natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Table 2 – Evolution of EU Cohesion funding and priorities 8 Programme period 1989-1993 1994-1999 2000-2006 2007-2013 2014-2020 2021-2027 Budget ( % of total budget) 69 billion ECU* (20 %) 168 billion ECU* (30 %) €235 billion (33 %) €347 billion (36 %) €355 billion (37 %) €330 billion (34 %) Funds ERDF, ESF, EAGGF Guidance Section ERDF, ESF, EAGGF Guidance Section, FIFG and CF ERDF, ESF, EAGGF Guidance Section, FIFG and CF ERDF, ESF, CF ERDF, ESF, CF ERDF, ESF, CF EU wide strategy reflected in the Cohesion legislative framework - - [Lisbon 2000-2010]** Lisbon 2000-2010 Europe 2010-2020 Europe 2010-2020 - Investment objectives 5 priority objectives: — promoting the development and structural adjustment of regions; — addressing industrial decline; — combating long-term unemployment; 6 priority objectives: — promoting the development and structural adjustment of regions; — addressing industrial decline; — combating long-term unemployment 3 priority objectives: — promoting the development and structural adjustment of regions; — conversion of areas facing structural difficulties; — modernisation of systems of 3 priority objectives: — growth and employment of the least developed regions; — competitiveness of all other EU regions; — cross-border co-operation. 
Tabela 2 – Razvoj kohezijskih sredstev in prioritet EU 8 Programsko obdobje 1989–1993 1994–1999 2000–2006 2007–2013 2014–2020 2021–2027 Proračun (v % skupnega proračuna) 69 milijard ECU* (20 %) 168 milijard ECU* (30 %) 235 milijard EUR (33 %) 347 milijard EUR (36 %) 355 milijard EUR (37 %) 330 milijard EUR (34 %) Skladi ESRR, ESS, Usmerjevalni oddelek EKUJS ESRR, ESS, Usmerjevalni oddelek EKUJS, FIUR in Kohezijski sklad ESRR, ESS, Usmerjevalni oddelek EKUJS, FIUR in Kohezijski sklad ESRR, ESS, Kohezijski sklad ESRR, ESS, Kohezijski sklad ESRR, ESS, Kohezijski sklad Strategija za celotno EU, odražena v zakonodajnem okviru kohezijske politike - - [Lizbonska strategija za obdobje 2000– 2010]** Lizbonska strategija za obdobje 2000– 2010 Strategija Evropa za obdobje 2010–2020 Strategija Evropa za obdobje 2010–2020 - Naložbeni cilji 5 prednostnih ciljev: — spodbujanje razvoja in strukturne prilagoditve regij, — obravnavanje nazadovanja industrije, — boj proti dolgotrajni brezposelnosti, 6 prednostnih ciljev: — spodbujanje razvoja in strukturne prilagoditve regij, — obravnavanje nazadovanja industrije, — boj proti dolgotrajni brezposelnosti in poklicno 3 prednostni cilji: — spodbujanje razvoja in strukturne prilagoditve regij, — preobrazba območij s strukturnimi težavami, — posodobitev sistemov izobraževanja, 3 prednostni cilji: — rast in zaposlovanje najmanj razvitih regij, — konkurenčnost vseh drugih regij EU, — čezmejno sodelovanje.
11 thematic objectives: — research & innovation; — information and communication technologies (ICT); — competitiveness of SMEs; — low-carbon economy; 5 policy objectives: — innovative & smart economic transformation; — a greener, low-carbon Europe; — mobility and ICT; — EU Pillar of Social Rights; — sustainable development of 
11 tematskih ciljev: — raziskave in inovacije, — informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT), — konkurenčnost MSP, — nizkoogljično gospodarstvo, — prilagajanje podnebnim spremembam ter 5 ciljev politike: — inovativna in pametna gospodarska preobrazba, — bolj zelena, nizkoogljična Evropa, — mobilnost in IKT, — evropski steber socialnih pravic, — trajnostni razvoj mest, podeželja in
9 Programme period 1989-1993 1994-1999 2000-2006 2007-2013 2014-2020 2021-2027 — occupational integration of young people; — reforming CAP and promoting rural development. and occupational integration of young people; — adaptation of workers to industrial changes; — promoting rural development; — regions with an extremely low population density. education, training and employment. — climate change adaptation & risk prevention and management; — environmental protection & resource efficiency; — sustainable transport; — promoting employment & supporting labour mobility; — social inclusion; — education and training; — institutional capacity building. urban, rural and coastal areas and local initiatives. 
9 Programsko obdobje 1989–1993 1994–1999 2000–2006 2007–2013 2014–2020 2021–2027 — poklicno vključevanje mladih, — reforma SKP in spodbujanje razvoja podeželja. vključevanje mladih, — prilagoditev delavcev spremembam v industriji, — spodbujanje razvoja podeželja, — regije z zelo majhno gostoto prebivalstva. usposabljanja in zaposlovanja. preprečevanje in obvladovanje tveganj, — varstvo okolja in učinkovita raba virov, — trajnostni promet, — spodbujanje zaposlovanja in podpora mobilnosti delovne sile, — socialno vključevanje, — izobraževanje in usposabljanje, — krepitev zmogljivosti institucij. obalnih območij ter lokalne pobude. * Evropska denarna enota (ECU) je bila košarica valut držav članic Evropske skupnosti, ki se je uporabljala kot obračunska enota, preden jo je 1. januarja 1999 po nominalni vrednosti nadomestil euro. ** Lizbonska strategija je začela veljati približno hkrati s programskim obdobjem 2000–2006, vendar se ni odražala v zakonodajnem okviru kohezijske politike za to obdobje. Vir: na podlagi publikacije Komisije Inforegion Panorama št.
Objective and approach of the briefing paper 04 This briefing paper is not an audit report. 
Cilj in pristop v informativnem dokumentu 04 Ta informativni dokument ni revizijsko poročilo.
Drawing mainly on our extensive audit work in the past years, it provides an overview of the extent to which the design and implementation of Cohesion policy has been focused on performance, rather than complying with the rules. 
Temelji predvsem na obsežnem revizijskem delu Sodišča iz preteklih let in vsebuje pregled o obsegu, v katerem sta zasnova in izvajanje kohezijske politike osredotočena na smotrnost in ne na skladnost s pravili.
We consider that this should be useful for all those involved in planning the arrangements for the next programme period, at both EU institution and Member State level. 
Sodišče meni, da bi to lahko bilo koristno za vse, ki sodelujejo pri načrtovanju ureditev za naslednje programsko obdobje, in sicer tako na ravni EU kot na ravni držav članic.
We do this for both the general legislative framework (and other Commission initiatives), and for the EU legislation specifically governing Cohesion. 
To je storilo tako v zvezi s splošnim zakonodajnim okvirom (in drugimi pobudami Komisije) kot tudi v zvezi z zakonodajo EU, s katero se posebej ureja kohezija.
06 We then identify a set of 14 guiding principles that we consider necessary to make Cohesion policy performance-oriented. 
06 Nato je opredelilo sklop 14 vodilnih načel, za katere meni, da so potrebni za bolj v smotrnost usmerjeno kohezijsko politiko.
These principles are not designed to provide a comprehensive framework and may not all directly apply to other EU policy areas; they reflect the main issues that we have identified in our performance audit work. 
Ta načela niso zasnovana za zagotavljanje celovitega okvira in se vsa morda ne uporabljajo neposredno za druga področja EU, odražajo pa glavne težave, ki jih je Sodišče ugotovilo pri revizijah smotrnosti.
They relate to the full cycle of managing the policy, from planning at the outset to evaluation on completion. 
Nanašajo se na celoten cikel upravljanja politike od začetnega načrtovanja do končnega vrednotenja.
Picture 1 below sets out the guiding principles in relation to the five main management stages (brief descriptions of the management stages are included in the analysis of guiding principles later in this document). 
Na sliki 1 spodaj so prikazana vodilna načela v petih glavnih fazah upravljanja (kratki opisi faz upravljanja so vključeni v analizo vodilnih načel pozneje v tem dokumentu).
One of the principles (ensuring sustainability) is cross-cutting, and applies to a number of these stages. 10 
Eno od načel (zagotovitev trajnosti) se nanaša na več področij in se uporablja za več od teh faz. 10
This was supplemented by reviews from other sources, both within the EU institutions (e.g. European Parliament studies, reports from the Commission’s Internal Audit Service) and from outside (e.g. the OECD). 
To delo dopolnjujejo pregledi iz drugih virov znotraj institucij EU (npr. študije Evropskega parlamenta, poročila Službe za notranjo revizijo Komisije) in drugod (npr. OECD).
We analyse how well each guiding principle was applied for the 2007-2013 and 2014-2020 programme periods and, based on the Commission’s proposal4, how they could be covered in the 2021-2027 programme period. 
Sodišče je analiziralo, kako dobro so bila posamezna vodilna načela uporabljena v programskih obdobjih 2007–2013 in 2014–2020, na podlagi predloga Komisije4 pa, kako bi jih bilo mogoče zajeti v programskem obdobju 2021–2027.
We discussed this briefing paper with the Commission and took account of its comments where appropriate. 
O tem informativnem dokumentu je razpravljalo s Komisijo in upoštevalo njene pripombe, kadar je to primerno.
Performance orientation in Cohesion Developments in the legislative framework for performance management 08 This section provides a high level overview of how performance orientation has been designed in the legislative framework. 
Usmerjenost kohezijske politike v smotrnost Razvoj zakonodajnega okvira za upravljanje uspešnosti 08 Ta oddelek vsebuje pregled na visoki ravni o zasnovi usmerjenosti v smotrnost v zakonodajnem okviru.
The following section examines this issue for each guiding principle, and also assesses how well the Commission and Member States together have implemented the arrangements. 
V naslednjem oddelku je to vprašanje preučeno za vsako vodilno načelo, poleg tega pa je ocenjeno, kako dobro Komisija in države članice skupaj izvajajo ureditve.
09 Moves to increase the performance orientation of the EU budget have gathered pace in recent years. 
09 Prizadevanja za povečanje usmerjenosti proračuna EU v smotrnost so v zadnjih letih dobila zagon.
Figure 1 shows that the Commission has gradually included in its general legislative framework (and Commission initiatives) key design features needed for an effective system of performance management. 
Na sliki 1 je prikazano, da je Komisija v svoj splošni zakonodajni okvir (in pobude) postopoma vključila ključne elemente zasnove, potrebne za uspešen sistem upravljanja smotrnosti.
This includes definitions of performance and sound financial management, the use of robust objectives and indicators, and structured evaluation of what has been achieved. 12 
To vključuje opredelitev smotrnosti in dobrega finančnega poslovodenja, uporabo trdnih ciljev in kazalnikov ter strukturirano vrednotenje doseženega. 12
Figure 1 – Evolution of key design features for performance at EU level 13 Source: ECA, based on the review of the Financial Regulations and other Commission documents. 
V njihovem okvi ru je treba tudi preučiti dodano vrednot EU. Vir: Evropsko računsko sodišče, na podlagi pregleda finančnih uredb in drugih dokumentov Komisije
10 Performance orientation within Cohesion has reflected these EU-level developments, gaining political momentum in the preparation of the 2014-2020 programme period. 
10 Ta razvoj dogodkov na ravni EU se odraža v usmerjenosti v smotrnost na področju kohezije, ki je v okviru priprav programskega obdobja 2014–2020 pridobila politični zagon.
With a view to meeting the objectives and targets set in the Europe 2020 strategy, in 2010 the Commission emphasised the need to improve the effectiveness of Cohesion policy by focusing on results5. 
Komisija poudarja zlasti, da je treba okrepiti usklajenost med financiranjem in prioritetami EU.7 11 V Prilogi I je navedenih več podrobnosti o tem, kako se splošna prizadevanja EU za večjo usmerjenost k smotrnosti odražajo na področju kohezije.
It illustrates the extent to which those elements which are, in our view, key to the effective use of EU funds have been incorporated in EU legislation specifically governing Cohesion. 
V njej je ponazorjeno, v kolikšnem obsegu so elementi, ki so po mnenju Sodišča ključni za uspešno porabo sredstev EU, vključeni v zakonodajo EU, ki ureja posebej kohezijo.
The annex shows that an increasing number of these elements featured in the Cohesion legislation up to the 2014-2020 period, but that some elements have been lost in the current proposals for 2021-2027 in the context of the Commission’s attempts to simplify Cohesion policy. 
Iz Priloge je razvidno, da se je število teh elementov v zakonodaji na področju kohezije vse do obdobja 2014–2020 povečevalo, nekateri elementi pa so se zaradi poskusov Komisije, da poenostavi kohezijsko politiko, v sedanjih predlogih za obdobje 2021– 2027 izgubili.
Guiding principles 12 For each of the 14 guiding principles, we present our assessment for the three programme periods, together with the main reasons. 
Vodilna načela 12 Sodišče je za vsako od 14 vodilnih načel predstavilo oceno za tri programska obdobja skupaj z glavnimi razlogi.
We also provide more details in terms of the criteria we used to come to our assessment, supported by examples from our reports. 
Navedlo je tudi več podrobnosti o merilih, ki jih je uporabilo pri ocenjevanju, ter jih podprlo s primeri iz poročil.
Since the implementation cycle is continuous, there are many links between the different guiding principles. 
Ker je cikel izvajanja stalen proces, so vzpostavljene številne povezave med različnimi vodilnimi načeli.
1 – Principles governing strategic planning 13 The process starts with strategic planning at EU level, where the priorities for the EU as a whole (such as the Europe 2020 strategy) and for Cohesion policy specifically are determined by the Commission, Council and European Parliament. 
1 – Načela v zvezi s strateškim načrtovanjem 13 Proces se začne s strateškim načrtovanjem na ravni EU, v okviru katerega Komisija, Svet in Evropski parlament določijo prioritete za EU kot celoto (na primer strategija Evropa 2020) in zlasti za kohezijsko politiko.
It is also during this process that, for a specific multiannual financial framework (MFF), the budget for the policy and the rules for its use are fixed by the co-legislators. 
V tem procesu sozakonodajalca določita tudi proračun politike in pravila za njegovo uporabo za posamezni večletni finančni okvir.
There is traditionally a set of common rules – the Common Provisions Regulation (CPR) – applying to the three Cohesion funds (ERDF, ESF and CF) and some other Funds, complemented by rules which are specific for each Fund. 
Običajno je vzpostavljen sklop skupnih pravil, tj. uredba o skupnih določbah, ki se uporablja za tri kohezijske sklade (ESRR, ESS in Kohezijski sklad) in nekatere druge sklade, dopolnjujejo pa ga posebna pravila za posamezen sklad.
For this stage there are two guiding principles, relating to articulating a vision and allocating funding to Member States. 14 
Za to fazo sta določeni dve vodilni načeli, ki sta povezani z oblikovanjem vizije in dodelitvijo sredstev državam članicam. 14
15 1 The EU has articulated a clear and consistent vision of what it wants to achieve with Cohesion policy funds, which needs to be owned and operationalised 2007-2013 2014-2020 2021-2027 14 The starting point of any strategic planning is a clear vision of what funding is designed to achieve. 
15 1. EU je določila jasno in skladno vizijo, kaj želi doseči s skladi kohezijske politike, za katere sta potrebna občutek odgovornosti in operacionalizacija.
This is a challenge in view of the complicated strategic framework in which the EU operates. 
Zaradi zapletenega strateškega okvira, v katerem deluje EU, je to izziv.
For the 2014-2020 period, the EU strategy (Europe 2020) was translated into Cohesion policy – which was not the case for the 2007-2013 period. 
Strategija EU (Evropa 2020) se je v obdobju 2014–2020 prenesla v kohezijsko politiko, kar se v obdobju 2007–2013 ni zgodilo.
1. EU Cohesion policy should be set in a strategic context, with associated strategic objectives and targets 15 The EU-wide strategies setting out EU strategic objectives with targets covering the 2007-2013 and 2014-2020 periods provided strategic orientation9 for the implementation of the Cohesion funds. 
1. Kohezijsko politiko EU bi bilo treba določiti v strateškem okviru s povezanimi strateškimi cilji in ciljnimi vrednostmi 15 V strategijah za celotno EU, ki določajo strateške cilje s ciljnimi vrednostmi EU ter zajemajo obdobji 2007–2013 in 2014–2020, je bila določena strateška usmerjenost9 za izvajanje Kohezijskega sklada.
This has the advantage of providing continuity of funding in that it supports the same areas prioritised in the 2014-2020 period11. If a new, overarching strategy is developed for the post 2020 period, it will follow the agreement of the new MFF. 
Prednost tega je zagotovitev neprekinjenega financiranja, saj se podpirajo področja, ki so bila prednostno obravnavana že v obdobju 2014–2020.11 Če bo za obdobje po letu 2020 pripravljena nova krovna strategija, se bo v njej upošteval dogovor o novem večletnem finančnem okviru.
This is not the customary or logical sequence of events, in which public budgets are determined after the setting of political objectives and designing policies12. 2. 
To ni običajno ali smiselno zaporedje dogodkov, v katerih se javni proračuni določijo po določitvi političnih ciljev ali zasnovi politik.12 2.
Different sets of strategic objectives covering different timelines and objectives should be avoided 16 The strategic environment in which the Cohesion policy funds are implemented comprises a set of overlapping strategic frameworks/objectives13, resulting from complex political processes at European and global level. 
Izogniti bi se bilo treba različnim sklopom strateških ciljev, ki zajemajo različne časovne okvire in cilje 16 Strateško okolje, v katerem se izvajajo skladi kohezijske politike, zajema sklop prekrivajočih se strateških okvirov/ciljev13, ki izhajajo iz zapletenih političnih procesov na evropski in svetovni ravni.
Figure 2 shows that the EU’s primary 10-year strategies (Lisbon strategy and Europe 2020) are overlaid with a series of other commitments such as the Commission’s priorities and plans to meet EU international commitments (such as the Paris Agreement on climate). 
Iz slike 2 je razvidno, da se primarni desetletni strategiji EU (Lizbonska strategija in strategija Evropa 2020) prekrivata z več drugimi zavezami, kot so prioritete in načrti Komisije za izpolnitev mednarodnih zavez EU (na primer Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah).
In parallel, the Cohesion policy funds also have to pursue their specific missions. 
Poleg tega morajo skladi kohezijske politike izpolniti tudi svoje namene.
Figure 2 – Overlapping and unsynchronised strategic frameworks and objectives for EU action 16 KEY EU INTERNATIONAL COMMITMENTS SPENDING AND REGULATION SPENDING Paris Agreement Sustainable Development Goals Europe 2020 + ? next European Council strategy next Commission’s programme MFF 2021-2027 Lisbon strategy Europe 2020 European Council: Strategic Agenda for the Union in times of change Juncker Commission: ten priorities MFF 2014-2020 1st Barroso Commission European Council: up to 2014 2nd Barroso Commission MFF 2007-2013 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021 2022 2023 2024 2025 Source: Briefing paper “The Commission’s proposal for the 2021-2027 Multiannual Financial Framework”, Figure 6. 
Slika 2 – Prekrivanje in neusklajenost strateških okvirov in ciljev za ukrepanje EU 16 KLJUČNE MEDNARODNE ZAVEZE EU PORABA IN PRAVNO UREJANJE PORABA Pariški sporazum Cilji trajnostnega razvoja Lizbonska strategija Evropa 2020 Evropski Svet: Strateška agenda za Unijo v času sprememb Junckerjeva Komisija: deset prioritet Večletni finančni okvir 2014–2020 Evropa 2020 + ? naslednja strategija Evropskega sveta naslednji program Komisije Večletni finančni okvir 2021–2027 Evropski Svet: do leta 2014 2. Barrosova Komisija Večletni finančni okvir 2007–2013 1.
17 This coexistence of multiple strategic frameworks and objectives with overlapping periods, objectives, indicators and targets is complex and can be confusing14. We reported that while the Lisbon strategy (2000-2010) was adopted at the same time as the MFF period 2000-2006, this was not the case for the Europe 2020 strategy (covering 2010-2020) which was adopted in the middle of the 2007-2013 MFF period – when the monitoring, evaluation and reporting arrangements were already in place. 
Barrosova Komisija 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021 2022 2023 2024 2025 Vir: Informativni dokument The Commission’s proposal for the 2021–2027 Multiannual Financial Framework, slika 6 17 Ta soobstoj več strateških okvirov in ciljev s prekrivajočimi se obdobji, cilji, kazalniki in ciljnimi vrednostmi je zapleten in je lahko nepregleden.14 Sodišče je poročalo, da je bila Lizbonska strategija (2000–2010) sprejeta hkrati z večletnim finančnim okvirom za obdobje 2000–2006, strategija Evropa 2020 (ki zajema obdobje 2010–2020) pa je bila sprejeta sredi obdobja večletnega finančnega okvira 2007–2013, ko so bile ureditve v zvezi s spremljanjem, vrednotenjem in poročanjem že vzpostavljene.
As a result, it was not possible to report effectively on the contribution of the EU budget to the EU strategy15. 
Zato ni bilo mogoče uspešno poročati o prispevku proračuna EU k strategiji EU.15 18 Tudi več zunanjih virov je opozorilo na to težavo, zlasti na „zasičenost s cilji“, ki privede do težav za strateško in operativno izvajanje politike in prinaša izzive za skladnost.16 V takem scenariju je težko zagotoviti skladen pristop k izvajanju kohezijske politike.
3. Strategic objectives should be realistic 19 We have identified a number of instances where strategic objectives are not realistic, falling into two broad categories: strategic objectives are not always set at the right level or they do not take account of the funding available. 
3. Strateški cilji bi morali biti realni 19 Sodišče je opredelilo več primerov, v katerih strateški cilji niso realistični in ki se lahko razvrstijo v dve širši kategoriji: strateški cilji niso vedno določeni na ustrezni ravni in strateški cilji ne upoštevajo razpoložljivih sredstev.
Strategic objectives should be owned by all stakeholders 20 Member States do not always share the EU’s ambitions, and the framework within which the EU operates is not always legally binding, relying instead on goodwill. 
Za strateške cilje bi morali biti odgovorni vsi deležniki 20 Države članice nimajo vedno enakih ambicij kot EU, okvir, v katerem deluje EU, pa ni vedno pravno zavezujoč, temveč se zanaša na dobro voljo.
These factors mean that Member States may have limited incentive to implement EU policies. 
To pomeni, da države članice morda nimajo zadostnih spodbud za izvajanje politik EU.
17 2014 annual report Example of strategic objectives not set at the right level: We reported on the way that the EU 2020 headline targets were developed from separate targets for each Member State. 
17 Letno poročilo za leto 2014 Primer strateških ciljev, ki niso določeni na ustrezni ravni: Sodišče je sproti poročalo, da so bile krovne ciljne vrednosti strategije EU 2020 razvite na podlagi ločenih ciljnih vrednosti za posamezno državo članico.
For two headline targets, even if each Member State were successful in achieving its own national targets, the overall headline target at EU level would still not be achieved17. Special report on a single European rail traffic management system Example of strategic objectives not taking account of the funding available: We found that the deployment of a new rail traffic management system had been based on a strategic political choice. 
Pri dveh krovnih ciljnih vrednostih tudi v primeru, da bi vsaka država članica uspešno dosegla svoje nacionalne ciljne vrednosti, skupne krovne ciljne vrednosti na ravni EU še vedno ne bi bile dosežene.17 Posebno poročilo o enotnem evropskem sistemu za upravljanje železniškega prometa Primer strateških ciljev, pri kateri se ne upoštevajo razpoložljiva sredstva: Sodišče je ugotovilo, da je uvedba novega sistema za upravljanje železniškega prometa temeljila na strateški politični odločitvi.