natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Most of the Commission’s 2018 annual activity reports we looked at refer to SDGs in a generic manner. Directorate-generals responsible for the EU’s external actions provide the most information on SDGs, while we found no mention of them in the reports of the Directorate-General for Energy or the Directorate-General for Mobility and Transport75. 51 Agencies not directly controlled by the Commission (decentralised agencies) also publish annual reports, but the Commission does not issue guidelines on how to compile these reports, nor does it include these agencies’ performance information in its Annual Management and Performance Report. 
Največ informacij o ciljih trajnostnega razvoja zagotavljajo generalni direktorati, ki so odgovorni za zunanje delovanje EU, pri čemer je Sodišče ugotovilo, da poročila Generalnega direktorata za energijo ali Generalnega direktorata za mobilnost in promet ne vsebujejo nobenih sklicevanj na te cilje.75 51 Letna poročila objavljajo tudi agencije, ki niso pod neposrednim nadzorom Komisije (decentralizirane agencije), vendar Komisija ne izdaja smernic za pripravo teh poročil in informacij o smotrnosti teh agencij ne vključi v svoje letno poročilo o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna EU.
The agencies have, however, established a voluntary network (the Performance Development Network) which has developed a list of performance indicators. 
Agencije pa so vzpostavile prostovoljno mrežo (mrežo za bolj smotrno delovanje), ki je pripravila seznam kazalnikov smotrnosti.
Some of the agencies’ 2017 annual reports refer to the SDGs in a general manner, but none of them provide systematic information on sustainability issues or link their performance to the SDGs. 
Nekatera letna poročila agencij za leto 2017 vključujejo splošna sklicevanja na cilje trajnostnega razvoja, nobena agencija pa ne zagotavlja sistematičnih informacij o vprašanjih trajnostnosti in svoje smotrnosti ne predstavlja glede na cilje trajnostnega razvoja.
52 The Commission provides information related to sustainability issues in its performance reporting, but this is not compiled or presented systematically. 
52 Komisija v okviru poročanja o smotrnosti zagotavlja informacije o vprašanjih trajnostnosti, ki pa niso združene ali predstavljene sistematično.
However, the Commission does measure and report on the Commission’s contribution to implementing the SDGs in the area of external action. 
Vendar Komisija meri svoj prispevek k izvajanju ciljev trajnostnega razvoja na področju zunanjega delovanja in o njem poroča.
For example, in October 2018 it adopted a “revised EU International Cooperation and Development Results Framework”76. This mirrors what is happening in countries such as Chile, Denmark, France, Italy, Netherlands, Norway, Portugal and Republic of South Korea, where interinstitutional coordination on SDGs is led by the ministries of foreign affairs77. 
Oktobra 2018 je na primer sprejela spremenjen okvir EU za rezultate pri mednarodnem sodelovanju in razvoju.76 To odraža dogajanja v državah, kot so Čile, Danska, Francija, Italija, Južna Koreja, Nizozemska, Norveška in Portugalska, v katerih medinstitucionalno usklajevanje o ciljih trajnostnega razvoja poteka pod vodstvom ministrstva za zunanje zadeve.77 53 Po mnenju Komisije bo ta spremenjen okvir omogočal poročanje o tem, kako so ukrepi, ki jih financira EU,78 prispevali k izvajanju ciljev trajnostnega razvoja v partnerskih državah, in sicer v sedanjem večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 in naslednjem za obdobje 2021–2027.
It is also expected to be used for the Commissions reporting framework and in reporting by the EU and Member States to the UN every four years (paragraph 56 79. 
Uporabljal naj bi se tudi za okvir za poročanje Komisije in pri poročanju Združenim narodom, ki ga vsaka štiri leta izvedejo EU in države članice (odstavek 56).79 V dokumentu je poudarjeno, da lahko takšen okvir za rezultate prispeva k uspešnemu izvajanju, preglednosti, odgovornosti in doslednemu obveščanju o prispevku EU k napredku pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja v partnerskih državah.80 25
However, the Commission does not attempt to measure the contribution of the EU’s policies and budget to the 2030 Agenda. 
Vendar pa Komisija pri tem ne poskuša izmeriti prispevka politik in proračuna EU k Agendi 2030.
55 Eurostat’s report provides information on different indicators and progress on SDG-related issues, and includes data broken down by Member State. 
55 Poročilo Eurostata zagotavlja informacije o različnih kazalnikih in napredku pri vprašanjih v zvezi s cilji trajnostnega razvoja ter vključuje podatke, razčlenjene po državah članicah.
The indicators, selected by the Commission based on consultation with stakeholders consist mainly of statistical information collected by Member States. 
Kazalniki, ki jih je Komisija izbrala na podlagi posvetovanja z deležniki, zajemajo predvsem statistične podatke, ki jih zbirajo države članice.
Indicators are evaluated against EU 2020 targets or other policy targets where available. 
Kazalniki se ovrednotijo glede na cilje EU za leto 2020 ali druge cilje politike, če so na voljo.
The report also highlights EU policy action in a specific area, but the indicators do not measure the performance of this EU policy action. 
V poročilu so poudarjeni tudi ukrepi politike EU na konkretnih področjih, vendar se s kazalniki ne meri njihove smotrnosti.
Some indicators include certain challenges (Box 6).The European Parliament has welcomed the Eurostat report as a “step forward towards the creation of a fully-fledged EU monitoring mechanism” but has also pointed out that “Eurostat alone cannot comprehensively capture all dimensions of SDG progress”82. 
Nekateri kazalniki so povezani z določenimi izzivi (okvir 6). Evropski parlament je poročilo Eurostata pozdravil kot „korak naprej k oblikovanju celovitega mehanizma EU za spremljanje”, vendar je tudi opozoril, da „Eurostat sam ne more izčrpno zajeti vseh razsežnosti napredka v zvezi s cilji trajnostnega razvoja”.82 Sodišče je v preteklosti že kritiziralo poročilo Eurostata, ker v njem ni ocenjenega napredka, doseženega pri uresničevanju zaveze glede ciljev trajnostnega razvoja za dosego nevtralnosti na področju degradacije zemljišč do leta 2030.83 26
28 Box 6 Example of Eurostat 2019 SDG indicators SDG 13 – Take urgent action to combat climate change and its impacts Progress is measured based on the following indicators84: (1) Greenhouse gas emissions from a territorial perspective(measured against 2020 targets); (2) Greenhouse gas emissions intensity of energy consumption; (3) Mean near surface temperature deviation; (4) Climate related economic losses; (5) Contribution to the international $100 billion commitment on climate-related expending; Challenges relating to these indicators include the following: With regard to indicator No 1: (a) While this is an internationally agreed indicator, the Commission’s think tank and studies have pointed out that focusing solely on this measurement risks not taking into account spill-over effects which occur when developed countries reduce their greenhouse gas emissions by outsourcing emission-intensive sectors to other countries and then importing the products85; (b) 2020 targets are used for the reduction of greenhouse gas emissions despite the existence of 2030 targets and objectives for 205086. 
27 Okvir 6 Primer kazalnikov Eurostata v zvezi s cilji trajnostnega razvoja za leto 2019 Cilj trajnostnega razvoja št. 13 – Sprejeti nujne ukrepe za boj proti podnebnim spremembam in njihovim posledicam Napredek se meri na podlagi naslednjih kazalnikov84: (1) emisije toplogrednih plinov z ozemeljskega vidika (merjene glede na cilje za leto 2020); (2) intenzivnost toplogrednih plinov pri porabi energije; (3) odklon povprečne temperature zraka pri tleh; (4) gospodarske izgube, povezane s podnebjem; (5) prispevek k mednarodni zavezi v višini 100 milijard USD za izdatke, povezane s podnebjem.
This means that the 2019 report will not cover the contribution of the EU’s budget and policies, apart from external action. 
To pomeni, da poročilo iz leta 2019 –z izjemo zunanjega delovanja – ne bo zajemalo prispevka proračuna in politik EU.
Sustainability information provided by EU institutions and agencies 57 We found one EU institution (the European Investment Bank) and one EU agency (the European Intellectual Property Office) that publish a sustainability report (Box 7). 
Informacije o trajnostnosti, ki jih zagotavljajo institucije in agencije EU 57 Sodišče je ugotovilo, da poročilo o trajnostnosti objavljata ena institucija EU (Evropska investicijska banka) in ena agencija EU (Urad Evropske unije za intelektualno lastnino) (okvir 7).
29 Box 7 The EIB’s and EUIPO’s sustainability report The EIB’s report The European Investment Bank (EIB) is an EU institution located in Luxembourg. 
28 Okvir 7 Poročilo o trajnostnosti, ki ga objavljata Evropska investicijska banka (EIB) in Urad Evropske unije za intelektualno lastnino (EUIPO) Poročilo EIB Evropska investicijska banka (EIB) je institucija EU s sedežem v Luxembourgu.
Its latest report (2018) consists of two documents: the Sustainability Report94 and the Sustainability Reporting Disclosure 2018. 
Njeno najnovejše poročilo (2018) zajema dva dokumenta: poročilo o trajnostnosti (Sustainability Report)94 in razkritja v zvezi s poročanjem o trajnostnosti za leto 2018 (Sustainability Reporting Disclosure 2017).
The first report addresses the EIB’s approach towards sustainable and innovative finance and investment. 
V prvem poročilu je obravnavan pristop EIB k trajnostnemu in inovativnemu financiranju in naložbam.
It highlights how sustainability concerns have been incorporated in the assessment of projects95, and provides examples of stakeholder engagement and information on how it has ensured accountability within the organisation. 
V njem je poudarjeno, kako so bila vprašanja trajnostnosti vključena v presojo projektov,95 navedeni pa so tudi primeri vključevanja deležnikov in informacije o tem, kako EIB zagotavlja odgovornost znotraj organizacije.
The second report, aimed at specialists (analysts, non-governmental organisations, academic community, etc.), presents comprehensive, standardised information on environmental, social and governance aspects and on the EIB’s performance. 
Drugo poročilo, ki je namenjeno strokovnjakom (analitikom, nevladnim organizacijam, akademski skupnosti itd.), zagotavlja celovite in standardizirane informacije o okoljskih, družbenih in upravljavskih vidikih ter smotrnosti EIB.
EUIPO’s report The European Intellectual Property Office is a decentralised EU agency located in Alicante (Spain). 
Poročilo urada EUIPO Urad Evropske unije za intelektualno lastnino je decentralizirana agencija EU s sedežem v Alicanteju (Španiji).
It is fully self-financed96, with a budget of €401 million and a total of 995 staff97. Its tasks include registering EU trade marks, community designs, European and international cooperation and protecting and enforcing of intellectual property rights. 
V celoti se financira sama,96 ima proračun v višini 401 milijon EUR in 995 uslužbencev.97 Med njenimi nalogami so registracija blagovnih znamk EU in modelov Skupnosti, evropsko in mednarodno sodelovanje ter varstvo in uveljavljanje pravic intelektualne lastnine.
In 2016, the agency implemented a corporate sustainability framework, developed a corporate social responsibility strategy and produced its first sustainability report (covering financial year 2016) based on GRI standards. 
29 Agencija je leta 2016 začela izvajati korporacijski okvir trajnostnosti, oblikovala strategijo družbene odgovornosti in pripravila prvo poročilo o trajnostnosti (za proračunsko leto 2016) na podlagi standardov GRI.
It was the first EU agency to produce such sustainability report. 
Je prva agencija EU, ki je pripravila takšno poročilo o trajnostnosti.
For its 2017 report, the agency decided to voluntarily align its content with the EU directive on non-financial and diversity disclosure98. 58 As part of their sustainability reporting, the EIB and EUIPO analysed and published their sustainability risks. 
V zvezi s poročilom za leto 2017 se je odločila, da bo njegovo vsebino prostovoljno uskladila z direktivo EU o razkritju nefinančnih informacij in informacij o raznolikosti.98 58 EIB in EUIPO sta v okviru poročanja o trajnostnosti analizirala in objavila tveganja za trajnostnost, s katerimi se srečujeta.
This work was based on internal and external interviews. 
To delo je temeljilo na notranjih in zunanjih razgovorih.
Figure 10 presents the EIB’s materiality assessment. 
Na sliki 10 je ponazorjena ocena bistvenosti, ki jo je opravila EIB.
Figure 10 – The EIB’s assessment of the materiality of sustainability issues 30 Transparencyand accountability Human rights and vulnerable groups Ethics and integrity Environmental and social standards Climate and environment Health and wellbeing Anti-corruption Community and stakeholder engagement Diversity and inclusion Infrastructure Pollutionand emissions SMEs and job creation Biodiversity and Innovation and skills ecosystems Staff development and learning Informationand cybersecurity Organisation's significant economic, environmental and social impacts Very high Material Important Interpretation: Climate and environment are ranked as a very high importance to stakeholders and to the EIB, whereas ethics and integrity are seen as more relevant for stakeholders compared to the EIBs view. 
Slika 10 – Ocena bistvenosti v zvezi z vprašanji trajnostnosti, ki jo je opravila EIB preglednost in odgovornost človekove pravice in ranljive skupine etika in integriteta okoljski in socialni standardi podnebje inokolje infrastruktura onesnaževanje in emisije MSP in ustvarjanje delovnih mest biotska raznovrstnost in inovacije ter znanja in ekosistemi spretnosti boj proti korupciji sodelovanje skupnosti in deležnikov raznolikost in vključevanje zdravje in dobro počutje razvoj zaposlenih in učenje informacijska in kibernetska varnost pomembnost gospodarskih, okoljskih in družbenih vplivov organizacije zelo velika bistveno pomembno Razlaga: Deležniki in EIB so podnebje in okolje ocenili za zelo pomembni vprašanji, medtem ko deležniki etiko in integriteto štejejo za pomembnejši vprašanji v primerjavi z EIB.
Source: EIB (2019): Sustainability Report 2018, p. 
Vir: EIB (2019): Sustainability Report, 2018, str.
11. 59 Both the EIB and EUIPO’s sustainability reports include information on how the organisations have considered sustainability issues in their policies and activities and on the organisational impact on sustainability. 
11 59 Poročila EIB in EUIPO o trajnostnosti vključujejo informacije o tem, kako sta ti organizaciji vprašanja trajnostnosti upoštevali v svojih politikah in dejavnostih, in o vplivu organizacije na trajnostnost.
As the example from the EIB in Box 8 illustrates, the impact of an organisation’s business can be much greater than how the running of the organisation affects sustainability. 
EIB, je lahko vpliv poslovanja neke organizacije na trajnostnost veliko večji od vpliva, ki ga ima vodenje te organizacije.
Relevanceto stakeholders Very relevant 31 Box 8 Carbon footprint of selected EIB lending operations versus the EIB’s own impact The EIB publishes information on the carbon footprint of projects it finances Project carbon foot printing at the EIB, 2015-2017 Number of Projects Total EIB amount signed (in EUR billion) Absolute emissions (in Mt CO2e/year) Carbon sequestration from forestry (in Mt CO2e/year) Relative emissions (in Mt CO2e/year) 2015 2016 2017 73 70 55 11.2 17.7 9.4 4.6 2.4 5.2 3.5 0.3 -3.1 -2.7 -2.9 Source: EIB Sustainability Report 2017. 
30 Okvir 8 Ogljični odtis izbranih posojilnih operacij EIB v primerjavi z vplivom same EIB EIB objavlja informacije o ogljičnem odtisu projektov, ki jih financira. Ogljični odtis projektov, ki jih financira EIB, 2015–2017 Število projektov Skupni odobreni znesek EIB (v milijardah EUR) Absolutne emisije (v milijonih ton ekvivalenta CO2/leto) Sekvestracija ogljika iz gozdov (v milijonih ton ekvivalenta CO2/leto) Relativne emisije (v milijonih ton ekvivalenta CO2/leto) 2015 2016 2017 73 70 55 11,2 17,7 9,4 4,6 2,4 5,2 3,5 0,3 –3,1 –2,7 –2,9 Vir: EIB, Sustainability Report, 2017 Iz zgornje preglednice je razvidno, da se CO2 meri v milijonih ton in da so absolutne emisije ekvivalenta CO2 znašale 5,2 milijona ton.
In relative terms, the funded projects represent a reduction of 2.9 Mt CO2e compared to alternatives. 
V relativnem smislu financirani projekti v primerjavi z alternativami pomenijo zmanjšanje emisij ekvivalenta CO2 za 2,9 milijona ton.
The EIB ́s own organisational carbon footprint was 22 024 tonnes of CO2e. 
Ogljični odtis same EIB kot organizacije je znašal 22 024 ton emisij ekvivalenta CO2.
This illustrates that analysing and reporting on the impact of an organisation’s business operations can be significantly more material than reporting only on the impact of the organisation itself. 
To ponazarja, da sta lahko analiziranje vpliva poslovanja organizacije in poročanje o njem precej bolj bistvena, kot če bi se poročalo le o vplivu same organizacije.
60 While they do not publish sustainability reports, other EU institutions and agencies do collect and sometimes publish information related to sustainability, albeit in a piece-meal manner and without ensuring that all material aspects of sustainability are covered. 
60 Druge institucije in agencije EU poročil o trajnostnosti sicer ne objavljajo, vendar pa zbirajo in včasih objavijo informacije v zvezi s trajnostnostjo, čeprav to počnejo nesistematično in pri tem ne zagotovijo, da so zajeti vsi bistveni vidiki trajnostnosti.
Our survey of all EU institutions and agencies confirms this. 
To potrjuje tudi anketa, ki jo je Sodišče opravilo med vsemi institucijami in agencijami EU.
61 The information collected or published mainly relates to how the running of the organisation affects sustainability (such as their internal use of paper or water) rather than on how they have considered sustainability in their overall strategy and operations. 
61 Zbrane ali objavljene informacije se nanašajo predvsem na to, kako vodenje organizacije vpliva na trajnostnost (npr. notranja poraba papirja ali vode), ne pa na to, kako organizacije trajnostnost upoštevajo v svoji splošni strategiji in pri svojih dejavnostih.
There is a risk that such internal focused reporting does not capture the most material issues for an organisation. 
Obstaja tveganje, da se s takšnim poročanjem, ki je osredotočeno na notranje vidike, ne zajamejo najbolj bistveni vidiki neke organizacije.
Nor does such information explicitly relate to how SDGs had been taken into account into the organisation’s policy and operations. 
Poleg tega se takšne informacije ne nanašajo izrecno na to, kako so bili cilji trajnostnega razvoja upoštevani v politikih in pri dejavnostih zadevne organizacije.
62 The information disclosed by EU institutions and agencies concerns their governance, recruitment and organisational environmental impact. 
62 Informacije, ki jih razkrivajo institucije in agencije EU, se nanašajo na njihovo upravljanje, zaposlovanje in vpliv organizacije na okolje.
They publish information in different reports (e.g. reports done for the Eco-Management and Audit Scheme (EMAS)) and/or online. 
Objavljene so v različnih poročilih (npr. poročilih, pripravljenih za sistem za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS)) in/ali na spletu.
Other information is collected but not published (Annex II). 
Druge informacije se zbirajo, vendar se ne objavljajo (Priloga II).
63 We also asked EU Institutions and agencies whether they have implemented certain management systems, to support sustainability reporting or elements thereof (Figure 11). 
63 Sodišče je institucijam in agencijam EU postavilo tudi vprašanje, ali so uvedle nekatere sisteme upravljanja v podporo poročanju o trajnostnosti ali nekaterim njegovim elementom (slika 11).
Such management systems support organisations that want to improve their impact on the environment (EMAS, ISO 14001) or on the health and safety of their employees (Occupational Health-and Safety Assessment Series (OHSAS) 18001, ISO 45001). 
Takšni sistemi upravljanja podpirajo organizacije, ki želijo izboljšati svoj vpliv na okolje (EMAS, ISO 14001) ali na zdravje in varnost svojih zaposlenih (Occupational Health and Safety Assessment Series (OHSAS) 18 001, ISO 45001).
Figure 11 – Management systems implemented by EU institutions and agencies 32 Management systems implemented EMAS (Environmental Management) ISO 14001 (Environmental Management) Other ISO 50001 (Energy Management OSHAS 18001 (Health and Safety) ISO 45001 (Health and Safety) No management systems implemented 1 1 3 2 7 9 9 9 1 1 1 3 1 2 2 1 1 1 1 1 1 0 5 10 15 20 25 EU Institutions EU Agencies: staff <100 EU Agencies: staff between 100-250 EU Agencies: staff between 250-500 EU Agencies: staff >500 4 3 2 Source: ECA. 
Slika 11 – Sistemi upravljanja, ki jih uporabljajo institucije in agencije EU 31 Sistemi upravljanja, ki se izvajajo EMAS (okoljsko upravljanje) ISO 14001 (okoljsko upravljanje) Drugo ISO 50001 (upravljanje energije) OSHAS 18001 (zdravje in varnost) ISO 45001 (zdravje in varnost) Sistemi upravljanja se ne izvajajo 7 9 9 1 1 1 1 2 1 1 3 3 2 1 1 1 1 1 1 2 9 0 5 10 15 20 25 institucije EU agencije EU: št. zaposlenih < 100 agencije EU: št. zaposlenih 100–250 agencije EU: št. zaposlenih 250–500 agencije EU: št. zaposlenih > 500 4 3 2 Vir: Evropsko računsko sodišče 64 Vzpostavljeni sistemi upravljanja se nanašajo predvsem na okoljske vidike.
Three quarters of the EU institutions99 and 10 % of the EU agencies have implemented a management system such as EMAS and/or ISO 14001. 
Tri četrtine institucij EU99 in 10 % agencij EU uporablja sistem upravljanja, kot je EMAS in/ali ISO 14001.
Both of these systems enable organisations to identify and monitor the environmental impact of their activities, products and services. 
Zadevna sistema organizacijam omogočata opredelitev in spremljanje vpliva, ki ga imajo njihove dejavnosti, proizvodi in storitve na okolje.
Unlike ISO14001, EMAS requires a public report using a set of core indicators – energy efficiency, material efficiency, waste, biodiversity and emissions. 
V nasprotju s standardom ISO 14001 je treba v okviru sistema EMAS pripraviti javno poročilo z uporabo sklopa temeljnih kazalnikov: energijska učinkovitost, učinkovitost materialov, odpadki, biotska raznovrstnost in emisije.
As far as other relevant international management systems like those for health and safety (OHSAS 18001) or energy (ISO 5001) are concerned, implementation is very low. 
Raven izvajanja drugih ustreznih mednarodnih sistemov upravljanja, kot je sistem v zvezi z zdravjem in varnostjo (OHSAS 18001) ali energijo (ISO 5001), je zelo nizka.
65 When asked why they do not publish a separate sustainability report, most EU institutions and agencies responded that they had not yet considered doing it; the second most common reply was that they lacked the necessary know-how (Figure 12). 
65 Večina institucij in agencij EU je na vprašanje, zakaj ne objavljajo ločenega poročila o trajnostnosti, odgovorila, da o tem še niso razmišljale; drugi najpogostejši odgovor je bil, da nimajo ustreznega strokovnega znanja (slika 12).
Figure 12 – Key reasons for not publishing a sustainability report Source: ECA. 66 According to our survey, respondents see the potential benefits of sustainability reporting especially to enhance credibility and transparency. 
Slika 12 – Ključni razlogi za neobjavljanje poročila o trajnostnosti Vir: Evropsko računsko sodišče 66 Iz ankete Sodišča je razvidno, da anketiranci potencialne koristi poročanja o trajnostnosti vidijo zlasti v večji verodostojnosti in preglednosti.
Respondents also considered that sustainability reporting would increase their workload. (Figure 13). 
Anketiranci so poleg tega menili, da bi se s poročanjem o trajnostnosti povečala njihova delovna obremenitev (slika 13).