natgillin/translations-raw huggingface dataset:
They are defined as ‘measures having a transitory budgetary effect that does not lead to a sustained change in the inter‐temporal budgetary position’32, or ‘non‐recurrent measures whose impact on the general government balance is concentrated in one or a very limited number of years’33, but there is no detailed methodology for identifying them. 
Opredeljeni so kot ukrepi s prehodnimi proračunskimi učinki, ki ne povzročijo trajne spremembe medčasovnega proračunskega stanja32, ali „neponavljajoči se ukrepi, katerih učinek na javnofinančni saldo je usmerjen v eno leto ali v zelo omejeno število let“33, pri čemer pa podrobna metodologija za njihovo ugotavljanje ni na voljo.
The indicative list in Box 4 is taken from the ‘Public finances in EMU 2006’ report and gives some examples of measures con‐ sidered to be one‐off and temporary. 
Okvirni seznam v okviru 4 je iz poročila Javne finance v EMU v letu 2006 in v njem je nekaj primerov ukrepov, ki se obravnavajo kot enkratni in začasni.
32 Code of Conduct. 
32 Kodeks ravnanja.
33 ‘Public finances in EMU 2006’, Part II, section 4.2. 
33 Javne finance v EMU v letu 2006, del II, oddelek 4.2.
The report was issued as European Economy No 3/2006. 
Poročilo je bilo objavljeno v publikaciji European Economy št. 3/2006.
Public Finances in EMU 2006 (extract) Deficit‐reducing measures Tax amnesties implying a one‐off tax payment. 
Javne finance v EMU v letu 2006 (povzetek) Ukrepi za zmanjšanje primanjkljaja Davčne amnestije v zameno za enkratno plačilo davka.
Sales of non‐financial assets (real estate, publicly owned licenses and concessions). 
Prodaja nefinančnih sredstev (nepremičnine, licence in koncesije v javni lasti).
The most famous exam‐ ple is the sale of UMTS licences in 2000 (and in some countries in subsequent years). 
Najbolj znan primer je prodaja licenc UMTS leta 2000 (in v nekaterih državah v letih zatem).
Temporary legislative changes in the timing of outlays or revenues with a positive impact on the gen‐ eral government balance. 
Začasne zakonodajne spremembe v časovni razporeditvi stroškov ali prihodkov s pozitivnim učinkom na javnofinančni saldo.
This includes changes in tax rates that are clearly announced as temporary and temporary changes in the timing of expenditure and collection of revenues. 
To vključuje spremembe davčnih stopenj, ki so jasno objavljene kot začasne, in začasne spremembe v časovni razporeditvi odhodkov in zbiranja prihodkov.
Exceptional revenues linked to the transfer of pension obligations. 
Izredni prihodki v zvezi s prenosom pokojninskih obveznosti.
These revenues correspond to the payment by a given company to the government, in exchange for the transfer of the responsibility for the future payment of pensions of its employees. 
Ti prihodki ustrezajo plačilu, ki ga neko podjetje nakaže vladi v zameno za prenos odgovornosti za prihodnje plačilo pokojnin svojih zaposlenih.
The magnitude of the one‐off payment depends on the value of the pension commitments assumed by government and is potentially important. 
Obseg enkratnega plačila je odvisen od vrednosti pokojninskih obveznosti, ki jih prevzame vlada, in je lahko pomemben.
Changes in revenues or expenditure consecutive to Court or other authorities rulings. 
Spremembe prihodkov ali odhodkov v skladu z odločitvami sodišča ali drugih organov.
Such measures include for instance reimbursements of subsidies to general government decided by the Commission. 
Takšni ukrepi vključujejo na primer vračila subvencij državi, o katerih odloči Komisija.
Securitisation operations with a positive impact on the general government balance. 
Operacije listinjenja s pozitivnim učinkom na javnofinančni saldo.
Deficit‐increasing measures Short‐term emergency costs associated with major natural catastrophes or other exceptional events (e.g. military actions, others). 
Ukrepi, ki povečujejo primanjkljaj Kratkoročni stroški za izredne razmere v zvezi z večjimi naravnimi nesrečami ali drugimi izrednimi dogodki (npr. vojaške akcije in drugo).
Experience shows that the exceptionality of these costs depends considerably on the size of the country. 
Glede na izkušnje je stopnja izrednosti teh stroškov močno odvisna od velikosti države.
Changes in revenues or expenditure consecutive to Court rulings or consecutive to Commission decisions. 
Spremembe prihodkov ali odhodkov v skladu z odločitvami sodišča ali odločitvami Komisije.
Observations 43 61 Another key aspect requiring clarification is the issue of ‘unexpected adverse economic events with major unfavourable consequences for government fi‐ nances’ (see paragraph 24). 
Opažanja 43 61 Še eden od ključnih vidikov, ki ga je treba pojasniti, so „nepričakovani neugodni gospodarski dogodki z večjimi negativnimi posledicami za javne finance„ (glej odstavek 24).
Although a definition of ‘major unfavourable con‐ sequences for government finances’ exists for internal purposes, the concept of ‘unexpected adverse economic events’ has never been defined34. 
Čeprav je opredelitev večjih negativnih posledic za javne finance na voljo za interne namene, koncept nepričakovanih neugodnih gospodarskih dogodkov ni bil nikoli opredeljen34.
62 While it is not possible to exhaustively define the set of individual country cir‐ cumstances to which the concept may apply, given particularly that such events are by nature unanticipated, criteria are needed with a view to providing some guidance. 
62 Čeprav ni mogoče podrobno opredeliti sklopa okoliščin za posamezno državo, za katere bi lahko veljal zadevni koncept, zlasti glede na to, da takšnih dogodkov ni mogoče napovedati, so potrebna merila za zagotovitev smernic.
Faced with the lack of a definition and guidance, when looking at France in 2013 the Commission classified unexpectedly low economic growth as an ‘unexpected adverse event’, but it is difficult to see how this can be justified. 
Glede na to, da ni opredelitve in smernic, je Komisija ob pregledu Francije leta 2013 razvrstila nepričakovano nizko gospodarsko rast kot nepričakovan neugoden gospodarski dogodek, vendar je to težko upravičiti.
Data quality assessments and economic analyses lack transparency; analyses carried out according to the rules, but focused more on government deficit than on debt 63 This section considers the transparency, objectivity and practicability of the Com‐ mission’s reservations and recommendations. 
Ocene kakovosti podatkov in ekonomske analize niso dovolj pregledne; analize se izvajajo v skladu s pravili, vendar so bolj osredotočene na javnofinančni primanjkljaj kot na dolg 63 V tem oddelku so obravnavane preglednost, objektivnost in izvedljivost pridržkov in priporočil Komisije.
The criteria for Eurostat’s reservations and amendments to data are not sufficiently transparent and objective 64 Eurostat may express reservations or make amendments if it judges that data quality is compromised. 
Merila Eurostata za pridržke in spremembe podatkov niso dovolj pregledna in objektivna 64 Eurostat lahko izrazi pridržke ali uvede spremembe, če presodi, da je ogrožena kakovost podatkov.
During the period 2008‐2014, Eurostat set twelve res‐ ervations and amended data in ten cases, none of which concerned any of the Member States examined by us. 
V obdobju 2008–2014 je predložil dvanajst pridržkov in spremenil podatke v desetih primerih, pri čemer nobeden od teh ni zadeval držav članic, ki jih je preučilo Sodišče.
Considering the large number of action points, Eurostat sets reservations rather infrequently. 
Glede na to, da je število ukrepov veliko, Eurostat pridržkov ne izraža pogosto.
34 According to the internal version of the DG Economic and Financial Affairs Vademecum on the SGP. 
34 V skladu z notranjo različico priročnika o Paktu za stabilnost in rast GD za gospodarske in finančne zadeve.
Observations 44 65 Eurostat has not explicitly laid down criteria for setting reservations or amend‐ ing Member States’ data, and the procedure is based on professional judgement. 
Opažanja 44 65 Eurostat ni izrecno določil meril za določanje pridržkov ali spreminjanje podatkov držav članic; proces temelji na strokovni presoji.
In some cases where Eurostat identified methodological problems, the reasons for not expressing a reservation were not well documented, including the po‐ tential impact on the deficit and debt data. 
V nekaterih primerih, pri katerih je ugotovil metodološke težave, razlogi za to, da ni izrekel pridržka, vključno s potencialnim vplivom na podatke o primanjkljaju in dolgu, niso bili zadostno dokumentirani.
Some examples of cases with a potential impact on the deficit and debt data that were not well documented Czech Republic ο application of the market/non‐market test was infrequent and a large number of public units (corpora‐ tions) were not tested. 
Nekaj primerov z morebitnim vplivom na podatke o primanjkljaju in dolgu, ki niso bili dobro dokumentirani Češka ο Preizkušanje tržnosti/netržnosti se je redko uporabljalo in veliko javnih enot (družb) ni bilo preizkušenih.
France ο amount received by a government unit for assuming the costs of decommissioning nuclear facilities (1.6 billion (0.1 % of GDP) for 2004). ο incompleteness of the local government sector. 
Francija ο Znesek, ki ga je vladna enota prejela za prevzem stroškov razgradnje jedrskih objektov (1,6 milijarde (0,1 % BDP) za leto 2004), ο pomanjkljivosti v okviru lokalne oblasti.
Germany ο non‐market units are not classified in the general government sector from the first year of their non‐mar‐ ket status. ο unavailability of detailed data for the analysis of capital injections, financial derivatives and distributions. 
Nemčija ο Netržne enote niso razvrščene v sektor država od prvega leta, ko imajo netržni položaj, ο nerazpoložljivost podrobnih podatkov za analizo kapitalskih injekcij, izvedenih finančnih instrumentov in porazdelitev sredstev.
Malta ο classification of Malita and City Gate project. 
Malta ο Razvrstitev družbe Malita in projekta City Gate.
Italy ο recording of gross fixed capital formation is not made on an accrual basis for large investment amounts. 
Italija ο Beleženje bruto investicij v osnovna sredstva ni izvedeno po načelu nastanka poslovnega dogodka za visoke zneske naložb.
For more details see Annex IV. 
Več podrobnosti je v Prilogi IV.
Observations 45 DG Economic and Financial Affairs analyses are carried out as required by the rules... 
Opažanja 45 Analize GD za gospodarske in finančne zadeve se izvajajo v skladu s pravili ...
66 When an EDP is launched, DG Economic and Financial Affairs produces analyses, which are used as the basis for subsequent EDP decisions, and issues recommen‐ dations. 
66 Ko se začne izvajati postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem, GD za gospodarske in finančne zadeve izvede analize, ki se uporabljajo kot podlaga za nadaljnje sklepe v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, in objavi priporočila.
Where a procedure is ongoing, it does this following its regular assess‐ ments of effective action (see paragraph 22). 
Če je postopek v teku, to stori po svojih rednih ocenjevanjih uspešnosti ukrepanja (glej odstavek 22).
The results of these analyses are presented, for new procedures, in the report required by Article 126(3) TFEU or, for ongoing procedures, in an internal Commission working document. 
Rezultati teh analiz za nove postopke so predstavljeni v poročilu iz člena 126(3) PDEU, za postopke v teku pa v notranjem delovnem dokumentu Komisije.
67 An EDP will be triggered, in line with the provisions of the TFEU35, by the Com‐ mission’s examination of Member State compliance with budgetary discipline on the basis of the deficit and debt criteria. 
67 Postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem se v skladu z določbami PDEU35 lahko sproži s tem, ko Komisija preuči, ali država članica upošteva proračunsko disciplino na podlagi meril primanjkljaja in dolga.
To this end, DG Economic and Financial Affairs monitors the development of the budgetary situation and of the stock of government debt in each Member State on the basis of actual data, the plans outlined in the Member State’s stability or convergence programme, and the Commission’s forecasts. 
GD za gospodarske in finančne zadeve zato spremlja razvoj proračunskega stanja in višine javnega dolga v vsaki državi članici na podlagi dejanskih podatkov, načrtov v programu stabilnosti ali konvergenčnem programu posamezne države članice ter napovedi Komisije.
A breach of the thresholds laid down in Protocol No 12 to the TFEU does not automatically trigger an EDP, since other relevant factors need to be taken into account. 
Preseganje pragov, določenih v Protokolu št. 12 k PDEU ne pomeni samodejno sprožitve postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, saj je treba upoštevati tudi druge pomembne dejavnike.
These consist of an open‐ended list of economic indica‐ tors grouped under the headings of medium‐term economic, budgetary and government debt positions36, as well as any other factors considered relevant and put forward by the Member State. 
Ti vključujejo odprt seznam gospodarskih dejavnikov, razvrščenih v skupine v okviru postavk srednjeročnega gospodarskega in proračunskega stanja ter stanja javnega dolga36, in tudi vse druge pomembne dejavnike, ki jih navede država članica.
The Article 126(3) reports reviewed covered all the topics mentioned above. ... however, the EDP has so far focused more on government deficit than on debt. 68 The debt criterion only became operational in 2012, is still being phased in and will not apply to all Member States until at least 2020. 
Pregledana poročila iz člena 126(3) so zajemala vse teme, navedene zgoraj. ... vendar je bil postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem do zdaj bolj osredotočen na javnofinančni primanjkljaj kot na dolg 68 Merilo dolga se je začelo uporabljati šele leta 2012, pri čemer se še vedno postopno uvaja in se za vse države članice ne bo uporabljalo še vsaj do leta 2020.
EDPs initiated before November 2011 are to be abrogated on the basis of the deficit criterion only, and this will be followed by a three‐year transitional arrangement for debt. 
Postopki v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki so se začeli pred novembrom 2011, se razveljavijo le na podlagi merila primanjkljaja, ki mu sledi triletna prehodna ureditev za dolg.
Box 6 shows how the debt criterion has evolved since the Maastricht Treaty. 
V okviru 6 je prikazano, kako se je spreminjalo merilo dolga od začetka veljavnosti Maastrichtske pogodbe.
35 Article 126(2). 
35 Člen 126(2).
36 For a full list see Article 2(3) of Regulation (EC) No 1467/97. 
36 Celoten seznam je v členu 2(3) Uredbe (ES) št. 1467/97.
Observations 46 Evolution of the debt criterion Protocol No 12 to the Treaty on European Union, signed in Maastricht in 1992, set a threshold level, for the public deficit, of 3 % of GDP and, for debt, of 60 % of GDP or a ratio that is ‘sufficiently diminishing and ap‐ proaching the reference value at a satisfactory pace’. 
Opažanja 46 Razvoj merila dolga V Protokolu št. 12 k Pogodbi o Evropski uniji, podpisani v Maastrichtu leta 1992, je za javnofinančni primanjkljaj določen prag v višini 3 % BDP, za dolg pa 60 % BDP ali razmerje, ki se „zadosti zmanjšuje in dovolj hitro približuje referenčni vrednosti“.
Assuming a 5 % annual nominal GDP growth rate, a deficit of 3 % of GDP will eventually stabilise the debt‐to‐GDP ratio at 60 %. 
Če se predpostavi 5-odstotna letna nominalna stopnja rasti BDP, bo primanjkljaj v višini 3 % BDP sčasoma stabiliziral delež javnega dolga v razmerju do BDP pri 60 %.
If the ratio is above 60 %, a 3 % deficit will induce an annual reduction in the debt ratio of one twentieth of the differential with respect to the reference value of 60 %. 
Če je delež višji od 60 %, bo 3-odstotni primanjkljaj povzročil letno znižanje deleža dolga za eno dvajsetino odstopanja ob upoštevanju referenčne vrednosti 60 %.
In other words, focusing on the deficit was deemed sufficient to ensure the steady reduction of debt, and for many years it was felt un‐ necessary to define more precisely the pace of convergence with the reference value. 
To pomeni, da se je osredotočanje na primanjkljaj štelo za zadostno za zagotovitev stalnega zniževanja dolga in da je veliko let veljalo mnenje, da ni treba natančneje opredeliti hitrosti konvergence z referenčno vrednostjo.
Since the 2008 crisis, the 5 % assumption for annual nominal GDP growth has clearly been unrealistic (see Annex V). 
Od krize leta 2008 je bila 5-odstotna predpostavka za letno nominalno stopnjo rasti BDP očitno nerealna (glej Prilogo V).
Hence a deficit of 3 % of GDP no longer automatically implies convergence towards a debt‐to‐GDP ratio of 60 % (for example, at an annual nominal growth rate of 3 % and a 3 % deficit, the debt‐to‐GDP ratio will stabilise at 100 %). 
Tako primanjkljaj v višini 3 % BDP ne pomeni več samodejno približevanja deleža javnega dolga v razmerju do BDP v višini 60 % (pri 3-odstotni letni nominalni stopnji rasti in 3-odstotnemu primanjkljaju se bo na primer delež javnega dolga v razmerju do BDP stabiliziral pri 100 %).
For this reason the debt criterion was adjusted. 
Zato je bilo merilo dolga prilagojeno.
However, the 23 Member States already under an EDP in November 2011 are subject to a transitional rule for a period of three years after abrogation of the respective EDP. 
Vendar za 23 držav članic, ki so bile novembra 2011 že vključene v postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem, velja prehodno pravilo za obdobje treh let po razveljavitvi zadevnega postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem.
As a result, the new debt criterion will not apply universally to all Member States before at least 2020 (see also Table 1). 
Zato novo merilo dolga najmanj do leta 2020 ne bo veljalo na splošno za vse države članice (glej tudi tabelo 1).
69 The rule since 2011 has been that the government debt‐to‐GDP ratio complies with the debt criterion if it does not exceed the reference value (60 % of GDP), or if the differential with respect to the reference value decreases over three years at an average rate of one twentieth per year, on a backward, forward‐looking or cyclically adjusted basis. 
69 Od leta 2011 velja pravilo, da je delež javnega dolga v razmerju do BDP v skladu z merilom dolga, če ne presega referenčne vrednosti (60 % BDP) ali če se odstopanje od referenčne vrednosti v treh letih v povprečju zmanjša za eno dvajsetino na leto na podlagi retrospektivno, anticipatorno ali ciklično prilagojenih podatkov.
70 The acceptable pace of reduction in the debt‐to‐GDP ratio is approximately that which would apply, regardless of the initial level of debt, given a public deficit of 3 % of GDP and annual nominal growth of 5 %. 
70 Sprejemljiva hitrost zmanjševanja deleža javnega dolga v razmerju do BDP je približno tolikšna, kot bi bila, ne glede na začetno stopnjo dolga, ob javnofinančnem primanjkljaju 3 % BDP in 5-odstotni letni nominalni rasti.
As nominal growth has consist‐ ently been below 5 % since 2008, to meet the debt benchmark the public deficit must be brought below 3 % of GDP – and when higher levels of initial debt are factored in the deficit target will be more demanding still. 
Ker je nominalna rast od leta 2008 stalno nižja od 5 %, je treba za dosego referenčnega merila dolga zmanjšati javnofinančni primanjkljaj na vrednost, nižjo od 3 % BDP, in ko bodo višje stopnje začetnega dolga upoštevane, bo cilj glede primanjkljaja še bolj zahteven.
This makes the conver‐ gence requirements particularly challenging for heavily‐indebted Member States. 
Zato zahteve po konvergenci predstavljajo poseben izziv za zelo zadolžene države članice.
Observations 47 71 In Table 4 we use the Commission data and projection37 for the debt‐to‐GDP ratio from 2013 to 2020 to calculate the annual ratio resulting from compliance with the debt benchmark for five countries in our sample38. 
Opažanja 47 71 V tabeli 4 je Sodišče uporabilo podatke in projekcijo37 Komisije glede deleža javnega dolga v razmerju do BDP v obdobju 2013–2020 za izračun letnega deleža, ki izhaja iz skladnosti z referenčnim merilom dolga za pet držav iz našega vzorca38.
Only Germany and Malta, where debt hovers around 70 % of GDP, are shown as meeting the debt criterion over the period under consideration. 
Samo za Nemčijo in Malto z dolgom približno 70 % BDP se kaže, da v obravnavanem obdobju izpolnjujeta merilo dolga.
Cyprus, which was placed under a programme of financial assistance in April 2013, is forecast to be compliant with the debt benchmark in 2018. 
Za Ciper, ki je bil vključen v program finančne pomoči aprila 2013, se predvideva, da bo spoštoval referenčno merilo dolga leta 2018.
France, which was placed under an EDP in April 2009 and is expected to exit the procedure by the end of 2017, should be compliant with the debt criterion at the end of a three‐year transitional period starting at the abrogation of the EDP (i.e.in 2020). 
Francija, ki je bila vključena v postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem aprila 2009 in naj bi iz njega po pričakovanjih izstopila konec leta 2017, naj bi merilo dolga izpolnila ob koncu triletnega prehodnega obdobja, ki se začne z razveljavitvijo postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (tj. v letu 2020).
However, with a debt‐to‐GDP ratio of 96.5 % in 2015, France is not expected to fulfil the debt criterion by 2020. 
Vendar pa se pričakuje, da zaradi svojega deleža javnega dolga v razmerju do BDP, ki je leta 2015 znašal 96,5 %, merila dolga do leta 2020 ne bo izpolnila.
As with France, for all years in the period the Commission also projects that Italy’s debt‐to‐GDP ratio will exceed the maximum acceptable for compliance with the benchmark. 
Tako kot za Francijo Komisija tudi za Italijo za vsa leta v obdobju na podlagi projekcij napoveduje, da bo njen delež javnega dolga v razmerju do BDP presegel največjo sprejemljivo vrednost za skladnost z referenčnim merilom.
Assuming the scenario projected by the Commission, therefore, Italy, which had a debt‐to‐GDP ratio of 133.0 % in 2015, will be unable to comply with the debt benchmark by the forecast horizon of 2020 – and is thus prima facie in breach of the debt criterion. 
Italija, katere delež javnega dolga v razmerju do BDP je leta 2015 znašal 133,0 %, glede na scenarij po projekciji Komisije ne bo mogla doseči referenčnega merila dolga do konca napovednega horizonta leta 2020 in tako prima facie krši merilo dolga.
Evolution of debt under Commission baseline scenario versus debt benchmark (all figures %) 37 Data for Germany, Italy, France and Malta taken from the Commission’s Fiscal Sustainability Report 2015, baseline scenario. 
Razvoj dolga v skladu z osnovnim scenarijem Komisije v primerjavi z referenčnim merilom dolga (vsi podatki so v %) 37 Podatki za Nemčijo, Italijo, Francijo in Malto so iz poročila Komisije o fiskalni vzdržnosti za leto 2015, osnovni scenarij.
So data for Cyprus taken from the IMF Article IV Report on Cyprus (IMF Country Report No 14/313 – October 2014). 
14/313 (IMF Country Report No 14/313) – oktober 2014).
38 With the exception of the Czech Republic, where the debt‐to‐GDP ratio is below the 60 % threshold. 
38 Izjema je Češka, katere delež javnega dolga v razmerju do BDP je nižji od praga 60 %.
Observations 48 Analyses by the Commission are difficult to follow... 
Opažanja 48 Analizam Komisije je težko slediti ...
72 The number of relevant factors (see paragraph 14(ii) that the Commission can take into account in its analysis is potentially unlimited. 
72 Komisija lahko v svoji analizi upošteva potencialno neomejeno število pomembnih dejavnikov (glej odstavek 14(ii)).
Since, moreover, there is no methodological framework in place to weigh the impact of those factors in the assessment, all conclusions are left to the Commission’s economic judge‐ ment. 
Poleg tega ni vzpostavljen noben metodološki okvir, s katerim bi lahko pri oceni pretehtali vpliv teh dejavnikov, zato so vsi zaključki prepuščeni ekonomski presoji Komisije.
Although certain cases may require a more qualitative approach based on expert knowledge, it is difficult to understand how the Commission’s capacity for economic judgement applies to other factors. 
Čeprav bi bil v nekaterih primerih morda potreben bolj kvalitativen pristop na podlagi strokovnega znanja, je težko razumeti, kako se sposobnost Komisije za ekonomsko presojo nanaša na druge dejavnike.