natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Commission services using the EEEA are invited to the meetings as observers. 
Službe Komisije, ki uporabljajo evropske okoljsko-ekonomske račune, so na sestanke povabljene kot opazovalke.
Figure 3 – Environmental data operational expert groups Directors of sectoral and environmental statistics and accounts Environmental Accounts Working Group Created: 2003 Modules covered: Air emissions, economy-wide material flows, physical energy flows Mandate: Assists Eurostat Frequency of meetings: Annual Source: ECA based on Commission information. DIMESA Monetary Environmental Statistics and Accounts Working Group Created: 1994 Modules covered: Environmental taxes, environmental protection expenditure, environmental goods and services Mandate: Assists Eurostat Frequency of meetings: Annual Created: 2005 Mandate: Strategic discussions Frequency of meetings: Annual 12 
Slika 3 – Strokovne skupine na operativni ravni, ki delujejo na področju okoljskih podatkov Direktorji sektorske in okoljske statistike in računov Ustanovitev: 2005 Naloga: strateške razprave Pogostost sestankov: letno DIMESA 13 Delovna skupina za okoljske račune Ustanovitev: 2003 Zajema module: emisije v zrak, snovni tokovi v celotnem gospodarstvu, pretok fizične energije Naloga: pomoč Eurostatu Pogostost sestankov: letno Delovna skupina za monetarne okoljske statistične podatke in račune Ustanovitev: 1994 Zajema module: davki v zvezi z varstvom okolja, izdatki za varstvo okolja, okoljsko blago in storitve Naloga: pomoč Eurostatu Pogostost sestankov: letno Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi informacij Komisije 17 Srednje-in dolgoročne potrebe po okoljskih informacijah so izražene v strateških dokumentih, kot je sedmi okoljski akcijski program, ki zajema sedem let.
EEEA data needs are expressed through the European Strategy for Environmental Accounts, covering five years. 
Potrebe po podatkih evropskih okoljsko-ekonomskih računov so izražene v evropski strategiji za okoljsko računovodstvo, ki zajema pet let.
However, the process of implementing an EEEA module is around 10 years (see paragraph 28). 
Postopek izvajanja modula evropskih okoljsko-ekonomskih računov pa traja približno deset let (glej odstavek 28).
Such long lead times present a challenge when expressing data needs. 
Zaradi tako dolgih obdobij je težko izraziti potrebe po podatkih.
There are no documents setting out an overall, long-term perspective for the EEEA data the Commission requires for environmental policy-making. 
Dokumentov, ki bi določali splošno dolgoročno perspektivo za podatke evropskih okoljsko-ekonomskih računov, ki jih Komisija potrebuje za oblikovanje okoljskih politik, ni.
Such a document would provide a basis for proactive, timely and relevant development of environmental accounts. 
S takim dokumentom bi se zagotovila podlaga za proaktiven, pravočasen in relevanten razvoj okoljskih računov.
18 Our analysis of the minutes of meetings between 2015 and 2018 showed that EEEA users needed more complete and timely data, and forest, ecosystem and water accounts. 
18 Analiza zapisnikov sestankov med letoma 2015 in 2018, ki jo je opravilo Sodišče, je pokazala, da uporabniki evropskih okoljsko-ekonomskih računov potrebujejo popolnejše in bolj pravočasne podatke ter gozdarske, ekosistemske in vodne račune.
However, the minutes did not reveal the nature of or the need for indicators. 
Iz zapisnikov pa ni bilo mogoče razbrati narave kazalnikov ali potrebe po njih.
We found that the Commission services rely mainly on the information already provided by Eurostat, which is complemented with data sources from other services, organisations and the research community. 
Sodišče je ugotovilo, da se službe Komisije opirajo predvsem na informacije, ki jih že zagotavlja Eurostat, te pa dopolnjujejo s podatkovnimi viri drugih služb, organizacij in raziskovalne skupnosti.
The strategy was not complemented by a comprehensive action plan 19 In its European Strategy for Environmental Accounts (ESEA), the Commission should define the development of the EEEA, based on policy needs. 
Strategije ni dopolnjeval celovit akcijski načrt 19 Komisija bi morala v svoji evropski strategiji za okoljsko računovodstvo (ESOR) opredeliti razvoj evropskih okoljsko-ekonomskih računov na podlagi potreb politik.
To implement the strategy effectively, the Commission should prioritise objectives, and indicate how they will be implemented and achieved. 
Za uspešno izvajanje strategije bi morala cilje prednostno razvrstiti in navesti, kako se bodo izvajali in dosegali.
20 The ESEA describes priorities and actions to harmonise the development and use of environmental accounts so they are applied consistently across Europe. 
20 V strategiji ESOR so opisani prioritete in ukrepi za uskladitev razvoja in uporabe okoljskih računov, da bi se ti po vsej Evropi uporabljali dosledno.
There have been four strategies for environmental accounts so far (see Figure 4). 
Doslej so bile pripravljene štiri strategije za okoljske račune (glej sliko 4).
The strategies have included sections on policy needs and future work on the environment, which have then been used as a mandate for the environmental accounts working groups. 
Vključevale so razdelke o potrebah politik in prihodnjem delu na področju okolja, ti pa so bili nato uporabljeni kot naloge delovnih skupin za okoljske račune.
Future work has been defined in terms of objectives, ranked by priority. 
Prihodnje delo je bilo opredeljeno v smislu prednostno razvrščenih ciljev.
13 14 19 2 4 
Slika 4 – Ključni elementi štirih strategij 14 ESOR 2003–2007 predlog, naj države članice prostovoljno izvajajo širok nabor modulov evropskih okoljsko-ekonomskih računov ESOR 2008–2013 prednost imajo moduli evropskih okoljsko-ekonomskih računov, ki bi jih bilo treba izvajati; poudarjena je bila potreba po pravni podlagi, ker se je izkazalo, da ima prijateljski dogovor iz prve strategije omejitve ESOR 2014–2018 osredotočena na izboljšanje prvega sklopa modulov evropskih okoljsko-ekonomskih računov in uvedbo drugega sklopa modulov, ki so vključeni v Uredbo ESOR 2019–2023 predlog razširitve evropskih okoljsko-ekonomskih računov na nova področja (kot so ekosistemski računi) Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi informacij Komisije 21 V strategiji ESOR za obdobje 2019–2023 so tako kot v prejšnjih navedene potencialne uporabe obstoječih in prihodnjih računov.
The main goals of this strategy are that the EEEA meet the user’s needs for high quality data and that their contents are widely recognised and valued. 
Glavna cilja te strategije sta, da evropski okoljsko-ekonomski računi ustrezajo potrebam uporabnikov po visokokakovostnih podatkih ter da je njihova vsebina splošno priznana in cenjena.
To achieve these goals, objectives are proposed. However, the strategy does not outline a thorough action plan covering future work in the area, including milestones and budget estimates. 
Za dosego teh splošnih ciljev so predlagani specifični cilji, vendar v strategiji ni določen natančen akcijski načrt, ki bi zajemal prihodnja prizadevanja na tem področju, vključno z mejniki in ocenami proračuna.
Action points are proposed in a document on the implementation of the strategy. However, the document does not set out how these actions should be implemented. 
Ukrepi so predlagani v dokumentu o izvajanju strategije, vendar v njem ni določeno, kako je treba te ukrepe izvesti.
Target dates are included for some points but not for others. 
Ciljni datumi so navedeni pri nekaterih ukrepih, pri drugih pa ne.
22 Some of the objectives are repeated in the last three strategies. 
22 Nekateri specifični cilji se v zadnjih treh strategijah ponavljajo.
One example of this is the objective to improve the communication on the relevance of the EEEA and promote their use. 
Tak primer je specifični cilj glede izboljšanja komunikacije o relevantnosti evropskih okoljsko-ekonomskih računov in spodbujanja njihove uporabe.
According to the Commission’s documents, including the strategy, the EEEA have not been widely known or used to their full potential by policy makers until now. 
Po navedbah iz dokumentov Komisije, vključno s strategijo, evropski okoljsko-ekonomski računi doslej niso bili splošno znani in oblikovalci politik njihovega potenciala niso izkoriščali v celoti.
Examples of other objectives, which are repeated since 2003 or 2008, are presented in Box 1. 
Primera drugih ciljev, ki se ponavljajo od leta 2003 ali 2008, sta predstavljena v okviru 1.
14 15 Box 1 Strategic objectives repeated in the ESEA: — Enlarging the EEEA into new areas, such as water accounts, forest accounts, resource management expenditure accounts and subsidies and similar transfers on environmental products (since 2003) — Improving the quality of the EEEA (since 2008). 
15 Okvir 1 Strateška cilja, ki se v strategiji ESOR ponavljata: — razširitev evropskih okoljsko-ekonomskih računov na nova področja, kot so vodni računi, gozdarski računi, računi izdatkov za upravljanje virov ter subvencije in podobni transferji za okoljske proizvode (od leta 2003), — izboljšanje kakovosti evropskih okoljsko-ekonomskih računov (od leta 2008).
Shortcomings in the implementation of the EEEA modules reduced their relevance to the policymaking process The Commission implemented EEEA modules without a full cost-benefit analysis 23 The Commission should select the EEEA modules based on commonly agreed priorities of the users of the data. 
Zaradi pomanjkljivosti pri izvajanju modulov evropskih okoljsko-ekonomskih računov se je zmanjšala njihova relevantnost za postopek oblikovanja politik Komisija je module evropskih okoljsko-ekonomskih računov izvajala brez popolne analize stroškov in koristi 23 Komisija bi morala module evropskih okoljsko-ekonomskih računov izbrati na podlagi skupno dogovorjenih prioritet uporabnikov podatkov.
The Commission should carry out a cost-benefit analysis before proposing when a module becomes mandatory. 
Preden predlaga, kdaj naj modul postane obvezen, bi morala opraviti analizo stroškov in koristi.
24 The process of setting up the accounts starts with the expression of needs from the Commission services concerned and continues with an analysis by Eurostat of the availability of data and methodologies to be used. 
24 Postopek vzpostavljanja računov se začne tako, da zadevne službe Komisije izrazijo potrebe, nato pa Eurostat analizira razpoložljivost podatkov in metodologije, ki se bodo uporabljale.
Before the Commission proposes to make the accounts mandatory, it can give grants to Member States for pilot studies to establish and/or harmonise methodologies and to test the collection of data. 
Preden Komisija predlaga, naj računi postanejo obvezni, lahko državam članicam dodeli nepovratna sredstva za pilotne študije, da se določijo in/ali uskladijo metodologije in preizkusi zbiranje podatkov.
25 For the first three EEEA modules (see Table 1) added to the Regulation, the Commission carried out an analysis based on the costs of implementing the modules. 
25 Komisija je za prve tri module evropskih okoljsko-ekonomskih računov (glej tabelo 1), ki so bili dodani v Uredbo, opravila analizo na podlagi stroškov izvajanja modulov.
This summary analysis did not express concrete uses nor define benefits of the modules. 
V tem povzetku analize ni bilo konkretnih uporab niti opredelitve koristi modulov.
For the other three modules added to the Regulation, the Commission did not analyse costs or benefits in full. 
Komisija za druge tri module, ki so bili dodani v Uredbo, ni v celoti analizirala stroškov in koristi.
26 The Commission and the Member States proposed whether the EEEA modules would be mandatory or not largely on the basis of data availability and maturity and on considerations of administrative burden in the Member States, rather than on the basis of compiled data needs. 
26 Komisija in države članice so svoje predloge za to, ali naj bodo moduli evropskih okoljsko-ekonomskih računov obvezni ali ne, pripravile predvsem na podlagi razpoložljivosti in razvitosti podatkov ter razmisleka o upravnem bremenu v državah članicah, ne pa na podlagi potreb po zbranih podatkih.
Implementing an EEEA module took around ten years 27 For the six mandatory EEEA modules, we assessed the implementation time from the first pilot study to the inclusion of the module in the legal framework (see Figure 5). 
Uvajanje modula evropskih okoljsko-ekonomskih računov je trajalo približno deset let 27 Sodišče je za šest obveznih modulov evropskih okoljsko-ekonomskih računov ocenilo čas uvajanja od prve pilotne študije do vključitve modula v pravni okvir (glej sliko 5).
We found that the process of implementing four of the six mandatory modules took longer than 10 years. 
Ugotovilo je, da je postopek uvajanja štirih od šestih obveznih modulov trajal več kot deset let.
Figure 5 – Duration of the EEEA implementation Regulation 691/2011 8 years Physical energy flow accounts Amending Regulation 538/2014 Source: ECA based on Commission information. 
Slika 5 – Trajanje uvajanja evropskih okoljsko-ekonomskih računov Uredba št. 691/2011 8 let Računi fizičnega pretoka energije Uredba št.
28 In 2003, the Commission proposed other voluntary modules as future areas of development (such as forest accounts and water accounts). 
538/2014 o spremembi Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi informacij Komisije 28 Komisija je leta 2003 predlagala druge prostovoljne module kot področja razvoja v prihodnosti (kot so gozdarski računi in vodni računi).
Until now, work on these modules is still ongoing. 
Delo v zvezi s temi moduli trenutno še vedno poteka.
For example, DG ENV requested a module on forest accounts. 
GD za okolje je na primer pozval k uvedbi modula gozdarskih računov.
At the date of our audit this module had not been fully implemented (see Box 2). 
Na dan revizije Sodišča ta modul še ni bil v celoti uveden (glej okvir 2).
9 years Air emissions accounts 16 11 years Economy-wide material flow accounts 11 years Environmentally related taxes 13 years Environmental protection expenditure accounts 14 years Environmental goods and services sector accounts 
9 let Računi emisij v zrak 16 11 let Računi snovnih tokov v celotnem gospodarstvu 11 let Davki v zvezi z varstvom okolja 13 let Računi izdatkov za varstvo okolja 14 let Računi sektorja okoljskega blaga in storitev
17 Box 2 European Forest Accounts Eurostat collects data annually on forest accounts since late 1990s, on a voluntary basis using a forest accounts questionnaire. 
17 Okvir 2 Evropski gozdarski računi Eurostat od 90. let 20. stoletja letno zbira prostovoljno zagotovljene podatke o gozdarskih računih, za kar uporablja vprašalnik o gozdarskih računih.
This questionnaire was updated several times. 
Ta vprašalnik je bil večkrat posodobljen.
The latest version, in use since 2016, contains information on stocks and flows of woodland and timber, and economic data on forestry. 
Zadnja različica, ki se uporablja od leta 2016, vsebuje informacije o zalogah in tokovih gozdnih površin in lesa ter gospodarske podatke o gozdarstvu.
In spite of the high interest expressed by policy makers, the maturity of the methodology and the fact that data was collected for more than 20 years, on a voluntary basis, the forest accounts module remains work in progress. 
Modul gozdarskih računov je kljub velikemu interesu oblikovalcev politik, razvitosti metodologije in temu, da so se prostovoljno zagotovljeni podatki zbirali več kot 20 let, še vedno v fazi priprave.
The module was not yet included in the EEEA legal framework. 
Ni še vključen v pravni okvir evropskih okoljsko-ekonomskih računov.
According to Eurostat, the quality of the data collected remains low, due to inconsistent data, incomplete data sets or data sets not reported at all. 
Po mnenju Eurostata je kakovost zbranih podatkov še vedno slaba, ker so podatki neskladni, sklopi podatkov pa nepopolni ali nesporočeni.
The activities proposed in the implementation of the ESEA 2019-2023 for forest accounts refer, mainly, to the use of other data sources (such as satellite images) or to include parts of the forest accounts in other EEEA modules. 
Dejavnosti za gozdarske račune, predlagane v okviru izvajanja strategije ESOR za obdobje 2019–2023, se v glavnem nanašajo na uporabo drugih virov podatkov (kot so satelitski posnetki) ali vključevanje delov gozdarskih računov v druge module evropskih okoljsko-ekonomskih računov.
The strategy proposes forest accounts as a candidate for inclusion as a mandatory module. 
V strategiji se predlaga, naj se gozdarski računi predlagajo za obvezni modul.
In the short and medium term, the Commission is complementing EEEA data with sources such as data collected by other organisations, compiled by the research community or based on new technologies such as satellite images. 
Komisija kratko-in srednjeročno dopolnjuje podatke evropskih okoljsko-ekonomskih računov z viri, kot so podatki, ki jih zberejo druge organizacije ali raziskovalna skupnost, ali podatki, ki temeljijo na novih tehnologijah, kot so satelitski posnetki.
The Commission did not use the EEEA modules in all relevant policies 30 According to Regulation 691/2011, the EEEA should be “actively and accurately used in all Member States and in all relevant Union policy-making, as a key input to impact assessments, action plans, legislative proposals and other significant results from the policy process”. 
Komisija ni uporabila modulov evropskih okoljsko-ekonomskih računov pri vseh relevantnih politikah 30 V skladu z Uredbo št. 691/2011 bi se morali evropski okoljsko-ekonomski računi „tvorno in natančno uporablja[t]i v vseh državah članicah in pri sprejemanju vseh tozadevnih odločitev Unije kot ključna podlaga za ocene vpliva, akcijske načrte, zakonodajne predloge in druge pomembne rezultate ustreznih politik”.
The Commission and the European Environmental Agency should use the accounts, in particular for monitoring the SDGs in Europe and for monitoring and evaluating the 7th EAP – two key European initiatives in terms of environmental and economic sustainability. 
Komisija in Evropska agencija za okolje bi morali uporabljati račune zlasti za spremljanje ciljev trajnostnega razvoja v Evropi ter spremljanje in ocenjevanje sedmega okoljskega akcijskega programa, dveh ključnih evropskih pobud na področju okoljske in gospodarske trajnostnosti.
31 We found that data from three modules (economy-wide material flow accounts, environmental protection expenditure accounts and environmental goods and services sector accounts) are regularly used. 
31 Sodišče je ugotovilo, da se podatki iz treh modulov (računi snovnih tokov v celotnem gospodarstvu, računi izdatkov za varstvo okolja ter računi sektorja okoljskega blaga in storitev) uporabljajo redno.
For example, the Commission used these in briefings and analyses related to the progress towards achieving resource efficiency in 
Komisija jih je na primer uporabila v informativnih sporočilih in analizah, povezanih z napredkom pri doseganju učinkovite rabe virov v
Europe, the transition to a circular economy8, the transition to a green economy or the environmental protection expenditure. 
Evropi, prehodom na krožno gospodarstvo8, prehodom na zeleno gospodarstvo ter izdatki za varstvo okolja.
Although the Commission and the European Environment Agency use data on environmental taxes, they do not use the breakdown by economic activity provided by the EEEA (module on environmentally related taxes by economic activity). 
Čeprav Komisija in Evropska agencija za okolje uporabljata podatke o okoljskih davkih, ne uporabljata razčlenitve po gospodarskih dejavnostih, ki je vključena v evropske okoljsko-ekonomske račune (modul za davke v zvezi z varstvom okolja po gospodarski dejavnosti).
The Commission users of the EEEA we audited and the European Environment Agency did not use the modules on air emissions and physical energy flows in the policy making process. 
Uporabniki evropskih okoljsko-ekonomskih računov pri Komisiji, ki jih je Sodišče revidiralo, in Evropska agencija za okolje v postopku oblikovanja politik niso uporabljali modulov za emisije v zrak in fizični pretok energije.
32 Seven of the 17 global goals set by the United Nations General Assembly in 2015 to achieve sustainable development world-wide by 2030 are considered to be predominantly environmental (SDGs 6, 7, 11, 12, 13, 14 and 15), while others have an environmental/sustainability dimension and include environmental targets (SDGs 2, 3, 8 and 9). 
32 Sedem od 17 svetovnih ciljev, ki jih je Generalna skupščina Združenih narodov leta 2015 določila za doseganje trajnostnega razvoja po vsem svetu do leta 2030, šteje za pretežno okoljske cilje (cilji 6, 7, 11, 12, 13, 14 in 15), dodatni štirje pa imajo okoljsko/trajnostno razsežnost in vsebujejo okoljske ciljne vrednosti (cilji 2, 3, 8 in 9).
In Europe, Eurostat monitors progress towards the 17 SDGs since 2017 through a dedicated set of EU SDG indicators and the publication of the EU SDG monitoring report. The EU SDG indicators are broadly aligned with the UN SDG indicators9. 
V Evropi napredek pri doseganju 17 ciljev trajnostnega razvoja od leta 2017 spremlja Eurostat z namenskim sklopom kazalnikov za cilje trajnostnega razvoja v EU in objavljanjem poročila o spremljanju ciljev trajnostnega razvoja v EU.
The Commission annually reviews it through a consultative process. 
Komisija ga letno pregleda s postopkom posvetovanja.
The indicator set must comply with a series of principles, including: o the indicators must be limited to six per SDG. 
Sklop kazalnikov mora zadostiti vrsti načel, vključno z naslednjimi: o njihovo število mora biti omejeno na šest kazalnikov na posamezni cilj trajnostnega razvoja.
The EU SDG indicator set can also include additional multi-purpose indicators, which are used to monitor more than one goal. 
Sklop kazalnikov za cilje trajnostnega razvoja v EU lahko vključuje tudi dodatne večnamenske kazalnike, ki se uporabljajo za spremljanje več kot enega cilja.
As a result, each goal is monitored through 5 to 11 indicators in total in the 2019 EU SDG indicators set; o to add a new indicator for a goal which already has 6 indicators, another indicator must be removed; o indicators can be replaced only if the new indicators will lead to more accurate measurement. Hence, any new indicator must be fully developed, policy relevant and have a better statistical quality than the indicator it is going to replace. Economy-wide material flow accounts data is used to compile the two headline indicators of the EU Resource Efficiency scoreboard, which measure the resource productivity and the domestic material consumption. 
Zato se v sklopu kazalnikov za cilje trajnostnega razvoja v EU za leto 2019 za spremljanje vsakega cilja uporablja od pet do enajst kazalnikov, o da bi se lahko dodalo nov kazalnik za cilj, ki že ima šest kazalnikov, je treba enega obstoječega odstraniti, Podatki iz računov snovnih tokov v celotnem gospodarstvu se uporabljajo za pripravo glavnih dveh kazalnikov preglednice EU o učinkoviti rabi virov, s katerima merita produktivnost virov in domača poraba materiala.
Data from the same module is also used to calculate the circular material use rate included in the circular economy monitoring framework. 
Podatki iz istega modula se uporabljajo tudi za izračunavanje stopnje krožne uporabe materiala, ki je vključena v okvir za spremljanje krožnega gospodarstva.
See rapid case review “Reporting on sustainability: A stocktake of EU Institutions and Agencies”, June 2019. 
Glej hiter pregled primera Poročanje o trajnostnosti: pregled stanja v institucijah in agencijah EU, junij 2019.