natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ThErE WErE WEaKNEssEs IN ThE ProCEDUrE To DEfINE PrIorITy ProjECTs IN 2004 21. one hundred proposals for specific projects and sections were submitted by current and future member states to a High level group constituted in 200312. these were assessed first against pre-selection criteria and, then, against a set of evaluative criteria defined by the group. the group’s recommendations took the form of four lists of priority projects including 14 projects in the process of completion (essentially the essen projects), 18 projects to start before 2010, four longer term projects and 15 other important projects for territorial cohesion. these recommendations formed the basis of the deliberations of the european council when it defined a list of 30 priority projects (19 of which referred to rail) in the ten-t guidelines in 2004. the court’s analysis revealed important weaknesses in the application of the pre-selection and evaluation criteria defined by the group: ο given the absence of a clear understanding of what constituted a major european axis, the evaluators stated that they had difficulty to consistently assess the merits of the location of proposed sections; 12 made up of one representative from each member state, one observer from each acceding country and an observer from the european Investments bank, chaired by former commissioner karel van miert. special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective? 
PrI revIzIjI sO se POkazale slabOstI PrI PrOcesU OPredeljevanja PrednOstnIh PrOjektOv v letU 2004 21. sedanje in bodoče države članice so skupini na visoki ravni, ki je bila ustanovljena leta 200312, predložile 100 predlogov za posebne projekte in odseke. ti so bili najprej ocenjeni po predizbirnih merilih, potem pa po sklopu meril za vrednotenje, ki jih je opredelila skupina. skupina je svoja priporočila predstavila v obliki štirih seznamov prednostnih projektov, kamor je vključila 14 projektov v zaključni fazi (predvsem projekti iz essna), 18 projektov, ki naj bi se začeli pred letom 2010, štiri dolgoročne projekte in 15 drugih projektov, pomembnih za teritorialno kohezijo. ta priporočila so predstavljala osnovo za posvet evropskega sveta, na katerem so opredelili seznam 30 prednostnih projektov (19 projektov se je nanašalo na že-leznice) v smernicah ten-t leta 2004. pri analizi sodišča so se pokazale pomembne slabosti pri uporabi predizbirnih meril in meril za vrednotenje, ki jih je opredelila skupina: ο ker ni bilo popolnoma jasno, kaj je važnejša evropska os, so ocenjevalci navedli, da so imeli težave pri doslednem ocenjevanju prednosti lokacij predlaganih odsekov; 12 skupino sestavljajo po en predstavnik iz vsake države članice, po en opazovalec iz vsake države pristopnice in opazovalec iz evropske investicijske banke, predseduje pa ji nekdanji komisar karel van miert. posebno poročilo št. 8/2010 – Izboljševanje prevozne zmogljivosti na vseevropskih železniških oseh: ali so bile investicije eU v železniško infrastrukturo uspešne?
21 ο variations in quantity of and a lack of consistency in the analysis presented in support of proposed section’s economic viability and socio-economic benefits meant that evaluators had problems to compare the proposed projects’ merits; and ο project proposals provided insufficient and inconsistent information about projects’ expected european added value, especially as regards the extent of expected trans-european traffic. 
21 ο razlike v obsegu opravljene analize, ki je utemeljevala gospodarsko rentabilnost in socialno-ekonomske koristi predlaganih odsekov, ter njena nedoslednost so povzročile težave ocenjevalcev pri primerjavi prednosti predlaganih projektov; ο predlogi za projekte niso zagotovili zadostnih in doslednih informacij o pričakovani evropski dodani vrednosti projektov, zlasti glede količine pričakovanega vseevropskega prometa.
ThE PrIorITy ProjECTs Do NoT rEPrEsENT DEfINITIVE DEsCrIPTIoNs of ThE MaIN TraNs-EUroPEaN raIl aXEs 22. whilst there may be significant similarities between the priority projects and the main trans-european railway axes as defined by industry, the priority projects cannot themselves be regarded as definitive descriptions of such axes. the following observations confirm this view: ο firstly, the High level group’s work did not take as its starting point an analysis of the current and expected traffic flows of the main axes, and the group noted this weakness in its report; ‘the group did not have the time to identify these main axes... [and] ...the priority projects make it possible to have a first idea of the likely mapping of such axes’13; 13 Highlevelgrouponthetrans-european transport network, 23 june 2003, report, p. 
PrednOstnI PrOjektI ne POmenIjO dOkOnčnIh OPIsOv GlavnIh vseevrOPskIh železnIškIh OsI 22. Čeprav obstaja veliko podobnosti med prednostnimi projekti in glavnimi vseevropskimi železniškimi osmi, kot jih je opredelil sektor, samih prednostnih projektov ne moremo šteti za dokončne opise teh osi. to stališče potrjujejo naslednja opažanja: ο prvič, skupina na visoki ravni za izhodišče ni vzela analize sedanjih in pričakovanih prometnih tokov na glavnih oseh, to slabost pa je omenila tudi v svojem poročilu: „skupina ni imela časa za določitev teh glavnih osi ... [in] ... prednostni projekti omogočajo, da si ustvarimo samo prvi vtis o verjetni trasi teh osi“13; 13 skupinanavisokiravni o vseevropskem prometnem omrežju, 23. junija 2003, poročilo, str.
22 ο secondly, in a subsequent exercise to identify trans-european rail corridors on which the deployment of ertms should be prioritised (sponsored by karel vinck the commission-appointed co-ordinator (see paragraph 26)), a broad consensus from the rail industry was reached and six such corridors were agreed in 200814. It is observed that not all of these six industry-agreed corridors fully coincide with the routes of the priority projects (see Box 4); ο thirdly, connections to certain important sea ports are not included in the priority projects, including marseille, ros-tock, bremerhaven and le Havre; other important ports, such as gioia tauro, are located close to a section of a priority project, but the connections thereto are not included in the priority projects; and, ο finally, the priority projects do not always coincide with trans-european axes defined by industry associations. 
8/2010 – Izboljševanje prevozne zmogljivosti na vseevropskih železniških oseh: ali so bile investicije eU v železniško infrastrukturo uspešne? 22 ο drugič, v nadaljnjem koraku za določitev vseevropskih železniških koridorjev, ki bi imeli prednost pri uvajanju evropskega sistema za vodenje železniškega prometa (kar je podpiral koordinator karel vinck, ki ga je imenovala komisija (glej odstavek 26)), je bilo doseženo splošno soglasje železniškega sektorja in leta 2008 je bilo določenih šest koridorjev14. vseh šest koridorjev, s katerimi je sektor soglašal, pa ne ustreza popolnoma progam prednostnih projektov (glej okvir 4); ο tretjič, v prednostne projekte niso vključene povezave z nekaterimi pomembnimi morskimi pristanišči, vključno s pristanišči v marseilleu, rostocku, bremenhavnu in le havru; druga pomembna pristanišča, kot je gioia tauro, so blizu posameznih odsekov prednostnih projektov, vendar povezave do njih niso vključene v prednostne projekte; ο zadnjič, prednostni projekti se ne ujemajo vedno s vseevropskimi osmi, ki so jih opredelila železniška združenja.
23. the implication of these weaknesses is that improvements in the definition of the priority projects could further enhance the co-ordination and concentration of eu financial resources. 
23. posledica teh slabosti je, da bi lahko izboljšave pri opredeljevanju prednostnih projektov še okrepile koordinacijo in koncentracijo finančnih virov eU.
In its report in 2003, the High level group called upon the commission to improve the analysis of trans-european traffic flows so that future revisions of the list of priority projects could be based thereon15. In 2009, the commission launched a debate on the future of the trans-european transport policy recognising the need to refine the concepts underlying the trans-european rail network and suggested that clearer thinking is needed with respect to defining investment priorities16. the commission has also suggested that the development of trans-european rail freight transport would benefit from the definition of dedicated corridors based on business cases17. 
24. skupina na visoki ravni je v svojem poročilu leta 2003 komisijo pozvala, naj izboljša analizo vseevropskih prometnih tokov, da bi lahko prihodnje revizije seznama prednostnih projektov temeljile na njej15. komisija je leta 2009 začela razpravo o prihodnosti vseevropske prometne politike, saj je ugotovila potrebo po izboljšanju konceptov, na katerih temelji vseevropsko železniško omrežje, in omenila, da je za opredeljevanje prioritet za vlaganje potrebno jasnejše razmišljanje16. komisija je navedla tudi, da bi opredelitev posebnih koridorjev, ki temeljijo na poslovnih modelih, koristila razvoju vseevropskega železniškega tovornega prometa17.
14 memorandum of understanding between the european commission and the european railway associations (cer – uIc – unIfe – eIm – gsm-r Industry group – erfa) concerning the strengthening of cooperation for speeding up the deployment of ertms, july 2008. 
14 memorandum o soglasju med evropsko komisijo in evropskimi železniškimi združenji (cer, UIc, UnIfe, eIm, gsm-r Industry group, erfa) o krepitvi sodelovanja za pospeševanje uvajanja evropskega sistema za vodenje železniškega prometa, julij 2008.
15 High level group on the trans-european transport network – report, section 6.4.3, paragraph 11, 27 june 2003, brussels. 
15 skupinanavisokiravni o vseevropskem prometnem omrežju – poročilo, poglavje 6.4.3., odstavek 11, 27. junija 2003, bruselj.
16 com(2009) 279 final communication from the commission - a sustainable future for transport: towards an integrated, technology-led and user friendly system, brussels 17.6.2009. 
16 com(2009) 279 konč., sporočilo komisije – trajnostno naravnana prihodnost prometa: usmeritev k integriranemu, tehnološko naprednemu in uporabnikom prijaznemu prometnemu sistemu, bruselj, 17.6.2009.
17 com(2008) 852 final, proposal for a regulation of the european parliament and of the council concerning a european rail network for competitive freight, brussels, 11.12.2008. special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective? 
17 com(2008) 852 konč., predlog Uredbe evropskega parlamenta in sveta o evropskem železniškem omrežju za konkurenčen tovorni promet, bruselj, 11.12.2008. posebno poročilo št. 8/2010 – Izboljševanje prevozne zmogljivosti na vseevropskih železniških oseh: ali so bile investicije eU v železniško infrastrukturo uspešne?
TarGETING, sElECTIoN aND aPProVal of EU fINaNCIal sUPPorT 25. the targeting of eu investments is important because: ο financial needs on the priority projects are significant and financing from all sources is scarce; and ο priority projects have a trans-european dimension which may go beyond national interests. 
Usmerjanje, IzbIra In OdObrItev fInančne POdPOre eU 25. Usmerjanje vlaganj eU je pomembno, ker: ο je za prednostne projekte potrebnih veliko finančnih sredstev, financiranje iz vseh virov pa je skromno; in ο imajo prednostni projekti vseevropsko razsežnost, ki lahko preseže nacionalne interese.
26. eu legislation identifies the elimination of bottlenecks and the filling-in of missing links (in particular cross border sections) as key priorities for the trans-european network18. In a special report published in 2005, the court observed that ‘ten-t financial aid is allocated in an overly fragmented way and is not sufficiently focused on cross-border projects (or project sections), and as such, ten-t could not achieve its european added value to the fullest’19. since those observations were made, important changes have taken place: ο an update to the ten-t regulation which inter alia introduced the possibility of ten-t grants for cross-border sections up to a maximum of 30 % of eligible costs; and ο in july 2005, the commission appointed six co-ordinators20 ‘to facilitate the coordinated implementation of certain projects, in particular cross-border projects or sections of cross-border projects’21 (see Annex V). 
26. 26. v zakonodaji eU sta glavni prednostni nalogi za vseevropsko omrežje odprava ozkih grl in izgradnja manjkajočih povezav (zlasti na čezmejnih odsekih)18. sodišče je v posebnem poročilu, objavljenem leta 2005, navedlo, da „se finančna pomoč ten-t dodeljuje preveč razdrobljeno in se ne osredotoča dovolj na čezmejne projekte (ali projektne dele). ten-t kot tak ne more v celoti doseči evropske dodane vrednosti“19. po tem je prišlo do pomembnih sprememb: ο posodobitev uredbe o ten-t, kar je med drugim uvedlo možnost donacij za čezmejne odseke v višini največ 30 % upravičenih stroškov; ο komisija je julija 2005 imenovala šest koordinatorjev20 „za omogočanje koordinirane izvedbe nekaterih projektov, predvsem čezmejnih projektov ali odsekov čezmejnih projektov“21 (glej Prilogo V).
27. for the current report, the court took stock of these developments, in particular, it reviewed: ο the concentration of ten-t co-financing on cross-border sections and the progress in this respect to date on the priority projects in the sample; ο the role played by the commission-appointed co-ordina-tors; 18 see decision no 884/2004/ec and regulation (ec) no 680/2007. furthermore, in its response to the commission’s communication ‘reforming the budget, changing europe’, the court highlighted that ‘expenditure with trans-frontier effects or common interest is prima facie a stronger candidate for eu action than expenditure with limited geographical effects. 
27. za pripravo tega poročila je sodišče preučilo napredek in še posebej pregledalo: ο koncentracijo sofinanciranja ten-t na čezmejnih odsekih in s tem povezan dosedanji napredek pri prednostnih projektih iz vzorca; ο vlogo koordinatorjev, ki jih je imenovala komisija; 18 glej odločbo št. 884/2004/es in Uredbo (es) št. 680/2007. sodišče je poleg tega v svojem odgovoru na sporočilo komisije „reforma proračuna v spreminjajoči se evropi“ poudarilo, da so izdatki s čezmejnimi učinki ali v skupnem interesu na prvi pogled primernejši za ukrepe eU kot poraba z geografsko omejenim učinkom.
19 special report no 6/2005 on the trans-european network for transport (ten-t) together with the commission’s replies. 
19 posebno poročilo št. 6/2005 o vseevropskem prometnem omrežju (ten-t) z odgovori komisije.
20 the commission subsequently updated this list in 2007, 2009 and 2010. 
20 komisija je ta seznam posodobila v letih 2007, 2009 in 2010.
21 article 17a of decision no 1692/96/ec of the european parliament and of the council (oj l 228, 9.9.1996, p. 
21 Člen17aodločbešt.1692/96/es evropskega parlamenta in sveta (Ul l 228, 9.9.1996, str.
23 special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective? 24 ο the quality of the analysis available to help target bottlenecks on trans-european axes; and ο the extent to which approval procedures under the cohesion fund (and erdf major projects) are sufficiently robust to identify weaknesses in project definition and preparation, and the extent to which changes to selection procedures under ten-t have addressed weaknesses observed by the court in its previous special report. 
8/2010 – Izboljševanje prevozne zmogljivosti na vseevropskih železniških oseh: ali so bile investicije eU v železniško infrastrukturo uspešne? 24 ο kakovost razpoložljivih analiz zaradi odprave ozkih grl na vseevropskih oseh; ο ali so postopki za odobritev projektov v okviru kohezijskega sklada (in glavnih projektov esrr) dovolj zanesljivi, da se ugotovijo slabosti v opredelitvi in pripravi projektov, ter v kolikšni meri so bile spremembe izbirnih postopkov v okviru ten-t usmerjene v slabosti, ki jih je sodišče navedlo v prejšnjem posebnem poročilu. kOncentracIja sOfInancIranja ten-t na čezmejnIh lOkacIjah se je PO letU 2006 IzbOljšala, vendar je treba še velIkO stOrItI 28. koncentracija vlaganj sredstev ten-t v čezmejne lokacije se je v programskem obdobju 2007–2013 znatno povečala v primerjavi z obdobjem 2000–2006. v obdobju 2000–2006 je bilo 37 % sredstev ten-t vloženih v čezmejne lokacije, za obdobje 2007–2013 pa se pričakuje, da bo ta delež znašal 71 %. povečanje deleža sofinanciranja ten-t za čezmejne odseke z 10 % na 30 % in dejavnost koordinatorjev, s katerimi so države članice spodbujali, naj predlagajo čezmejne odseke, so bili pomembni dejavniki izboljšav v tem obdobju, čeprav ni neposrednih dokazov, ki bi to potrdili.
Investments in cross-border locations represented 37 % of ten-t investment during 2000-2006, whilst such allocations for the period 2007-2013 are expected to account for 71 %. whilst there is no direct evidence to conclusively prove their influence on this improvement, the increase of ten-t co-financing rates from 10 % to 30 % for cross-border sections and the activities of the co-ordinators in encouraging member states to propose cross-border sections have been factors during this period. 
29. kot so pokazale že predhodne ugotovitve sodišča, bi se glede na prijavne obrazce držav članic, 14 odsekov, odobrenih pred letom 2006, ki so bili sofinancirani iz ten-t in pregledani pri reviziji, nadaljevalo v vsakem primeru, čeprav s spremembami in/ali dodatnim tveganjem. nasprotno pa je v predlogu za pomemben projekt, ki je bil odobren za obdobje 2007–2013 (predor brenner), navedeno, da se projekt ne bi mogel nadaljevati brez sofinanciranja eU.
In contrast, the proposal for an important project approved in the 2007-2013 period (brenner base tunnel) states it would not proceed without eu co-financing. 30. for eligible member states, the cohesion fund and erdf are also available for rail infrastructure developments (7 out of the 21 sections reviewed for the audit received funding from these sources); for example in spain, all of the cohesion fund spent on rail infrastructure in the 2000-2006 period was concentrated on the priority projects. 
30. Upravičenim državam članicam sta za razvoj železniške infrastrukture na voljo tudi kohezijski sklad in esrr (sedem od 21 odsekov, pregledanih pri reviziji, je prejelo sredstva iz teh virov). v španiji so bila na primer vsa sredstva kohezijskega sklada, ki so bila v obdobju 2000–2006 porabljena za železniško infrastrukturo, usmerjena v prednostne projekte. vendar ni formalne zahteve po prednostnem vlaganju kohezijskega sklada v čezmejne lokacije. posebno poročilo št.
However, there is no formal requirement to prioritise cohesion fund investments at cross border locations. special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective? 31. making progress on infrastructure developments at cross border locations involves political challenges as well as technical ones. they often require lengthy negotiations between neighbouring member states based on inter-governmental conferences before bi-lateral agreements are signed, usually involving formal treaties. an overall review of the state of development at 13 cross-border locations on the sampled priority projects revealed that much remains to be achieved, and significant continued work is required before developments on these sections are completed (see Table 3). 
8/2010 – Izboljševanje prevozne zmogljivosti na vseevropskih železniških oseh: ali so bile investicije eU v železniško infrastrukturo uspešne? 31. napredek pri razvoju infrastrukture na čezmejnih lokacijah vključuje politične in tehnične izzive. za podpis dvostranskih sporazumov, ki so običajno formalne pogodbe, so pogosto potrebna dolga pogajanja med sosednjimi državami članicami na podlagi medvladnih konferenc. pri splošnem pregledu stanja napredka pri 13 čezmejnih lokacijah, zajetih v vzorcu prednostnih projektov, se je pokazalo, da je treba še veliko doseči in da bo potrebnega še veliko dela, preden bo razvoj na teh odsekih končan (glej tabelo 3).
22 position paper of the european transport coordinators: mr. karel van miert, mr. etienne davignon, mr. carlo secchi, mr. laurens jan brinkhorst, mr. péter balàzs, ms. karla peijs, mr. luìs valente de oliveira, mr. pavel telička, mr. karel vinck on the future of ten-t policy, brussels, 6 october 2009. 
26 kOOrdInatOrjI sO POzItIvnO vPlIvalI na kOncentracIjO vlaGanj In OmOGOčanje razvOja PrednOstnIh PrOjektOv 32. koordinatorji so pozitivno vplivali na usmerjanje vlaganj eU, zlasti: ο z lajšanjem stikov med zainteresiranimi stranmi zaradi doseganja napredka na težavnih odsekih prednostnih projektov, predvsem tam, kjer se je pokazalo, da se je treba dogovoriti za jasno skupno vizijo ciljnega trga za železniški promet in opredelitev potrebnega razvoja infrastrukture22 (na primer sporazum o mediteranskem delu prednostnega projekta 323 med francoskimi in španskimi oblastmi ter platforma za brennerski koridor (glej okvir 5)); ο z opozarjanjem držav članic na to, kako pomembno je, da za sofinanciranje eU predlagajo posamezne odseke (na primer brennerski koridor pri prednostnem projektu 1 ter ozka grla in čezmejne odseke pri stuttgartu ter med münchnom in freilassingom pri prednostnem projektu 17), pri čemer poudarjajo tudi, da drugih odsekov, na primer takih, pri katerih postajna infrastruktura ni neposredno povezana z upravljanjem vlakov, ne bi bili pozitivno sprejeti; ο s spodbujanjem sodelovanja med železniškimi organi v državah članicah pri izboljševanju prevoznih zmogljivosti in reševanju operativnih in drugih težav v obstoječih koridorjih (npr. notranja kontrola kakovosti (glej okvir 14), tehnična delovna skupina, imenovana za prednostni projekt 6 in koridorje evropskega sistema za vodenje železniškega prometa). 22 miert, karel van, Davignon, etienne, secchi, carlo, brinkhorst, laurens jan, balàzs, péter, peijs, karla, oliveira, luìs valente De, telička, pavel, vinck, karel: Position paper of the European Transport Coordinators on the Future of TEN-T Policy (stališče evropskih koordinatorjev za promet v zvezi s prihodnostjo politike ten-t ), bruselj, 6. oktober 2009.
23 annual report of the european coordinator, etienne davignon, pp no 3, “south-west european High-speed rail link”, brussels, august 2009. 
23 letno poročilo evropskega koordinatorja etiennea Davignona, prednostni projekt 3, South-West European High-Speed Rail Link (evropska železniška povezava visokih hitrosti jug–zahod), bruselj, avgust 2009.
BoX 5 BrENNEr CorrIDor PlaTforM by facilitating interactions amongst Italian, austrian and german stakeholders, karel van miert, the co-ordinator at the time, contributed to the creation of the brenner corridor platform which, building on earlier collaboration, has been the key forum for reaching agreement on the objectives and design specifications of proposed infrastructure developments (including the brenner base tunnel). special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective? 
OkvIr 5 PlatfOrma za brennerskI kOrIdOr z lajšanjem sodelovanja med italijanskimi, avstrijskimi in nemškimi zainteresiranimi stranmi je takratni koordinator karel van miert prispeval k oblikovanju platforme za brennerski koridor, ki je nadgradila preteklo sodelovanje in postala ključni forum za doseganje sporazuma o ciljih in specifikaciji projektov predlaganega razvoja infrastrukture (vključno s predorom brenner). posebno poročilo št. 8/2010 – Izboljševanje prevozne zmogljivosti na vseevropskih železniških oseh: ali so bile investicije eU v železniško infrastrukturo uspešne?