez več kot eno državo članico. prednostni projekt vključuje skupino odsekov, od katerih se vsak nanaša na povezave med določenimi trgovinskimi in/ali industrijskimi lokacijami, ki so bile leta 2004 uradno opredeljene kot „projekti skupnega interesa“ v zakonodaji eU (odločba št. 884/2004/es – glej sliko 5). Čeprav se prednostni projekti včasih imenujejo osi, skupine odsekov niso vedno povezane med seboj. sofinancirani projekt se nanaša na opremo ali infrastrukturo na odseku proge, ki je del prednostnega projekta in za katero je bila odobrena donacija eU. prednostni projekt 1 se npr. nanaša na železniško os berlin–verona/milano–bologna–neapelj–mesina– palermo. za ta prednostni projekt je sodišče pregledalo projekte, ki jih sofinancira eU in ki vključujejo naslednje odseke: glavno železniško postajo v berlinu, proge nürnberg–Ingolstadt, kufstein–Innsbruck, predor brenner, proge bologna–firence, rim–neapelj in mesina–patti. posebno poročilo št.
20 observatIons DEfINITIoN of PrIorITy ProjECTs aCCorDING To DEMoNsTraBlE NEEDs IN TErMs of EXIsTING aND aNTICIPaTED raIl sErVICEs 19. given the importance of the priority projects as a mechanism for co-ordinating and concentrating community financial resources, it is important that their definition is informed by an analysis of demonstrable needs in terms of existing and anticipated rail services. 
20 opažanja OPredelItev PrednOstnIh PrOjektOv Glede na dOkazljIve POtrebe PO ObstOječIh In PredvIdenIh železnIškIh stOrItvah 19. glede na pomembnost prednostnih projektov kot mehanizma za koordinacijo in koncentracijo finančnih virov skupnosti je pomembno, da njihova opredelitev temelji na analizi dokazljivih potreb po obstoječih in predvidenih železniških storitvah.
20. the court assessed whether the procedure by which the list of priority projects was defined in 2004 was robust. 
20. sodišče je preverjalo, ali je bil postopek za opredelitev seznama prednostnih projektov leta 2004 zanesljiv.