natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Across the EU, only 15 % of European households had subscribed to connections of at least 100 Mbps mid 2017 (see Figure 5). 
leta 2017 le 15 % evropskih gospodinjstev naročenih na povezave hitrosti najmanj 100 Mb/s (glej sliko 5).
We note that Gigabit Society targets for 2025 (paragraph 8) do not include a target for take-up. 21 
Sodišče ugotavlja, da ciljne vrednosti gigabitne družbe za leto 2025 (odstavek 8) ne vključujejo ciljne vrednosti za naročanje na ultra hitre širokopasovne povezave.
Figure 5 - 100 Mbps subscriptions in 2013 and 2017 22 Source: ECA analysis based on Commission data. 24. 
Slika 5 – Naročnine na povezave hitrosti 100 Mb/s v letih 2013 in 2017 23 Vir: analiza Sodišča na podlagi podatkov Komisije 24.
In the five Member States examined, take-up ranged from under 5 % to nearly 30 % in 2017. 
V petih preučenih državah članicah se je odstotek naročnin na ultra hitre širokopasovne povezave v letu 2017 gibal od 5 % do skoraj 30 %.
For these five Member States, with the exception of Hungary, the rate of increase in take-up exhibited since 2013 would not be sufficient to achieve the 50 % take-up target by 2020 (see Figure 6). 
V teh petih državah članicah (razen Madžarske) stopnja povečanja naročnin, opažena po letu 2013, ne bo zadostovala za dosego 50-odstotne ciljne vrednosti glede naročnin do leta 2020 (glej sliko 6).
0% 10% 20% 30% 40% 50% EU Sweden Romania Belgium Portugal Latvia Netherlands Hungary Lithuania Luxembourg Denmark Spain Ireland Finland Czech Republic United Kingdom Slovenia Poland Malta Germany France Slovakia Estonia Bulgaria Austria Italy Croatia Cyprus Greece 0% 10% 100 Mbps subscriptions (as % of households) 20% 30% 40% 2013 2017 50% Target 2020 
EU Švedska Romunija Belgija Portugalska Latvija Nizozemska Madžarska Litva Luksemburg Danska Španija Irska Finska Češka Združeno kraljestvo Slovenija Poljska Malta Nemčija Francija Slovaška Estonija Bolgarija Avstrija Italija Hrvaška Ciper Grčija 0 % 10 % 20 % 30 % 40 % 50 % 0 % 10 % Naročnina na 100 Mb/s (v % prebivalstva) 40 % 20 % 30 % 2013 2017 50 % Ciljna vrednost 2020
Figure 6 - 100 Mbps subscription evolution in the five examined Member States from 2013 to 2017 23 100 Mbps subscription (% of households) 50% 40% 30% 20% 10% 0% 2013 2014 Target 50% HU IE PL DE IT 2015 2016 2017 Source: ECA analysis based on Commission data. ... three of the examined Member States may, based on their current plans, be in good position to achieve the 2025 targets 25. 
Slika 6 – Rast števila naročnin na povezave hitrosti 100 Mb/s v petih preučenih državah članicah v obdobju 2013–2017 24 Naročnina na 100 Mb/s (v % prebivalstva) 50 % 40 % 30 % 20 % 10 % 0% 2013 2014 2015 Ciljna vrednost 50 % HU IE PL DE IT 2016 2017 Vir: analiza Sodišča na podlagi podatkov Komisije ... tri od preučenih držav članic pa bi glede na svoje sedanje načrte lahko bile na dobri poti, da dosežejo ciljne vrednosti za leto 2025 25.
The Commission’s communication of 2016 on the Gigabit Society set three strategic objectives to achieve for 2025. 
V sporočilu Komisije iz leta 2016 o gigabitni družbi so bili določeni trije strateški cilji za leto 2025.
These objectives complement those laid down in the Digital Agenda for 2020 and require speeds of 100 Mbps up to 1 Gbps. 
Ti dopolnjujejo cilje, določene v digitalni agendi za leto 2020, in zahtevajo hitrosti 100 Mb/s do 1 Gb/s.
As explained above (see paragraph 20), Ireland and Italy are unlikely to achieve the 100 % coverage at 30 Mbps by 2020. 
Kot je pojasnjeno zgoraj (glej odstavek 20), Irska in Italija verjetno ne bosta dosegli 100-odstotne pokritosti s povezavami hitrosti 30 Mb/s do leta 2020.
However, if their current plans are implemented as intended, together with Hungary, Ireland and Italy will be better placed to achieve the 2025 targets. 
Toda če bodo njuni sedanji načrti izvedeni po pričakovanjih, bosta državi skupaj z Madžarsko na dobri poti, da dosežeta ciljne vrednosti za leto 2025.
In these Member States, the technologies used to increase the coverage, mainly coaxial cable and fibre, enable speeds of over 100 Mbps, in some cases upgradable to 1 Gbps. 
V teh državah članicah tehnologije, ki se uporabljajo za povečanje pokritosti, predvsem koaksialni in optični kabli, omogočajo hitrosti nad 100 Mb/s, ki se v nekaterih primerih lahko nadgradijo v 1 Gb/s.
The other two Member States will have to adapt their plans to reflect the 2025 targets. 
Drugi dve državi članici bosta morali svoje načrte prilagoditi tako, da bodo odražali ciljne vrednosti za leto 2025.
The Commission’s support was positively assessed by the Member States but its monitoring is uncoordinated across Directorates-General 27. 
Države članice so podporo Komisije pozitivno ocenile, toda njeno spremljanje ni usklajeno med generalnimi direktorati 27.
We examined whether the Commission provided the Member States with guidance on broadband and supported the Member States in the practical implementation of their plans. 
Sodišče je preučilo, ali je Komisija državam članicam zagotovila navodila o širokopasovnih povezavah in jih podpirala pri praktičnem izvajanju njihovih načrtov.
We assessed whether the Commission supported the Member States in monitoring their achievements, including whether the Commission encouraged the Member States to address shortcomings in relation to their achievement of broadband objectives. 
Ocenilo je, ali je Komisija podprla države članice pri spremljanju njihovih dosežkov, vključno s tem, ali je spodbujala države članice k obravnavanju pomanjkljivosti glede doseganja ciljev za širokopasovne povezave.
The Commission’s guidance and support covered multiple issues and was continuously rolled out to improve implementation 28. 
Navodila in podpora Komisije so zajemali več različnih vprašanj in so se neprekinjeno uporabljali za izboljšanje izvajanja 28.
The Commission provided a wide range of guidance, covering a number of different topics. 
Komisija je pripravila vrsto navodil, ki se nanašajo na različne teme.
This included Communications (such as the EU Guidelines for the application of State aid rules in relation to the rapid deployment of broadband networks16), explanatory guides in different fields, prepared by third parties for the Commission (such as the “Guide to High-Speed Broadband Investment”17 and “The broadband State aid rules explained, An eGuide for Decision Makers”18), as well as the dissemination of good practice. 
To je vključevalo sporočila (kot so Smernice Evropske unije za uporabo pravil o državni pomoči v zvezi s hitro postavitvijo širokopasovnih omrežij16), obrazložitvena navodila na več področjih, ki so jih za Komisijo pripravile tretje strani (kot sta Guide to High-Speed Broadband Investment17 in The broadband State aid rules explained, An eGuide for Decision Makers18), pa tudi razširjanje dobre prakse.
An example of helpful guidance provided by the Commission is in Box 4. 
Primer koristnih navodil, ki jih je pripravila Komisija, je v okviru 4.
Box 4 - Broadband Mapping Mapping is a key element of planning broadband networks and provides the basis for EU State aid assessment of these projects. 
Okvir 4 – Kartiranje širokopasovnih povezav Kartiranje je ključni element načrtovanja širokopasovnih omrežij, ki je tudi podlaga za oceno državnih pomoči EU za te projekte.
The mapping of broadband networks helps to target funding more effectively and facilitates planning. 
Kartiranje širokopasovnih omrežij omogoča uspešnejše usmerjanje finančnih sredstev in olajšuje načrtovanje.
Poor mapping on the other hand can result in poor financial viability of both public and private investment. 
Slabo načrtovanje pa lahko privede do manjše rentabilnosti javnih in tudi zasebnih naložb.
Broadband mapping is the gathering and presentation of data related to the deployment of broadband. 
Kartiranje širokopasovnih povezav je zbiranje in predstavitev podatkov v zvezi z uvedbo širokopasovnih povezav.
This mapping is not only linked to geo-referential visualisation; it comprises the entire EU Guidelines for the application of State aid rules in relation to the rapid deployment of broadband networks, Commission Communication 2013/C 25/01. 
To so lahko podatki o uvajanju širokopasovne infrastrukture, tj. Smernice Evropske unije za uporabo pravil o državni pomoči v zvezi s hitro postavitvijo širokopasovnih omrežij, sporočilo Komisije 2013/C 25/01.
Release 1.1, 22.10.2014, which replaced the previously published Guide to Broadband Investment, 2011. 
Različica 1.1, 22.10.2014, ki nadomešča predhodno objavljeni dokument Guide to Broadband Investment, 2011.
24 16 17 18 Final report, 2013, WIK-Consult GmbH (SMART 2013/0064). 
25 16 17 18 Končno poročilo, 2013, WIK-Consult GmbH (SMART 2013/0064).
This can be data on the deployment of broadband infrastructure itself, i.e. copper or fibre cable, and it can also be related to infrastructure, such as ducts and pipes. 
bakrenih paric ali optičnih kablov, lahko pa se nanašajo tudi na infrastrukturo, kot so vodi in cevi.
Additionally, broadband mapping needs to consider the actual supply of and demand for broadband services as well as existing and planned investments in broadband infrastructure. 
Poleg tega je treba pri kartiranju širokopasovnih povezav upoštevati tudi dejansko ponudbo širokopasovnih storitev in povpraševanje po njih ter obstoječe in načrtovane naložbe v širokopasovno infrastrukturo.
A study for the Commission19 reviewed broadband and infrastructures mapping initiatives in Europe and around the world and developed four types of broadband mapping: infrastructure mapping; investment mapping; service mapping and demand mapping. 
V študiji, ki jo je naročila Komisija19, so bile pregledane pobude za kartiranje širokopasovnih povezav in infrastrukture v Evropi in po svetu, razvite pa so bile tudi štiri vrste kartiranja širokopasovnih povezav: kartiranje infrastrukture, naložb, storitev in povpraševanja.
Publicly available maps and statistics are the most visible outcomes of broadband mapping in EU Member States and are in most cases a combination of the four types of broadband mapping. 
Javno dostopni zemljevidi in statistični podatki so najbolj vidni izidi kartiranja širokopasovnih povezav v državah članicah EU in v večini primerov so kombinacija vseh štirih vrst kartiranja širokopasovnih povezav.
In addition to written guidance, the Commission provided practical technical support (e.g. JASPERS20), expertise and guidance to the Member States in different contexts (e.g. fulfilment of the ex-ante conditionalities, including mapping, as above21, and the implementation of the Operational Programmes). 
Komisija poleg pisnih navodil zagotavlja tudi praktično tehnično podporo (npr. JASPERS20), strokovno znanje in navodila za države članice v različnih okvirih (npr. izpolnjevanje predhodnih pogojenosti, vključno s kartiranjem, kakor je navedeno zgoraj21, in izvajanje operativnih programov).
The Commission has also set up the European network of Broadband Competence Offices (see Box 5). 
Komisija je ustanovila tudi evropsko mrežo kompetenčnih uradov za širokopasovne povezave (glej okvir 5).
The five examined Member States reported to us that they assessed the formal and informal support provided by the Commission as positive. 
Pet preučenih držav članic je Sodišču poročalo, da so formalno in neformalno podporo Komisije ocenile kot pozitivno.
Box 5 - The European network of Broadband Competence Offices (BCO) In November 2015, the Commissioners of DG CNECT, DG AGRI and DG REGIO invited the Member States to take part, on a voluntary basis, in the setup of a network of BCOs. The intention was for each BCO to give advice to citizens and businesses and provide technical support to representatives “Broadband and infrastructure mapping study SMART 2012/0022”, TÜV Rheinland and WIK Consult for the European Commission, 2014. 
Okvir 5 – Evropska mreža kompetenčnih uradov za širokopasovne povezave Novembra 2015 so komisarji GD CNECT, GD AGRI in GD REGIO države članice pozvali k prostovoljnemu sodelovanju pri vzpostavitvi mreže kompetenčnih uradov za širokopasovne povezave, ki bi svetovali državljanom in podjetjem ter zagotavljali tehnično podporo predstavnikom Broadband and infrastructure mapping study SMART 2012/0022, TÜV Rheinland in WIK Consult za Evropsko komisijo, 2014.
Joint Assistance to Support Projects in European Regions. 
Skupna pomoč pri podpori projektov v evropskih regijah.
JASPERS support for broadband consisted mainly in supporting the Member States in their Cost-Benefit analysis and major projects application for funding under ERDF. 
Pomoč JASPERS za širokopasovne povezave je zajemala predvsem podporo državam članicam pri analizi stroškov in pripravi vlog za financiranje večjih projektov v okviru ESRR.
For more information on JASPERS, see ECA Special Report 1/2018 “Joint Assistance to Support Projects in European Regions (JASPERS) –time for better targeting”. 
Za več informacij o JASPERS glej Posebno poročilo Evropskega računskega sodišča št. 1/2018 z naslovom Skupna pomoč pri podpori projektov v evropskih regijah (JASPERS) – čas za boljše usmerjanje.
25 19 20 21 In 2017, the Commission decided to implement a common methodology for mapping by 2018. 
26 19 20 21 Leta 2017 se je Komisija odločila, da bo do leta 2018 uvedla enotno metodologijo za kartiranje.
of local and regional authorities on ways to invest effectively in broadband, including the use of EU funds. 
lokalnih in regionalnih organov glede načinov uspešnega vlaganja v širokopasovne povezave, med drugim tudi z uporabo sredstev EU.
The BCOs were set up by the end of 2016. 
Kompetenčni uradi za širokopasovne povezave so bili vzpostavljeni do konca leta 2016.
In January 2017, the Commission set up a Support Facility which helps the BCOs in running events, workshops and training seminars, as well as managing and moderating web-based forums about relevant topics to the BCOs. 
Januarja 2017 je Komisija vzpostavila še mehanizem za podporo, ki pomaga kompetenčnim uradom za širokopasovne povezave pri vodenju dogodkov, delavnic in seminarjev usposabljanj ter spletnih forumov o temah, ki so zanje pomembne.
The potential advantage of the BCO network is that BCOs are able to deal with a wider range of issues and tasks, including policy matters, than a technical specialist would be able to. 
Morebitna prednost mreže kompetenčnih uradov za širokopasovne povezave je to, da lahko ti uradi obravnavajo širši razpon vprašanj in nalog, vključno s političnimi vprašanji, kot bi jih lahko tehnični strokovnjaki.
The Commission monitored regularly, but in an insufficiently coordinated manner 31. 
Komisija razvoj širokopasovnih povezav sicer redno spremlja, ampak ne dovolj usklajeno 31.
The Commission carries out regular monitoring on the state of play of broadband in the Member States and aggregates the information at EU level. 
Komisija redno spremlja stanje na področju širokopasovnih povezav v državah članicah in informacije o tem združuje na ravni EU.
However, there is no common monitoring across the Commission’s Directorates-General to support the achievements of the Europe 2020 broadband targets. 
Vendar pa med generalnimi direktorati Komisije ni skupnega spremljanja, ki bi podpiralo dosego ciljnih vrednosti v zvezi s širokopasovnimi povezavami iz strategije Evropa 2020.
DG CNECT staff visits the Member States annually and produces market and regulatory reports such as the Digital Economy and Society Index (DESI) and the European Digital Progress Report (EDPR). 
Uslužbenci GD CNECT letno obiskujejo države članice ter pripravljajo tržna in regulativna poročila, kot sta indeks za digitalno gospodarstvo in družbo (DESI) in poročilo o digitalnem napredku v Evropi (EDPR).
These documents allow the Member States to compare their achievements over time and with other Member States. 
Na podlagi teh dokumentov države članice primerjajo svoje dosežke v določenem času in z drugimi državami članicami.
Although the Commission collects the relevant data and has been reporting it in the EDPR and its predecessors, the connectivity indicators reported in DESI do not include target 3 (50 % of households with subscriptions of over 100 Mbps). 
Komisija sicer zbira ustrezne podatke ter je o njih poročala v poročilu o digitalnem napredku v Evropi (EDPR) in v poročilih, ki so se objavljala pred njim, vendar pa kazalniki povezljivosti, o katerih poroča DESI, ne zajemajo ciljne vrednosti 3 (50 % gospodinjstev z naročninami na povezave nad 100 Mb/s).
DG REGIO’s monitoring is based on the indicators defined for each Operational Programme and takes place through the Monitoring Committees in which the Commission has an advisory role and the Annual Implementation Reports. 
Spremljanje GD REGIO temelji na kazalnikih, določenih za posamezne operativne programe, in se izvaja v okviru odborov za spremljanje, v katerih ima Komisija svetovalno vlogo, in v okviru letnih poročil o izvajanju.
The common output indicator defined by the Commission for ERDF spending does not allow progress against the achievement of all three Digital Agenda 2020 targets to be monitored, as it is defined as “Additional households with broadband access of at least 30 Mbps” and is not broken down between fast broadband (above 30 Mbps) and ultra-fast broadband (above 100 Mbps). 
Skupni kazalnik izložkov, ki ga je Komisija opredelila za porabo iz ESRR, ne omogoča spremljanja napredka pri doseganju vseh treh ciljnih vrednosti digitalne agende 2020, saj je opredeljen kot „dodatna gospodinjstva z dostopom do širokopasovnih povezav hitrosti najmanj 30 Mb/s“ in ni razdeljen na hitre (nad 30 Mb/s) in ultra hitre širokopasovne povezave (nad 100 Mb/s).
This is also the case for the EAFRD, for which DG AGRI defined the output indicator as “Population benefiting from improved services/infrastructures (IT or others)”. Both for the 26 
To velja tudi za EKSRP, za katerega je GD AGRI opredelil kazalnik izložkov kot „prebivalci, deležni izboljšanih 27 storitev/infrastrukture (informacijska tehnologija ali drugo)“.
ERDF and EAFRD, the common indicators do not distinguish between fast broadband and ultra-fast broadband. 
Niti skupni kazalnik za ESRR niti za EKSRP ne razlikujeta med hitrimi in ultra hitrimi širokopasovnimi povezavami.
Our examination of the selected Member States demonstrated a number of delays which affect the achievement of the EU 2020 targets. 
Pri preučitvi izbranih držav članic so se pokazale številne zamude, ki vplivajo na doseganje ciljnih vrednosti strategije Evropa 2020.
In the case of Ireland, since 2015 the National Broadband Plan implementation has encountered delays. 
Irska ima od leta 2015 zamude pri izvajanju nacionalnega načrta za širokopasovne povezave.
In Germany, the negotiations on the virtual unbundled local access product (VULA) (paragraph 48) have been time consuming with potentially detrimental competitive effects. 
V Nemčiji so bila pogajanja o produktu za lokalni razvezani virtualni dostop (VULA) (odstavek 48) zamudna, kar bi lahko imelo škodljive učinke na konkurenco.
Finally, in the case of Poland, the Operational Programmes’ monitoring did not highlight the issue of under-use of the backbone infrastructure (paragraphs 76 to 78). 
V primeru Poljske pa pri spremljanju operativnih programov ni bilo izpostavljeno vprašanje premajhne uporabe hrbtenične infrastrukture (odstavki 76 do 78).
At the time of the audit, none of these three shortcomings had been explicitly identified by the Commission’s monitoring, and no remedial action had been taken by the Member State authorities concerned. 
V času revizije nobena od teh treh pomanjkljivosti ni bila izrecno ugotovljena med spremljanjem, ki ga je opravila Komisija, zadevni pristojni organi držav članic pa niso sprejeli nobenih popravljalnih ukrepov.
All Member States developed broadband strategies, but there were weaknesses in those we examined 35. 
Strategije za širokopasovne povezave so pripravile vse države članice, toda pri tistih, ki jih je Sodišče preučilo, so obstajale slabosti 35.
We examined whether the Member States designed strategies and set objectives based on the Europe 2020 broadband objectives and whether they were complete in terms of identifying the resources available, the funding sources and responsibilities for its implementation. 
Sodišče je preučilo, ali so države članice izdelale strategije in določile cilje, zasnovane na širokopasovnih ciljih strategije Evropa 2020, ter ali so bili ti popolni v smislu opredelitve razpoložljivih sredstev, virov financiranja in odgovornosti za njihovo izvajanje.
We also examined whether the Member States provided an analysis justifying the choice of technology (optical fibre, copper phone, coaxial cable, antenna, satellite) for the different parts of the broadband access network (see paragraph 3). 
Preučilo je tudi, ali so države članice zagotovile analizo, ki utemeljuje izbiro tehnologije (optična vlakna, bakrene parice, koaksialni kabli, antena, satelit) za različne dele širokopasovnega dostopovnega omrežja (glej odstavek 3).
All Member States developed strategies, but they were late and their targets were not always consistent with those in Europe 2020 Timing of strategies 36. 
Vse države članice so pripravile strategije, toda z zamudami, njihove ciljne vrednosti pa niso bile vedno usklajene s tistimi iz strategije Evropa 2020 Časovni okvir strategij 36.
Under the EU’s ‘Digital Agenda for Europe’ flagship initiative (paragraph 6), Member States were required to “develop and make operational national broadband plans by 2012 that meet the coverage and speed and take-up targets defined in Europe 2020”. 
Države članice so morale v okviru vodilne pobude EU iz Evropske digitalne agende (odstavek 6) „do leta 2012 [...] razviti in vzpostaviti nacionalne načrte za širokopasovne povezave, ki izpolnjujejo cilje pokritosti, hitrosti in uporabe, kot so določeni v strategiji Evropa 2020“.
We found that all the examined Member States developed broadband strategies but only Ireland issued its strategy by the 2012 deadline (see Table 3). 
Sodišče je ugotovilo, da so vse preučene države članice razvile strategije za širokopasovne povezave, toda samo Irska je svojo strategijo objavila v predpisanem roku, ki 28 je bil leta 2012 (glej tabelo 3).
The other four Member States published their strategies in 2014 and 2015. 
Preostale štiri države članice so svoje strategije objavile v letih 2014 in 2015.
Ireland revised its strategy in late 2015 27 due to the identified market failures. 
Irska je zaradi ugotovljenega nedelovanja trga svojo strategijo konec leta 2015 spremenila.
These late adoptions of the Member States’ strategies reduced the time available for implementation from eight years to five or six years, potentially making the targets of increasing broadband coverage by 2020 more challenging for these Member States. Table 3 - Publication dates of strategies Consistency with the Europe 2020 objectives 38. 
Zaradi zamud pri sprejetju strategij držav članic se je skrajšal čas, ki je bil na voljo za njihovo izvajanje, in sicer z osmih na pet ali šest let, zaradi česar bo lahko dosega ciljnih vrednosti glede večje pokritosti s širokopasovnimi povezavami do leta 2020 za zadevne države članice še večji izziv.
We examined whether the Member States set objectives based on the Europe 2020 broadband objectives. 
Sodišče je preučilo, ali so države članice določile cilje na podlagi ciljev strategije Evropa 2020 za širokopasovne povezave.
We found, as highlighted in Table 4, that all the examined Member States included both targets 1 and 2, for basic and fast broadband coverage respectively, in their strategies. 
Ugotovilo je, kot je poudarjeno v tabeli 4, da so vse preučene države članice v svoje strategije vključile ciljni vrednosti 1 in 2, torej za pokritost z osnovnimi oziroma hitrimi širokopasovnimi povezavami.
For four of the five Member States examined, target 1 had already been achieved when the strategies were published. 
Štiri od preučenih petih držav članic so ciljno vrednost 1 dosegle že pred objavo svojih strategij.