natgillin/translations-raw huggingface dataset:
17 Figure 5 – Stakeholders of Sustainability Reporting 18 International community Research and academics Business community Employees Stakeholders of Sustainability Reporting Civil society organizations Citizens Legislator Taxpayers Source: ECA, based on GRI 101. 
Slika 5 – Deležniki poročanja o trajnostnosti 17 mednarodna skupnost raziskovalni in akademski krogi poslovna skupnost zaposleni deležniki poročanja o trajnostnosti organizacije civilne družbe državljani zakonodajalec davkoplačevalci Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi GRI 101 28 Nedavni primer vključevanja deležnikov je večdeležniška platforma v zvezi s cilji trajnostnega razvoja, ki jo je vzpostavila Komisija.
28 In a recent example of stakeholder involvement, the Commission created an SDG multi-stakeholder platform to support and advise the Commission and all stakeholders involved implementing the SDGs at EU level48. The platform consisted of 30 representatives of civil society, the public sector, and the private sector49. Development of a strategy 29 For reporting to be meaningful, it needs to be embedded within an organisation’s strategic objectives and its whole policy/business cycle. 
Cilj platforme je zagotavljati podporo in svetovanje Komisiji in vsem deležnikom, ki sodelujejo pri uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja na ravni EU.48 Sestavlja jo 30 predstavnikov civilne družbe ter javnega in zasebnega sektorja.49 Razvoj strategije 29 Da bi bilo poročanje smiselno, mora biti vključeno v strateške cilje organizacije in njen celoten politični/poslovni cikel.
In this way, sustainability becomes an integral part of its performance management framework (Figure 6)50. The different steps inform each other, and the use of information is important throughout the process. Local communities 
Trajnostnost tako postane sestavni del njenega okvira za upravljanje smotrnosti (slika 6).50 V okviru posameznih ukrepov poteka medsebojno obveščanje, uporaba informacij pa je pomembna v celotnem procesu. lokalne skupnosti
Figure 6 – Key steps to incorporate sustainability into performance frameworks 19 Assurance Report& Communication Source: ECA. Risk Assessment Continuous use of information Measurement, Monitoring& Review Strategy Policies & Objectives 30 According to the OECD and the EU’s Joint Research Centre, due to the many synergies and complementarities – but also potential trade-offs – between SDGs51, there is a need for a systematic approach to ensure policy coherence and to identify, understand and manage interactions among highly interconnected SDGs. 
Slika 6 – Ključni ukrepi za vključevanje trajnostnosti v okvire smotrnosti 18 zagotovilo poročilo in komuniciranje Vir: Evropsko računsko sodišče ocena tveganja stalna uporaba informacij merjenje, spremljanje in pregled strategija politike in cilji 30 Po mnenju OECD in Skupnega raziskovalnega središča EU zaradi številnih sinergij in dopolnjevanja – vendar tudi morebitnih kompromisov – med cilji trajnostnega razvoja51 obstaja potreba po sistematičnem pristopu za zagotavljanje skladnosti politik ter za opredelitev, razumevanje in upravljanje medsebojnega vplivanja tesno povezanih ciljev trajnostnega razvoja.
We looked at whether the EU and the Commission in particular have strategies to provide goals and targets against which to report. 
Sodišče je preučilo, ali ima EU in zlasti Komisija strategije za zagotavljanje ciljev in ciljnih vrednosti, ki so podlaga za poročanje.
31 After the adoption of the 2030 Agenda in 2015, the Commission published a communication stating that the SDGs were already addressed in EU action and in its overall strategy (Europe 2020 strategy and 10 priorities of the Juncker Commission)52. The Commission therefore did not consider it necessary to make any changes to the strategic framework. 
31 Po sprejetju Agende 2030 leta 2015 je Komisija objavila sporočilo, v katerem je navedla, da so cilji trajnostnega razvoja že vključeni v ukrepe EU in njeno splošno strategijo (strategijo Evropa 2020 in deset prednostnih nalog Junckerjeve Komisije).52 Zato je menila, da strateškega okvira ni treba spreminjati.
As a result, existing targets, with the exception of some related to energy and climate53, are set and monitored up to 2020 rather than to 203054. 
Zaradi tega so obstoječe ciljne vrednosti, razen nekaterih v zvezi z energijo in podnebjem,53 opredeljene in se spremljajo za obdobje do leta 2020 in ne 2030.54 32 Po mnenju Komisije je eden od razlogov za ta pristop ta, da se je ob sprejetju Agende 2030 leta 2015 že izvajal večletni finančni okvir EU za obdobje 2014–2020 (slika 7).
32 According to the Commission, one reason for this approach was that when the 2030 Agenda came out in 2015, the EU’s multiannual financial framework (MFF) for 2014-2020 was already under way (Figure 7). Figure 7 – Timelines of the key EU strategies and the 2030 Agenda Source: ECA. 33 In several of our previous reports, we have recognised the political difficulties of these circumstances, commenting on the overlapping and unsynchronised strategic frameworks and mandate periods55. 
Slika 7 – Časovni okviri ključnih strategij EU in Agende 2030 Vir: Evropsko računsko sodišče 33 Sodišče je v več prejšnjih poročilih priznalo obstoj političnih težav, ki nastajajo zaradi teh okoliščin, pri čemer je opozorilo na prekrivanje ter neusklajenost strateških okvirov z mandatnimi obdobji.55 Ko pa se je leta 2018 pripravljal večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027, še vedno ni bilo splošne strategije EU za obdobje po letu 2020.
We have previously highlighted that the proposals for the 2021-2027 MFF were published without being underpinned by a common EU strategy or set of targets56. 34 The Commission informed us that, in its opinion, the political objectives agreed in the 2016 Bratislava Declaration and the 2017 Rome Declaration57 were sufficient to design the MFF for 2021-2027. 
Sodišče je že v preteklosti poudarilo, da so bili predlogi za večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027 objavljeni, ne da bi temeljili na skupni strategiji ali sklopu ciljnih vrednosti EU.56 34 Komisija je Sodišče obvestila, da politični cilji iz izjave iz Bratislave iz leta 2016 in Rimske izjave iz leta 201757 po njenem mnenju zadostujejo za oblikovanje večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027.
Some MFF proposals refer explicitly to contributing to SDGs among the objectives of the instrument (e.g. Horizon Europe). 
V nekaterih predlogih večletnega finančnega okvira je izrecno navedeno, da je v okviru ciljev instrumenta (npr. program Obzorje Evropa) treba prispevati k ciljem trajnostnega razvoja.
35 The European Parliament58, the European Council59 and the Council of the EU60 have repeatedly called for implementing a strategy for the 2030 Agenda. 
35 Evropski parlament58, Evropski svet59 in Svet EU60 so večkrat pozvali k izvajanju strategije za Agendo 2030.
In 2017, both the European Parliament and the Council called on the Commission to come forward with an overarching SDG implementation strategy61. According to the Council, such a strategy should have been in place by mid-2018 to guide all EU policies and programmes, including both interim and long-term targets, and set out Europe’s vision for a sustainable Europe beyond the 2030 Agenda. 
Leta 2017 sta Evropski parlament in Svet Komisijo pozvala, naj pripravi krovno strategijo za izvajanje ciljev trajnostnega razvoja.61 Po mnenju Sveta bi morala biti takšna strategija pripravljena že do sredine leta 2018, da bi se z njo usmerjale vse politike in programi EU, vključno z vmesnimi in dolgoročnimi cilji, ter da bi bila v njej opredeljena evropska vizija trajnostne Evrope, ki presega Agendo 2030.
In 2018, the European Council considered that the Commission’s Reflection Paper should pave the way for a comprehensive implementation strategy in 201962. 
Evropski svet je leta 2018 menil, da bi bilo treba z dokumentom Komisije za razpravo začrtati pot za celovito izvedbeno strategijo v letu 2019.62 36 Komisija je januarja 2019 objavila dokument za razpravo o trajnostnem razvoju,63 ki bi po prvotnih načrtih moral biti objavljen že prej.
20 EU 2020 Strategy 2010-2020 2010 Juncker’s Commission 2014-2019 Multiannual Financial Framework 2014-2020 Agenda2030 2015-2030 2015 2020 2025 2030 
Dokument vključuje tri scenarije 19 2010 strategija Evropa 2020 2010–2020 Junckerjeva Komisija 2014–2019 večletni finančni okvir 2014–2020 Agenda2030 2015–2030 2015 2020 2025 2030
The paper includes three future scenarios as inspiration for the next Commission’s work to support moving towards a Sustainable Europe by 2030: (1) An overarching EU SDG strategy to guide all the actions of the EU and its Member States; (2) Continued mainstreaming of the SDGs in all relevant EU policies by the Commission, but not enforcing Member States’ action; (3) Prioritising external action while consolidating current sustainability ambition at EU level. 
za prihodnost, ki naj bi bili spodbuda za nadaljnje delo Komisije na poti k trajnostni Evropi do leta 2030: (1) krovna strategija EU za cilje trajnostnega razvoja, s katero naj bi se usmerjalo vse ukrepe EU in držav članic; (2) nadaljnje vključevanje ciljev trajnostnega razvoja v vse relevantne politike EU s strani Komisije, ne pa tudi uveljavljanje ukrepov držav članic; (3) večji poudarek na zunanjem delovanju ob utrjevanju sedanjih trajnostnih ciljev na ravni EU.
37 The reflection paper compiles relevant analysis and data. 
37 V dokumentu za razpravo so zbrane relevantne analize in podatki.
It also provides a description of selected Commission policy initiatives related to the SDGs and presents policy areas important for sustainable development. 
V njem so poleg tega opisane nekatere politične pobude Komisije, povezane s cilji trajnostnega razvoja, predstavljena so tudi področja, ki so pomembna za trajnostni razvoj.
This is a step in the right direction. However, it presents developments in the EU rather than effects of EU policy and/or the EU budget’s contribution towards implementing the SDGs. 
To je sicer korak v pravo smer, vendar je predstavljen razvoj dogodkov v EU, ne pa tudi učinki politike EU in/ali prispevek proračuna EU k izvajanju ciljev trajnostnega razvoja.
38 The reflection paper highlights some areas where, according to the Commission, it should do more. 
38 V dokumentu za razpravo so poudarjena nekatera področja, za katera Komisija zase meni, da bi lahko storila več.
However, it did not include a gap analysis identifying how the SDGs fit into existing priorities; nor did it assess what more needs to be done in terms of EU policy and legislation64. The Council had called for such a gap analysis in 2017 and the Parliament, after the publication of the reflection paper in 2019, echoed this request65. Mainstreaming 39 Mainstreaming sustainability issues into main budget processes, business objectives or policies is another pre-requisite for sustainability reporting. 
Vendar pa dokument ne vsebuje niti analize vrzeli, s katero bi se opredelilo, kako se cilji trajnostnega razvoja uvrščajo v obstoječe prednostne naloge, niti ocene, kaj bi še bilo treba storiti z vidika politike in zakonodaje EU.64 Svet je k takšni analizi vrzeli pozval leta 2017, Parlament pa je to zahtevo ponovil po objavi dokumenta za razpravo leta 2019.65 Vključevanje vprašanj trajnostnosti 39 Še en predpogoj za poročanje o trajnostnosti je vključevanje vprašanj trajnostnosti v poglavitne proračunske postopke, poslovne cilje ali politike.
40 In 2016, the Commission stated that it “will mainstream the SDGs into EU policies and initiatives, with sustainable development as an essential guiding principle for all its policies”66. 
40 Komisija je leta 2016 navedla, da „bo cilje trajnostnega razvoja vključila v politike in pobude EU, pri čemer bo trajnostni razvoj pomembno vodilno načelo vseh politik”.66 Da bi obveščala o tem, ali in kako takšno vključevanje poteka, je začela zagotavljati nekatere informacije.
Since 2017, programme statements have included general descriptions (without assigning financial values) of how the programme in question contributes to the SDGs. 
Od leta 2017 izjave o programih vključujejo splošne opise (brez pripisanih finančnih vrednosti), kako zadevni program prispeva k ciljem trajnostnega razvoja.
In 2018, the Commission produced a diagram mapping selected spending programmes against SDGs and highlighted the most recent initiatives. 
Komisija je leta 2018 pripravila diagram, na katerem so izbrani programi za porabo sredstev prikazani glede na cilje trajnostnega razvoja, in poudarila najnovejše pobude.
The Commission estimates that nearly every programme contributes to one or more of the SDGs67. However, the Commission 21 
Ocenjuje, da skoraj vsi programi prispevajo k enemu ali več ciljem trajnostnega razvoja.67 Pri tem pa Komisija poudarja, da so te informacije namenjene obveščanju (ne pa tudi poročanju).
There is, apart from in the EU’s external actions area, no systematic analysis or reporting framework how individual programmes or parts of the budget contribute to the implementation of the SDGs. 
voljo sistematične analize ali okvira za poročanje, kako posamezni programi ali deli proračuna prispevajo k uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja.
41 The European Think Tanks Group found the Commission’s mapping of sustainability issues to be useful for the purposes of communication, but that it did not help the Commission to make sustainability a priority for EU funding across its policy areas68. The European Parliament has also called for the Commission to improve “mainstreaming of sustainable development in all funding mechanisms and budgetary lines” and “enhance accountability for delivering collective results through the MFF”69. 
41 Skupina možganskih trustov European Think Tanks Group je ugotovila, da je evidentiranje vprašanj trajnostnosti, ki ga je opravila Komisija, koristno za obveščanje, da pa ni pripomoglo k temu, da bi Komisija trajnostnost prednostno obravnavala pri financiranju EU na vseh področjih.68 Tudi Evropski parlament je Komisijo pozval, naj izboljša „vključevanje trajnostnega razvoja v vse mehanizme financiranja in proračunske vrstice” in „v večletnem finančnem okviru okrepi odgovornost za doseganje skupnih rezultatov”.69 42 Vključevanje medsektorskih vprašanj (kot so podnebne spremembe ali enakost spolov) v proračun ni enostavno.
Our 2016 report on climate mainstreaming70 highlighted that mainstreaming even just one SDG goal (climate mitigation and adaptation) into the EU budget poses several challenges. 
V poročilu Sodišča iz leta 2016 o vključevanju podnebnih ukrepov70 je bilo poudarjeno, da vključitev le enega cilja trajnostnega razvoja (blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje) v proračun EU pomeni več izzivov.
We pointed out the need for a comprehensive reporting framework, with indicators monitoring actual spending on climate action and related results. 
Sodišče je opozorilo, da je treba zagotoviti celovit okvir za poročanje s kazalniki za spremljanje dejanske porabe za podnebne ukrepe in s tem povezanih rezultatov.
These indicators could be relevant for measuring progress towards the SDG on climate action. 
Ti kazalniki bi lahko bili pomembni za merjenje napredka pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja v zvezi s podnebnimi ukrepi.
43 As well as using SDGs in the mapping of budgets, SDGs can be used to improve indicators, budget evaluation or track spending (Figure 8). 
43 Poleg uporabe ciljev trajnostnega razvoja pri načrtovanju proračunov je mogoče te cilje uporabiti tudi za izboljšanje kazalnikov, ocenjevanja proračuna ali spremljanja porabe (slika 8).
Certain Member States have started to incorporate the 2030 Agenda into their budgetary processes. 
Nekatere države članice so začele vključevati Agendo 2030 v svoje proračunske postopke.
At present, mapping budgets against the SDGs is more common than using SDGs as a performance-management tool for resource allocation and negotiation. 22 
Trenutno je bolj običajno, da se proračuni načrtujejo glede na cilje trajnostnega razvoja, kot pa da se ti cilji uporabljajo kot orodje za upravljanje smotrnosti pri dodeljevanju sredstev in pogajanjih o njih. 21
23 Preparing the budget • use SDGs as decision making tool for resource allocation • redesign budget classification systems Implementing and following-up the budget • improve budget performance evaluation • Introduce SDG focus in spending reviews • design a budget reporting dashboard for citizens • track spending for specific cross-cutting SDGs like gender, climate or nutrition In the budget proposal • improve descriptive information linking the budget to the SDGs • map expenditure categories against the SDGs • publish a set of indicators to inform political debate on the budget 
Slika 8 – Možnosti uporabe ciljev trajnostnega razvoja v proračunskem postopku 22 Priprava proračuna • uporaba ciljev trajnostnega razvoja kot orodja za odločanje pri dodeljevanju sredstev • preoblikovanje sistemov proračunske klasifikacije Izvajanje in nadaljnje spremljanje proračuna • izboljšanje ocenjevanja smotrnosti izvrševanja proračuna • osredotočanje na cilje trajnostnega razvoja v pregledih porabe • priprava preglednega prikaza poročanja o proračunu za državljane • spremljanje porabe za specifične medsektorske cilje trajnostnega razvoja, kot so spol, podnebje ali prehrana Predlog proračuna • izboljšanje opisnih informacij, na podlagi katerih se proračun povezuje s cilji trajnostnega razvoja • povezovanje kategorij odhodkov s cilji trajnostnega razvoja • objava sklopa kazalnikov kot podlage za politično razpravo o proračunu Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi študije avtoric Elisabeth Hege in Laure Brimont z naslovom Integrating SDGs into national budgetary processes, Institut du développement durable et des relations internationales, št. 5/18, julij 2018
Reporting on sustainability in EU institutions and agencies 44 The EU has committed itself to the SDGs and sustainability, so the implementation of the SDGs and sustainability are an integral part of the performance of the EU and its institutions. 
Poročanje o trajnostnosti v institucijah in agencijah EU 44 Ker se je EU zavezala ciljem trajnostnega razvoja in trajnostnosti, se smotrnost EU in njenih institucij ocenjuje tudi z vidika njihovega izvajanja.
Hence, one would expect sustainability reporting to be an integral part of its performance reporting. 
Zato bi bilo pričakovati, da je poročanje o trajnostnosti del njenega poročanja o smotrnosti.
At present, there is no specific legal obligation for the Commission or other EU institutions to produce sustainability reports. 
Komisija in druge institucije EU nimajo posebnih pravnih obveznosti, da bi pripravljale poročila o trajnostnosti.
45 In this section, we analyse how the Commission and other EU institutions and agencies report on sustainability issues. 
45 Sodišče je v tem delu analiziralo, kako Komisija ter druge institucije in agencije EU poročajo o vprašanjih trajnostnosti.
We identify whether EU institutions and agencies provide information on sustainability within their performance-reporting framework, either in a stand-alone sustainability report or in any other form. 
Preučilo je, ali institucije in agencije EU v okviru poročanja o smotrnosti zagotavljajo informacije o trajnostnosti, in sicer v samostojnem poročilu o trajnostnosti ali v kateri koli drugi obliki.
46 In the following we focus on: (i) sustainability reporting as part of the Commission’s reporting framework; (ii) reports by Eurostat; and (iii) sustainability reporting prepared by one EU institution and EU agency and other relevant activities. 
46 Sodišče se je v nadaljevanju osredotočilo na: (i) poročanje o trajnostnosti kot delu okvira Komisije za poročanje; (ii) poročila Eurostata ter (iii) poročila o trajnostnosti, ki jih pripravljata ena institucija EU in ena agencija EU, ter druge ustrezne dejavnosti.
Performance reporting by the Commission 47 Performance reporting is a systematic gathering of data and presentation of information on the implementation of public policies, including both spending instruments (such as grants) and non-spending instruments (such as regulation). 
Poročanje Komisije o smotrnosti 47 Poročanje o smotrnosti je sistematično zbiranje podatkov in predstavitev informacij o izvajanju javnih politik, kar zajema instrumente porabe (kot so nepovratna sredstva) in preostale instrumente (kot so uredbe).
Its aim is to assess the policies’ effectiveness and efficiency by comparing the results achieved with the objectives set and the costs incurred (both financial and non-financial costs, including those imposed on stakeholders). 
Njegov cilj je oceniti uspešnost in učinkovitost politik, in sicer s primerjavo doseženih rezultatov z zastavljenimi cilji in nastalimi stroški (finančnimi in nefinančnimi stroški, vključno s tistimi, ki jih krijejo deležniki).
As with any performance report, sustainability reports serve two basic purposes: (1) they are an accountability tool, and (2) they are a management tool. 
Poročila o trajnostnosti imajo kot vsa poročila o smotrnosti dva osnovna namena: (1) so orodje za zagotavljanje odgovornosti in (2) orodje za upravljanje.
48 The aim of the Commission’s performance reporting framework is to measure its performance using objectives, targets and indicators. 
48 Cilj okvira Komisije za poročanje o smotrnosti je izmeriti njeno smotrnost na podlagi ciljev, ciljnih vrednosti in kazalnikov.
It reports results in separate 24 documents (Figure 9). 
O rezultatih poroča v ločenih dokumentih (slika 9).
We regularly assess several aspects of the performance framework shown below, including whether the information is used by management71. 
Sodišče redno ocenjuje več vidikov spodaj prikazanega okvira smotrnosti, vključno s tem, ali vodstvo uporablja informacije.71 23
Figure 9 – The Commission’s performance reporting framework Source: ECA. 49 The performance reporting on the EU budget encompasses the following key documents: (1) programme statements, which map the relationship between EU programmes and the SDGs; (2) the programmes’ performance overview, which presents all EU spending programmes in 2014‐2020, refers to the SDGs in the context of several programmes72; (3) the Annual Management and Performance Report for the EU budget, which shows how the EU budget supports the EU’s political priorities. 
Slika 9 – Okvir za poročanje o smotrnosti, ki ga uporablja Komisija Vir: Evropsko računsko sodišče 49 Poročanje o smotrnosti izvrševanja proračuna EU zajema naslednje ključne dokumente: (1) izjave o programih, v katerih je predstavljeno razmerje med programi EU in cilji trajnostnega razvoja; (2) pregled smotrnosti programov, v katerem so predstavljeni vsi programi EU za porabo za obdobje 2014–2020 in navedeni cilji trajnostnega razvoja v kontekstu več programov72; (3) letno poročilo o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna EU, v katerem je predstavljeno, kako se s proračunom EU podpirajo politične prednostne naloge EU.
The document also points out that the information in the programme statements does not constitute the official reporting on the EU budget’s contribution towards implementing the SDGs74; (4) the General report on the activities of the European Union, which presents at an EU level the results achieved with EU action and the EU budget. 
V dokumentu je poleg tega poudarjeno, da informacije iz izjav o programih ne pomenijo uradnega poročanja o prispevku proračuna EU k uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja;74 (4) splošno poročilo o dejavnostih Evropske unije, v katerem so predstavljeni rezultati na ravni EU, ki so bili doseženi z ukrepi in proračunom EU.
It does not report on the contribution of the EU’s budget or policies towards implementing the SDGs. 25 
V njem ni obravnavan prispevek proračuna ali politik EU k izvajanju ciljev trajnostnega razvoja.
50 In addition to these four reports, each Commission directorate-general, as well as the six agencies directly controlled by the Commission (executive agencies), report annually on their achievements, initiatives and use of resources in their annual activity reports. 
50 Poleg teh štirih poročil vsi generalni direktorati Komisije in šest agencij, ki so pod njenim neposrednim nadzorom (izvajalske agencije), v letnih poročilih o dejavnostih 24 vsako leto poročajo o svojih dosežkih, pobudah in uporabi virov.