natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The following broad categories can be distinguished: ο Non-contaminated materials with commercial value This category usually includes specific technological equipment and fuel or raw materials such as iron or steel. ο Conventional waste Subject to the verification of the absence of radioactive contamination, they are disposed of through the usual waste treatment plants and facilities. ο Radioactive waste This category covers all materials affected by radioactive contamination. 
Razde-limo jih lahko v naslednje večje kategorije: ο Nekontaminirani materiali s tržno vrednostjo Ta kategorija običajno vključuje posebno tehnološko opremo, gorivo ali surovine, kakršni sta železo in jeklo. ο Običajni odpadki Slednji se potem, ko se ugotovi, da niso radioaktivno kontaminirani, odstranijo v običajnih obratih in napravah za obdelavo odpadkov. ο Radioaktivni odpadki Ta kategorija zajema vse radioaktivno kontaminirane materiale.
They are further subdivided according to the level of radioactivity (very low, low, intermediate or high) and their state (liquid, solid or gaseous). 
Glede na stopnjo njihove radioaktivnosti (zelo nizka, nizka, srednja ali visoka) in stanje (tekoče, trdno ali plinasto) se delijo v različne podskupine.
Each waste category needs to be disposed through specific radioactive waste flows. ο Nuclear fuel Whether fresh (unused) or spent (used), nuclear fuel accumulates most of the radioactivity of any nuclear power plant. 
Vse kategorije odpadkov je treba odstraniti v okviru tokov za odstranitev posameznih radioaktivnih odpadkov. ο Jedrsko gorivo Jedrsko gorivo, tako sveže (nerabljeno) kot izrabljeno (rabljeno), akumulira večino radioaktivnosti katere koli jedrske elektrarne.
Polluter pays principle: The ‘polluter pays principle’ originates from the 1992 United Nations Conference on Environment and Development, which established that: ‘National Authorities should endeavour to promote the internalisation of environmental costs and the use of economic instruments, taking into account the approach that the polluter should, in principle, bear the cost of pollution, with due regard to the public interest and without distorting international trade and investment’. 
Načelo „povzročitelj plača“: „načelo povzročitelj plača“ izvira s konference Združenih narodov o okolju in razvoju leta 1992, ki je določila naslednje: „Organi oblasti v posameznih državah si morajo prizadevati za internalizacijo stroškov za varstvo okolja in za uporabo ekonomskih instrumentov, ob upoštevanju načela, naj onesnaževalec praviloma krije stroške onesnaževanja, in z upoštevanjem javnega interesa ter brez čezmernih posegov v mednarodno trgovino in vlaganja“.
This principle is part of the EU legal framework (see Article 191(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union). 
To načelo je del pravnega okvira EU (glej člen 191(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije).
Radioactive waste management facilities and technologies: Radioactive waste management facilities and technologies are equipment, engineering skills and installations required for the retrieval, conditioning, processing, transportation, storage and (whenever possible) disposal of radioactive waste. 
Naprave in tehnologije za ravnanje z radioaktivnimi odpadki: naprave in tehnologije za ravnanje z radioaktivnimi odpadki so oprema, inženirska znanja in veščine ter objekti, potrebni za ponovno uporabo, pripravo, predelavo, prevoz, skladiščenje in (kadar je možno) odlaganje radioaktivnih odpadkov.
Stress test: Targeted reassessment of the safety margins of nuclear power plants operating in the EU in case of extreme events challenging the plant safety functions and leading to a severe accident.M 6 Special Report No 16/2011 – EU Financial assistance for the decommissioning of nuclear plants in Bulgaria, Lithuania and Slovakia: Achievements and Future Challenges 
Preskus izjemnih situacij: usmerjeno ponovno ocenjevanje meja varnosti jedrskih elektrarn, ki obratujejo v EU, za primer izjemnih dogodkov, ki predstavljajo izziv za varnostne funkcije elektrarne in vodijo do hudih nesreč.M 6 Posebno poročilo št. 16/2011 – Finančna pomoč EU za razgradnjo jedrskih elektrarn v Bolgariji, Litvi in na Slovaškem: dosežki in prihodnji izzivi
7 I. In the frame of their EU accession negotiations and in view of increasing nuclear safety, Bulgaria, Lithuania and Slovakia committed themselves to the early closure and subsequent decommissioning of eight non-upgradeable nuclear reactors. 
7 I. Bolgarija, Litva in Slovaška so se v okviru svojih pogajanj o pristopu k EU ter zaradi povečanja jedrske varnosti zavezale k predčasnemu zaprtju in poznejši razgradnji osmih jedrskih reaktorjev, ki jih ni mogoče posodobiti.
Recognising the exceptional social, economic and financial burden of their commitments, the European Union decided to provide a financial contribution to these three countries. 
Evropska unija je priznala, da te zaveze za te tri države predstavljajo izjemno socialno, gospodarsko in finančno breme, zato se je odločila, da jim bo finančno pomagala.
The main objective of the Court’s audit was to assess the effectiveness of the EU funded programmes (1999–2010) in contributing towards the decommissioning of the nuclear reactors and addressing the consequences of their early closure. 
Glavni namen revizije Sodišča je bil oceniti kako uspešno so programi, ki jih je financirala EU (1999–2010), prispevali k razgradnji jedrskih reaktorjev in obravnavi posledic njihove predčasne zaustavitve.
The Court concluded that: (a) As a result of a relatively loose policy framework, the programmes do not benefit from a comprehensive needs assessment, prioritisation, the setting of specific objectives and results to be achieved. 
Sodišče je prišlo do naslednjih zaključkov: (a) Zaradi relativno ohlapnega političnega okvira se programi ne morejo opreti na celovito oceno potreb, določitev prednosti ter zastavljanje posebnih ciljev in rezultatov, ki jih je treba doseči.
Responsibilities are diffused, in particular with regard to monitoring and the achievement of programme objectives as a whole. 
Odgo-vornosti, zlasti kar zadeva spremljanje in dosego ciljev programa kot celote, so razpršene.
The Commission’s supervision focuses on the budgetary execution and project implementation. (b) There is no comprehensive assessment concerning the progress of the decommissioning and mitigation process. 
Nadzor Komisije se osredotoča na izvrševanje proračuna in izvajanje projektov. (b) Celovita ocena napredka procesov razgradnje in blaženja posledic ne obstaja.
Delays and cost overruns were noted for key infrastructure projects. (c) Although the reactors were shut-down between 2002 and 2009, the programmes have not yet triggered the required organisational changes to allow the operators to turn into effective decommissioning organisations. 
Pri ključnih infrastrukturnih projektih so bile opažene zamude in prekoračitve stroškov. (c) Čeprav so bili reaktorji med letoma 2002 in 2009 zaustavljeni, programi še niso sprožili potrebnih organizacijskih sprememb, ki bi upravljavcem omogočile, da bi postali uspešne organizacije za razgradnjo.
EXECUTIVE SUMMARY (d) Currently available financial resources (including an EU contribution until 2013 worth 2,85 billion euro) will be insufficient and the funding shortfall is significant (around 2,5 billion euro). 
POVZETEK (d) Finančni viri, ki so trenutno na voljo (vključno s prispevkom EU do leta 2013 v višini 2,85 milijarde EUR), ne bodo zadoščali in primanjkljaj sredstev je precejšen (okoli 2,5 milijarde EUR).
The Court recommends that: (a) The Commission should put in place the conditions for an effective, efficient and economical use of EU funds. 
Sodišče priporoča: (a) Komisija bi morala vzpostaviti pogoje za uspešno, učinkovito in gospodarno uporabo sredstev EU.
It should establish a detailed needs assessment showing the progress of the programmes so far, the activities still to be performed and an overall financing plan identifying the funding sources. 
Pripraviti bi morala podrobno oceno potreb, ki bi pokazala dosedanji napredek programov, dejavnosti, ki jih je še treba izvesti, in celotni načrt financiranja z opredelitvijo virov financiranja.
Before further spending takes place, the Commission should analyse the resources available and the expected benefits. 
Komisija bi pred nadaljnjo porabo sredstev morala analizirati razpoložljiva sredstva in pričakovane koristi.
This should lead in turn to objectives being aligned with the budget made available and to the establishment of meaningful performance indicators which can subsequently be monitored and reported on as necessary. (b) Should the EU decide, as proposed by the Commission, to provide further financial assistance in the next multiannual financial framework, this support should be made conditional upon an ex ante evaluation of the EU added value of such intervention, identifying the specific activities to be financed through the EU budget and taking account of other funding facilities such as Structural Funds. 
To bi moralo privesti do uskladitve ciljev z razpoložljivim proračunom in do določitve smiselnih kazalnikov uspešnosti, ki jih bo kasneje mogoče po potrebi spremljati in o njih poročati.
Special Report No 16/2011 – EU Financial assistance for the decommissioning of nuclear plants in Bulgaria, Lithuania and Slovakia: Achievements and Future Challenges 8 INTRODUCTION BACKGROUND 1. 
16/2011 – Finančna pomoč EU za razgradnjo jedrskih elektrarn v Bolgariji, Litvi in na Slovaškem: dosežki in prihodnji izzivi 8 UVOD OZADJE 1.
Decommissioning is the final step in the life-cycle of a nuclear power plant, whose lifetime is typically 30–40 years, and up to 60 years for the newest installations (see Annex I). 
Razgradnja je zadnji korak v življenjskem ciklu jedrske elektrarne, katere življenjska doba je običajno 30–40 let, pri novejših objektih pa do 60 let (glej Prilogo 1).
Decommissioning covers preparatory activities prior to the final shutdown (such as elaboration of a decommissioning plan, preparing the licensing documentation and waste infrastructure projects) and all activities after the reactors are shut down, like the removal of spent fuel elements, the decontamination, dismantling and/or demolition of the nuclear installations, the disposal of remaining radioactive waste materials and the environmental restoration of the contamined site. 
Razgradnja zajema pripravljalne dejavnosti pred dokončno zaustavitvijo (kot je priprava načrta razgradnje, licenčne dokumentacije in projektov infrastrukture za odpadke) ter vse dejavnosti, ki sledijo zaustavitvi reaktorjev, kot so odstranitev izrabljenih gorivnih elementov, dekontaminacija, razstavljanje in/ali uničenje jedrskih naprav, odlaganje preostalih radioaktivnih odpadnih materialov in okoljska obnova kontaminiranega območja.
The decommissioning process produces large volumes of material. 
Pri procesu razgradnje nastajajo velike količine odpadnega materiala.
Their disposal as waste has very significant environmental and financial costs1. 
Odlaganje le-tega je velik okoljski in finančni stro-šek1.
This is why, on the basis of the ‘polluter pays principle’ and according to agreed international practice, it is recommended that, by the time a nuclear installation has been permanently shut down, its operators should ensure the availability of adequate financial resources for safe decommissioning. 
Zato je priporočljivo, da upravljavci jedrskega objekta, na osnovi „načela povzročitelj plača“ in v skladu z dogovorjeno mednarodno prakso, do takrat, ko se zadevni jedrski objekt dokončno zapre, zagotovijo razpoložljivost zadostnih finančnih sredstev za njegovo varno razgradnjo.
These resources should aim to cover all aspects of decommissioning, from the technical decommissioning of the installation to waste management. 
Ta sredstva so namenjena kritju vseh vidikov razgradnje, od tehnične razgradnje objekta do ravnanja z odpadki.
If, during implementation, the decommissioning project proves to be more expensive than the approved cost estimate, the operator should cover the additional expenses2. 
Če se med izvajanjem izkaže, da je projekt razgradnje dražji od odobrene ocene stroškov, krije dodatne stroške upravljavec2.
In the event of an early closure, countries face further social, economical and financial consequences. 
Države se v primeru predčasnega zaprtja soočajo z dodatnimi socialnimi, gospodarskimi in finančnimi posledicami.
This is essentially due to a fall in the expected production and sale of electricity and the need to fund alternative sources. 
Razloga za to sta predvsem upad pričakovane proizvodnje in prodaje elektrike ter potreba po financiranju alternativnih virov.
1 According to the Commission, the amount needed to rehabilitate the site for a nuclear plant is around 10%to15%oftheinitial investment cost for each reactor to be decommissioned (See COM(2004) 719 final of 26 October 2004 — Report on the use of financial resources earmarked for the decommissioning of nuclear power plants). 
1 Po mnenju Komisije znesek, potreben za sanacijo območja jedrske elektrarne, znaša približno 10 do 15 % stroškov začetne investicije za razgradnjo posameznega reaktorja (glej COM(2004) 719 konč. z dne 26. oktobra 2004 – Poročilo o uporabi finančnih sredstev, namenjenih za razgradnjo jedrskih elektrarn).
2 Seeparagraphs3,4and13of Commission Recommendation 2006/851/Euratom of 24 October 2006 on the management of financial resources for the decommissioning of nuclear installations, spent fuel and radioactive waste (OJ L 330, 28.11.2006, p. 
2 Glej odstavke 3, 4 in 13 Priporočila Komisije 2006/851/Euratom z dne 24. oktobra 2006 o upravljanju finančnih sredstev za razgradnjo jedrskih objektov, izrabljenega goriva in radioaktivnih odpadkov (UL L 330, 28.11.2006, str.
In July 2003, an interinstitutional statement by the European Parliament, the Council and the Commission highlighted the need for adequate financial resources for decommissioning and waste management activities (See OJ L 176, 15.7.2003, p. 
Julija 2003 so Evropski parlament, Svet in Komisija v medinstitucionalni izjavi poudarili potrebo po primernih finančnih virih za dejavnosti razgradnje in ravnanja z odpadki (glej UL L 176, 15.7.2003, str.
See also International Atomic Energy’s (IAEA) Technical Document No 1476 on the Financial Aspects of Decommissioning (http:// www-pub.iaea.org/MTCD/ publications/PDF/te_1476_web. pdf ). 
Glej tudi tehnični dokument Mednarodne agencije za jedrsko energijo (IAEA) št.
The decommissioning of nuclear reactors will be an increasingly important issue in the years ahead. 
Razgradnja jedrskih reaktorjev bo v prihodnjih letih vse pomembnejša tema.
There is a growing number of nuclear plants across Europe that are already being decommissioned or will be in the short/mid term. 
V Evropi je število jedrskih elektrarn, ki so že v procesu razgradnje ali pa bodo v njem kratko-do srednjeročno pristale, vse večje.
At the end of June 2011, there were 220 nuclear reactors in the European Union. 
Konec junija 2011 je bilo v Evropski uniji 220 jedrskih reaktorjev.
As shown in Figure 1, 77 of these reactors had been shut down and most of them were under decommissioning. 
Kot je prikazano v diagramu 1, je bilo 77 od teh reaktorjev zaustavljenih, od tega jih je bila večina v postopku razgradnje.
Also, around one third of the 143 reactors operating in 14 EU Member States will need to be shut down by 20253. 
Poleg tega bo treba do leta 2025 zaustaviti približno tretjino od 143 reaktorjev, ki obratujejo v 14 državah članicah EU3.
Finally, it is possible that Member States and nuclear operators will have to face the early closure of further plants as a result of the ‘stress tests’ to be undertaken on nuclear reactors by the end of 20114. 
Ne nazadnje pa se lahko zgodi, da bodo države članice in upravljavci jedrskih elektrarn zaradi „preskusov izjemnih situacij“, ki jih je treba na jedrskih reaktorjih izvesti do konca leta 2011, primorani predčasno zapreti še dodatne elektrarne4.
3 See COM(2007) 794 final of 12 December 2007, p. 
3 Glej COM (2007) 794 konč. z dne 12. decembra 2007, str.
10 — Second report on the use of financial resources earmarked for the decommissioning of nuclear installations, spent fuel and radioactive waste. 
10 – Drugo poročilo o uporabi finančnih sredstev, namenjenih razgradnji jedrskih objektov, izrabljenega goriva in radioaktivnih odpadkov.
4 Following the incident at the nuclear power plant of Fukushima Daiichi in March 2011, the European Council decided that the safety of all EU nuclear plants should be reviewed following a comprehensive and transparent risk and safety assessment (‘stress tests’). 
4 Evropski svet se je po nesreči v jedrski elektrarni Fukušima Daiči marca 2011 odločil, da je varnost vseh jedrskih elektrarn v EU treba preveriti s celovito in pregledno oceno tveganja in varnosti („preskusi izjemnih situacij“).
The European Council resolved to assess initial findings by the end of 2011, based on a report from the Commission (see Presidency Conclusions 24–25 March 2011, paragraph 31). 
Evropski svet je sklenil, da bo začetne ugotovitve ocenil do konca leta 2011, na osnovi poročila Komisije (glej Sklepe predsedstva z dne 24.–25. marca 2011, odstavek 31).
9 FIGURE 1 NUCLEAR POWER REACTORS IN THE EU AS AT JUNE 2011 Dismantled: 2 reactors Safe enclosure: 3 reactors EU Total: 220 reactors Under decommissioning: 72 reactors Source: International Atomic Energy Agency’s Power Reactor Information System. Special Report No 16/2011 – EU Financial assistance for the decommissioning of nuclear plants in Bulgaria, Lithuania and Slovakia: Achievements and Future Challenges In operation: 143 reactors 
9 DIAGRAM 1 JEDRSKI REAKTORJI V EU JUNIJA 2011 Razstavljena: 2 reaktorja Varno zaprti reaktorski objekti: 3 reaktorji V obratovanju: 143 reaktorjev Skupaj EU: 220 reaktorjev V postopku razgradnje: 72 reaktorjev Vir: Informacijski sistem o jedrskih reaktorjih Mednarodne agencije za jedrsko energijo. Posebno poročilo št. 16/2011 – Finančna pomoč EU za razgradnjo jedrskih elektrarn v Bolgariji, Litvi in na Slovaškem: dosežki in prihodnji izzivi
EU FINANCIAL ASSISTANCE TO SUPPORT NUCLEAR DECOMMISSIONING IN BULGARIA, LITHUANIA AND SLOVAKIA 5. 
FINANČNA POMOČ EU V PODPORO RAZGRADNJI JEDRSKIH ELEKTRARN V BOLGARIJI, LITVI IN NA SLOVAŠKEM 5.
The Chernobyl accident in 1986 and its cross-border impact highlighted the global importance of nuclear safety. 
Nesreča v Černobilu leta 1986 je s svojim čezmejnim učinkom izpostavila svetovni pomen jedrske varnosti.
This event generated broad concern with regard to the operation of non-upgradeable nuclear reactors in central and eastern Europe. 
Dogodek je povzročil splošno zaskrbljenost glede obratovanja jedrskih reaktorjev v srednji in vzhodni Evropi, ki jih ni mogoče posodobiti.
Hence, with a view to increasing nuclear safety, the international community, and the European Union in particular, decided, from the early 1990s, to provide various forms of financial assistance to several countries5. 
Zato se je mednarodna skupnost, zlasti Evropska unija, že v začetku devetdesetih let prejšnjega stoletja odločila, da bo za izboljšanje jedrske varnosti več državam zagotovila različne oblike finančne pomoči5.
In the framework of the accession negotiations to the European Union, Bulgaria, Lithuania and Slovakia committed themselves to the early closure and subsequent decommissioning of eight reactors (see Figure 2). 
Bolgarija, Litva in Slovaška so se v okviru pogajanj o pristopu k Evropski uniji zavezale k predčasnemu zaprtju in poznejši razgradnji osmih jedrskih reaktorjev (glej diagram 2).
5 The main vehicles for EU funding were the TACIS programme (providing technical assistance to the partner States in eastern Europe and central Asia) and the PHARE programme (supporting financial and technical cooperation with the candidate central and eastern European countries). 
5 Glavna nosilca financiranja EU sta bila programa Tacis (ki je zagotavljal tehnično pomoč partnerskim državam v Vzhodni Evropi in Osrednji Aziji) in Phare (ki je podpiral finančno in tehnično sodelovanje z državami kandidatkami iz srednje in vzhodne Evrope).
A number of countries benefited from this assistance (Bulgaria, Czech Republic, Hungary, Lithuania, Romania, Slovakia, Slovenia, Armenia, Kazakhstan, Russia and Ukraine). 
To pomoč so dobivale številne države (Bolgarija, Češka, Madžarska, Litva, Romunija, Slovaška, Slovenija, Armenija, Kazahstan, Rusija in Ukrajina).
The Court reported on the use of these funds in its Special Report No 25/98 (OJ C 35, 9.2.1999, p. 
Sodišče je o uporabi teh sredstev poročalo v svojem posebnem poročilu št. 25/98 (UL C 35, 9.2.1999, str.
10 FIGURE 2 Nuclear power plant Reactor unit (and type) Start of commercial operation Theoretical closure date (as per design) Actual closure date (in line with agreement) End of decommissioning (current forecast) Kozloduy (Bulgaria) Unit 1 (VVER 440 / 230) 1974 2004 2002 2035 Unit 2 (VVER 440 / 230) 1975 2005 2002 2035 Unit 3 (VVER 440 / 230) 1981 2011 2006 2035 Unit 4 (VVER 440 / 230) 1982 2011 2006 2035 Ignalina (Lithuania) Unit 1 (RBMK 1500) 1984 2013 2004 2029 Unit 2 (RBMK 1500) 1987 2017 2009 2029 Bohunice V1 (Slovakia) Unit 1 (VVER 440 / 230) 1980 2008 2006 2025 Unit 2 (VVER 440 / 230) 1981 2010 2008 2025 NUCLEAR PLANTS SUBJECT TO EARLY CLOSURE Source: European Court of Auditors, on the basis of the International Atomic Energy Agency’s Power Reactor Information System and the technical documentation gathered during the audit. Special Report No 16/2011 – EU Financial assistance for the decommissioning of nuclear plants in Bulgaria, Lithuania and Slovakia: Achievements and Future Challenges 
10 DIAGRAM 2 Jedrska elektrarna Enota (in tip reaktorja) Začetek rednega obratovanja Teoretično leto zaprtja (po projektu) Dejansko leto zaprtja (v skladu s sporazumom) Zaključek razgradnje (trenutna napoved) Kozloduj (Bolgarija) Enota 1 (VVER 440 / 230) 1974 2004 2002 2035 Enota 2 (VVER 440 / 230) 1975 2005 2002 2035 Enota 3 (VVER 440 / 230) 1981 2011 2006 2035 Enota 4 (VVER 440 / 230) 1982 2011 2006 2035 Ignalina (Litva) Enota 1 (RBMK 1500) 1984 2013 2004 2029 Enota 2 (RBMK 1500) 1987 2017 2009 2029 Bohunice V1 (Slovaška) Enota 1 (VVER 440 / 230) 1980 2008 2006 2025 Enota 2 (VVER 440 / 230) 1981 2010 2008 2025 JEDRSKE ELEKTRARNE, KI BODO PREDČASNO ZAPRTE Vir: Evropsko računsko sodišče, na podlagi informacijskega sistema o jedrskih reaktorjih Mednarodne agencije za jedrsko energijo in med revizijo zbrane tehnične dokumentacije. Posebno poročilo št. 16/2011 – Finančna pomoč EU za razgradnjo jedrskih elektrarn v Bolgariji, Litvi in na Slovaškem: dosežki in prihodnji izzivi
The EU recognised that, given the significant proportion of production capacity loss, this commitment represented an exceptional burden for the countries concerned. 
EU je priznala, da predstavlja ta zaveza zaradi izgube precejšnjega deleža proizvodne zmogljivosti za zadevne države izjemno breme.
Therefore, in order to help them meet this commitment, the EU decided to provide a financial contribution with the twofold objective of: (a) supporting recipient countries’ efforts to decommission their closed nuclear reactors (‘decommissioning meas-ures’); and (b) contributing towards addressing the consequences of the early closure (‘mitigation measures’). 
Zato se je odločila, da bo slednjim pri izpolnjevanju zaveze pomagala s finančnim prispevkom, ki ima dva namena: (a) podpirati prizadevanja držav prejemnic za razgradnjo njihovih zaustavljenih jedrskih reaktorjev („ukrepi za razgra-dnjo“) in (b) prispevati k obravnavi posledic predčasnega zaprtja („ukrepi za blaženje posledic“).
The funding scheme put forward by the Commission did not benefit from a comprehensive ex ante evaluation6. 
Shema financiranja, ki jo je predstavila Komisija, je bila pripravljena brez celovite predhodne ocene6.
Funding was to be available as a general allocation, based on beneficiary countries’ actual payment needs and absorption capacity. 
Sredstva naj bi bila na voljo v obliki splošne dodelitve na osnovi dejanskih plačilnih potreb in absorpcijske zmogljivosti držav upravičenk.