natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The EU’s action on cybersecurity 11 The EU became an observer organisation to the Council of Europe’s Convention on Cybercrime Committee in 200117 (the Budapest Convention). 
Ukrepi EU na področju kibernetske varnosti 11 EU je leta 2001 postala organizacija opazovalka v Odboru Sveta Evrope za Konvencijo o kibernetski kriminaliteti (Budimpeška konvencija)17.
Since then, the EU has used policy, legislation and spending to improve its cyber resilience. 
Odtlej je EU za izboljšanje kibernetske odpornosti uporabljala politike, zakonodajo in finančna sredstva.
Against a background of an increasing number of major cyberattacks and incidents, activity has accelerated since 2013, as Figure 2 shows. 
Ob vedno večjem številu velikih kibernetskih napadov in incidentov so se dejavnosti od leta 2013 pospešile, kot je prikazano na sliki 2.
In parallel, Member States have adopted (and in some cases already updated) their first national cybersecurity strategies. 
Hkrati pa so države članice sprejele (nekatere pa tudi že posodobile) svoje prve nacionalne strategije za kibernetsko varnost.
12 The main EU actors with responsibility for cybersecurity are described in Box 2 and Annex I. 9 10 Box2 Who is involved? 
12 Glavni akterji EU z odgovornostjo za kibernetsko varnost so navedeni v okviru 2 in Prilogi I. 9 Okvir 2 Kdo je vpleten?
The European Commission aims to increase cybersecurity capabilities and cooperation, strengthen the EU as a cybersecurity player, and mainstream it into other EU policies. 
Evropska komisija se zavzema za povečanje zmogljivosti in sodelovanja na področju kibernetske varnosti, krepitev vloge EU kot akterja na področju kibernetske varnosti ter vključitev kibernetske varnosti v druge politike EU.
The main Directorates-General (DG) responsible for cybersecurity policy are DGs CNECT (cybersecurity) and HOME (cybercrime), responsible for the Digital Single Market and the Security Union respectively. 
Glavna generalna direktorata (GD), odgovorna za politiko za kibernetsko varnost, sta GD CNECT (kibernetska varnost) in GD HOME (kibernetska kriminaliteta), ki sta odgovorna za enotni digitalni trg oz. varnostno unijo.
DG DIGIT is responsible for the IT security of the Commission’s own systems. 
GD DIGIT je odgovoren za varnost IT v sistemih Komisije.
A host of EU agencies support the Commission, notably ENISA (European Union Agency for Network and Information Security), the EU’s cybersecurity agency – a mainly advisory body that supports policy development, capacity-building and awareness-raising. 
Komisijo podpira več agencij EU, zlasti ENISA (Agencija Evropske unije za varnost omrežij in informacij), agencija EU za kibernetsko varnost, ki je v glavnem svetovalni organ in podpira razvoj politik, izgradnjo zmogljivosti in ozaveščanje.
Europol’s European Cybercrime Centre (EC3) was established to strengthen the EU’s law enforcement response to cybercrime. 
Europolov Evropski center za boj proti kibernetski kriminaliteti (EC3) je bil ustanovljen za krepitev odziva organov kazenskega pregona EU na kibernetsko kriminaliteto.
A Computer Emergency Response Team (CERT-EU), supporting all Union institutions, bodies and agencies, is hosted by the Commission. 
Komisija gosti skupino za odzivanje na računalniške grožnje (CERT-EU), ki podpira vse institucije, organe in agencije Unije.
The European External Action Service (EEAS) leads on cyber defence, cyber diplomacy and strategic communication, and hosts intelligence and analysis centres. 
10 Evropska služba za zunanje delovanje (ESZD) vodi kibernetsko obrambo, kibernetsko diplomacijo in strateško komuniciranje, poleg tega pa gosti centra za obveščevalne podatke in analize.
The European Defence Agency (EDA) aims to develop cyber defence capabilities. 
Evropska obrambna agencija (EDA) si prizadeva za razvoj zmogljivosti za kibernetsko obrambo.
Member States are primarily responsible for their own cybersecurity and, at the EU level, act through the Council, which has numerous coordination and information-sharing bodies (amongst them the Horizontal Working Party on Cyber Issues). 
Države članice so prve odgovorne za svojo kibernetsko varnost in na ravni EU delujejo prek Sveta, ki ima številne organe za usklajevanje in izmenjavo informacij (med njimi tudi Horizontalno delovno skupino za kibernetska vprašanja).
The European Parliament acts as co-legislator. 
Evropski parlament deluje kot sozakonodajalec.
Private sector organisations, including industry, internet governance bodies, and academia, are both partners and contributors to policy development and implementation – including through a contractual public-private partnership (cPPP). 
Organizacije zasebnega sektorja, vključno z industrijo, organi za upravljanje interneta in akademsko skupnostjo, delujejo kot partnerji v razvoju in izvajanju politike, h katerima prispevajo, tudi s pogodbenimi javno-zasebnimi partnerstvi (cPPP).
Policy 13 The EU’s cyber ecosystem is complex and multi-layered, cuts across an array of internal policy areas, like justice and home affairs, the digital single market and research policies. 
Politika 13 Kibernetski ekosistem EU je kompleksen in večplasten, poleg tega pa zadeva različna področja notranje politike, kot so pravosodje, notranje zadeve, enotni digitalni trg in raziskovalne politike.
In external policy, cybersecurity features in diplomacy, and is increasingly part of the EU’s emerging defence policy. 
Na področju zunanje politike se s kibernetsko varnostjo ukvarja diplomacija, vedno bolj pa postaja del nastajajoče obrambne politike EU.
14 The cornerstone of the EU’s policy is the 2013 Cybersecurity Strategy18. 
14 Temelj politike EU je strategija za kibernetsko varnost iz leta 201318.
The Strategy aims to make the EU’s digital environment the safest in the world, while defending fundamental values and freedoms. 
Namen strategije je narediti digitalno okolje EU najvarnejše na svetu, obenem pa zaščititi temeljne vrednote in svoboščine.
It has five core objectives: (i) increasing cyber resilience; (ii) reducing cybercrime; (iii) developing cyber defence policies and capabilities; (iv) developing industrial and technological cybersecurity resources; and (v) establishing an international cyberspace policy aligned with core EU values. 
Ima pet glavnih ciljev: (i) povečevanje kibernetske odpornosti; (ii) zmanjšanje kibernetske kriminalitete; (iii) razvoj politik in zmogljivosti za kibernetsko obrambo; (iv) razvoj industrijskih in tehnoloških virov za kibernetsko varnost in (v) vzpostavitev mednarodne politike o kibernetskem prostoru, ki bi bila skladna s temeljnimi vrednotami EU.
15 The Cybersecurity Strategy interlinks with three subsequently adopted strategies: — The European Agenda on Security’s (2015) objective is to improve law enforcement and the judicial response to cybercrime, mainly by renewing updating existing policies and legislation19. 
15 Strategija za kibernetsko varnost je povezana s tremi pozneje sprejetimi strategijami: — Cilj evropske agende za varnost (2015) je izboljšanje kazenskega pregona in pravosodnega odziva na kibernetsko kriminaliteto, zlasti s prenavljanjem in posodabljanjem obstoječih politik in zakonodaje19.
It also sets out to identify obstacles to criminal investigations on cybercrime and enhance cyber capacity-building. — The Digital Single Market Strategy20 (2015) aims to create better access to digital goods and services by creating the right conditions in which to maximise the digital economy’s growth potential. 
Njen namen je opredelitev ovir za kazenske preiskave v zvezi s kibernetsko kriminaliteto ter okrepitev izgradnje kibernetske zmogljivosti. — Cilj strategije za enotni digitalni trg20 (2015) je ustvariti boljši dostop do digitalnega blaga in storitev z ustvarjanjem ustreznih pogojev za doseganje največjega mogočega potenciala rasti digitalnega gospodarstva.
Strengthening online security, trust and inclusion is essential to this end. — The 2016 Global Strategy21 aims to boost the EU’s role in the world. 
Krepitev spletne varnosti, zaupanja in vključevanja je za to ključna. — Cilj globalne strategije21 iz leta 2016 je okrepitev vloge EU v svetu.
Cybersecurity forms a core pillar through a renewed commitment to cyber issues, cooperation with key partners, and a resolve to address cyber issues across all policy areas, including the rebuttal of disinformation through strategic communication. 
Z obnovljeno zavezo obravnavi kibernetskih zadev in sodelovanju s ključnimi partnerji ter odločenostjo, da se bodo kibernetske zadeve obravnavale na vseh področjih politike, tudi v okviru ovržbe dezinformacij s strateškimi komunikacijami, je kibernetska varnost postala njen temeljni steber.
16 In recent years, as cyberspace has become increasingly militarised22 and weaponised23, it has come to be seen as the fifth domain of warfare24. 
16 V zadnjih letih je kibernetski prostor vse bolj militariziran22 in uporaben kot orožje23, zato šteje za peto področje vojskovanja24.
Cyber defence shields cyberspace systems, networks and critical infrastructure against attack by military and other means. 
Kibernetska obramba ščiti sisteme, omrežja in kritično infrastrukturo v kibernetskem prostoru pred vojaškimi ali drugačnimi napadi.
A Cyber Defence Policy Framework was adopted in 2014 and updated in 201825. 
Okvir politike za kibernetsko obrambo je bil sprejet leta 2014 in posodobljen leta 201825.
The 2018 updates identifies six priorities, including the development of cyber defence capabilities, as well as the protection of the EU Common Security and Defence Policy (CSDP) communication and information 12 
S posodobitvijo leta 2018 je bilo opredeljenih šest prioritet, 12 vključno z razvojem zmogljivosti za kibernetsko obrambo in varovanjem komunikacijskih in informacijskih omrežij za skupno varnostno in obrambno politiko EU (SVOP).
networks. Cyber defence also forms part of the Permanent Structured Cooperation Framework (PESCO) and EU-NATO cooperation. 
Kibernetska obramba je vključena tudi v okvir za stalno strukturno sodelovanje (PESCO) ter sodelovanje med EU in Natom.
17 The EU’s Joint Framework on countering hybrid threats (2016) tackles cyber threats to both critical infrastructure and private users, highlighting that cyberattacks can be carried out through disinformation campaigns on social media26. 
17 S skupnim okvirom EU o preprečevanju hibridnih groženj (iz leta 2016) se obravnavajo kibernetske grožnje za kritično infrastrukturo in zasebne uporabnike, pri tem pa je poudarjeno, da se napadi lahko izvajajo s kampanjami za širjenje dezinformacij na družbenih medijih26.
It also notes the need to improve awareness and enhance cooperation between the EU and NATO, which was given substance in the Joint EU-NATO Declarations of 2016 and 201827. 
V njem je poudarjena tudi potreba po izboljšanju ozaveščenosti in krepitvi sodelovanja med EU in Natom, ki je bilo določeno v skupnih izjavah EU in Nata iz let 2016 in 201827.
18 In 2017 the Commission presented a new cybersecurity package, reflecting the growing urgency of digital protection. 
18 Komisija je leta 2017 predstavila nov sveženj o kibernetski varnosti, ki je odražal vse večjo nujnost digitalne zaščite.
This included a new Commission communication updating the 2013 cybersecurity strategy28, a blueprint for a quick and coordinated response to a major attack, and for the swift implementation of the Directive on Security of Network and Information Systems (NIS Directive)29. 
Vključeval je novo sporočilo Komisije o posodobitvi strategije za kibernetsko varnost iz leta 201328, načrt za hiter in usklajen odziv na velik napad ter za hitro izvajanje direktive o varnosti omrežij in informacij29.
Furthermore, the package included a number of legislative proposals (see paragraph 22). 
Sveženj poleg tega vsebuje več zakonodajnih predlogov (glej odstavek 22).
Legislation 19 Since 2002 legislation with varying degrees of relevance to cybersecurity has been adopted. 
Zakonodaja 19 Od leta 2002 so bili sprejeti zakonodajni akti z različno relevantnostjo za kibernetsko varnost.
20 As the main pillar of the 2013 cybersecurity strategy, the legal centrepiece is the 2016 Network and Information Security (NIS) Directive30, the first EU-wide legislation on cybersecurity. 
20 Glavni steber strategije za kibernetsko varnost iz leta 2013 je direktiva o varnosti omrežij in informacij30 iz leta 2016, ki je prvi vseevropski zakonodajni akt o kibernetski varnosti.
The directive, which was to be transposed by May 2018, aims to achieve a minimum level of harmonised capabilities by obliging Member States to adopt national NIS strategies and create single points of contact and computer security incident response teams (CSIRTs)31. 
Cilj direktive, ki jo je bilo treba v nacionalne zakonodaje prenesti do maja 2018, je doseči minimalno raven usklajenih zmogljivosti s tem, da se državam članicam naloži obveznost sprejetja nacionalnih strategij za varnost omrežij in informacijskih sistemov ter uvedbe enotnih kontaktnih točk in skupin za odzivanje na incidente na področju računalniške varnosti31.
It also sets security and notification requirements for operators of essential services in critical sectors and digital service providers. 
Poleg tega so v njej določene varnostne zahteve in zahteve za priglasitev za izvajalce bistvenih storitev v kritičnih sektorjih in ponudnike digitalnih storitev.
21 In parallel, the General Data Protection Regulation32 (GDPR) came into force in 2016 and applied from May 2018. 
21 Leta 2016 je istočasno začela veljati splošna uredba o varstvu podatkov32, ki se je začela uporabljati maja 2018.
Its objective is to protect European citizens’ personal data by setting rules on its processing and dissemination. 
Njen cilj je varovanje osebnih podatkov evropskih državljanov, in sicer z določitvijo pravil za obdelavo in razširjanje osebnih podatkov.
It grants data subjects certain rights and places obligations on data controllers (digital service providers) regarding the use and transfer of information. 
Posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, so s to direktivo dobili nekatere pravice, upravljavci podatkov (ponudniki digitalnih storitev) pa obveznosti v zvezi z 13 uporabo in prenosom informacij.
It also imposes notification requirements in case of breach and, in some cases, can levy fines. 
Z direktivo so določene zahteve uradne obvestitve v primeru kršitve, v nekaterih primerih pa tudi naložitev globe.
Figure 3 illustrates how the NIS Directive and the GDPR they complement each other in their aims to strengthen cybersecurity and safeguard data protection. 13 
Na sliki 3 je prikazano, kako se direktiva o varnosti omrežij in informacij ter splošna uredba o varstvu podatkov dopolnjujeta pri svojih ciljih krepitve kibernetske varnosti in zagotavljanja varstva podatkov.
22 Draft legislation currently under discussion includes the proposed Cybersecurity Act to strengthen ENISA and establish an EU-wide certification mechanism33, the proposed regulation on production and preservation orders for e-evidence34, and the proposed directive on e-evidence35. 
22 Osnutki zakonodajnih aktov, o katerih se trenutno razpravlja, vključujejo predlagano uredbo o kibernetski varnosti za okrepitev ENISE in uvedbo mehanizma certificiranja za celotno EU33, predlagano uredbo o nalogu za predložitev in nalogu za zavarovanje elektronskih dokazov34 ter predlagano direktivo o elektronskih dokazih35.
The 2018 proposal for a European Cybersecurity Industrial, Technology and Research Competence Centre and the Network of National Coordination Centres (hereafter referred to as ‘network of cybersecurity competence centres and a research competence centre’) forms part of the 2017 cybersecurity package36. 
Predlog iz leta 2018 o vzpostavitvi Evropskega industrijskega, tehnološkega in raziskovalnega strokovnega centra za kibernetsko varnost ter mreže nacionalnih koordinacijskih centrov (v nadaljnjem besedilu: mreža strokovnih centrov za kibernetsko varnost in raziskovalni strokovni center) je del svežnja za kibernetsko varnost iz leta 201736.
23 It can be difficult to get a sense of the breadth of the policy and legislative framework that touches on cybersecurity and how it affects our daily lives. 
23 Včasih si je težko predstavljati, kako široka sta okvir politike in zakonodajni okvir, ki zadevata kibernetsko varnost, in kako kibernetska varnost vpliva na naš vsakdan.
24 Figure 4 attempts to chart the intersection of different legislative acts and other activities with the life of a fictitious European citizen. 14 
24 Na sliki 4 je prikazan vpliv različnih zakonodajnih aktov in drugih dejavnosti na življenje fiktivnega evropskega državljana. 14
Up to €20 million or 4 % of annual global turnover Operators of essential services processing information about individuals are subject to both laws Figure 4 – How the EU’s approach to cybersecurity fits into citizens’ daily lives 16 Directive 2016/1148 on Network and Information Security (NIS Directive) The ‘NIS Directive’ lays down measures to achieve a high common level of security of network and information systems within the Union, in particularinkeysectorsandamongdigitalservice providers where the maintenance of services are vital for critical societal and economic activities. 
Slika 4 – Kako pristop EU h kibernetski varnosti deluje v vsakdanjem življenju državljanov 16 Kako pristop EU h kibernetski varnosti deluje v vsakdanjem življenju državljanov Direktiva 2016/1148 o varnosti omrežij in informacij V direktivi o varnosti omrežij in informacij so določeni ukrepi za doseganje visoke skupne ravni varnosti omrežij in informacijskih sistemov v Uniji, zlasti v ključnih sektorjih in med ponudniki digitalnih storitev, kadar je ohranjanje storitev nujno za kritične družbene in gospodarske dejavnosti.
The General Data Protection Regulation (GDPR) GDPR’s aim (and that of the proposed ePrivacy Regulation) istoprovidestandardiseddataprotection laws across the EU. 
Splošna uredba o varstvu podatkov Cilj Splošne uredbe o varstvu podatkov (in predlagane uredbe o e-zasebnosti) je zagotoviti standardizirane zakone o varstvu podatkov po celotni EU.
This should make it easier for Maria to understand how her data is being used and how she can opt out or raise complaints. 
To naj bi Mariji olajšalo razumevanje tega, kako se njeni podatki uporabljajo in kako lahko to zavrne ali se pritoži.
The key sectors covered by the NIS Directive are Energy, Transport, Financial market infrastructure, Health, Drinking Water and Digital Infrastructure Proposal for the ‘Cybersecurity Act’ Regulation (2017) Theproposalaimstoincreasetrustthroughan EU-wide cybersecurity certification and labelling scheme for specific ICT products and services that could foster a ‘security by design’ approach. 
Ključni sektorji, ki so vključeni v direktivo o varnosti omrežij in informacij, so energetika, promet, infrastruktura finančnega trga, zdravstvo, pitna voda in digitalna infrastruktura.
Meet Maria, a 15-year old school pupil #DigitalSingleMarket Increasing trust between buyers and sellers of digital products and services is an essential component of strengthening Europe’s Digital Single Market She has decided to spend her summer job earnings on a smartphone... She signs a contract with a mobile network operator and then goes online via a Wi-Fi network Maria creates an account to access the app store. 
Predlog uredbe o kibernetski varnosti (iz leta 2017) Cilj predloga je povečati zaupanje z vseevropsko shemo certificiranja in označevanja kibernetske varnosti za specifične izdelke in storitve IKT, ki bi lahko spodbujala pristop vgrajene varnosti. to je Marija, 15-letna dijakinja #DigitalSingleMarket večanje zaupanja med kupci in prodajalci digitalnih proizvodov in storitev je bistveni element krepitve evropskega enotnega digitalnega trga Direktiva o varnosti omrežij in informacij Bančništvo je eden od ključnih sektorjev, ki jih zajema direktiva o varnosti omrežij in informacij. nato prenese še mobilno aplikacijo za mobilno bančništvo za upravljanje svojega tekočega računa za najstnike Europolov Evropski center za boj proti kibernetski kriminaliteti lahkodržavamčlanicamzagotavlja operativno podporo in digitalno forenzično strokovno znanje ter sodeluje v skupnih preiskavah.
She remembers the importance of a strong password from a Safer Internet Day at school She first downloads all her favourite social media apps in order to be in touch with family and friends Safer Internet Day This started as an EU initiative in 2004 and is now celebrated in nearly 140 countries. 
Ti mehanizmi pomagajo razviti zaupanje za spodbujanje hitrega in uspešnega operativnega sodelovanja. Dan varnejšega interneta To se je začelo leta 2004 kot pobuda EU, zdaj pa poteka v skoraj 140 državah.
Each year this initiative aims to raise awarenessofemergingonlineissuesof concern and to promote the safe and positive use of digital technology www.saferinternetday.org East StratCom The ‘EU versus Disinformation’ campaign is run by the EEAS East StratCom Task Force, which was initially set up to challenge Russia’s ongoing disinformation campaigns in March 2015. NIS Directive Banking is one of the key sectors covered by the NIS Directive. 
Cilj vsakoletne pobude je ozaveščanje o novih zaskrbljujočih zadevah v zvezi z internetom in spodbujanje varne in pozitivne uporabe digitalne tehnologije www.saferinternetday.org. Direktiva 2013/40/EU o napadih na informacijskesisteme Direktiva določa minimalna pravila glede opredelitve kaznivih dejanj in sankcije na področju napadov na informacijske sisteme.
Maria’s main source of news is through social media. 
Za Marijo so glavni vir novic družbeni mediji.
Sometimes she finds it hard to know what is true and what is not Proposal for Directive on combating fraudand counterfeitingofnon-cashmeansofpayment Directive2013/40onattacksagainst Later on, she downloads a mobile banking app for her teen current account eIDAS Regulation 910/2014 The Regulation aims to enhance trust in electronictransactionsandsetsrulesfor electronic identification and trust services (like electronic signatures, seals and timestamps, or website authentication certificates). To prevent unauthorised access to her bank account, Maria uses her token provided by a trust service Organised crime groups can trigger the execution of payment by using payer informationobtainedthroughphishing, skimming or buying stolen credit card data on the darknet. 
910/2014) Cilj uredbe je okrepiti zaupanje v elektronske transakcije, poleg tega pa so v njej določena pravila za elektronsko identifikacijo in storitve zaupanja (kot so elektronski podpisi, žigi in časovni žigi ali certifikati za avtentikacijo spletnih strani). da bi preprečila nepooblaščen dostop do svojega bančnega računa, Marija uporabi varnostni ključ, ki ga je prejela od ponudnika storitev zaupanja Predlog uredbe o evropskem nalogu za predložitevin evropskem nalogu za zavarovanje elektronskih dokazov Cilj predloga je zagotoviti uspešne preiskave in pregon zločinov z izboljšanjem čezmejnega dostopa do elektronskih dokazov z boljšim pravosodnim sodelovanjem in približevanjem pravil in postopkov.
This would help reduce delays and ensure access where it is currently lacking, and improve legal certainty. 
To bi pomagalo zmanjšati zamude, zagotoviti dostop, kjer sedaj ni zagotovljen, in izboljšati pravno varnost. s skupnimi prizadevanji je napad ustavljen, kaznivo dejanje pa se preiskuje in preganja napad je velik, zato je potrebno usklajevanje na ravni EU
Constructing a policy and legislative framework 25 The EU’s cyber ecosystem is complex and multi-layered, involving many stakeholders (see Annex I). 
Priprava okvira politike in zakonodajnega okvira 25 Kibernetski ekosistem EU je kompleksen in večplasten, poleg tega pa vključuje mnogo deležnikov (glej Prilogo I).
Bringing together all of its disparate parts is a considerable challenge. 
Združevanje vseh njegovih različnih delov je velik izziv.
Since 2013, there has been a concerted drive to bring coherence to the EU’s cybersecurity field37. 
Od leta 2013 potekajo usklajena prizadevanja za doseganje koherentnosti na področju kibernetske varnosti v EU37.