natgillin/translations-raw huggingface dataset:
44 Scaling up public and private investment in Europe’s cybersecurity firms is a particular challenge. 
44 Povečanje javnih in zasebnih naložb v evropska podjetja za kibernetsko varnost je poseben izziv.
Public capital is often available for the initial phases, but less so for the growth and expansion stages 68. 
Javni kapital je pogosto na voljo za začetne faze, manj pa za rast in širitev68.
Numerous EU funding initiatives exist but are not being taken advantage of, largely due to red tape69. 
Obstaja mnogo pobud EU za financiranje, vendar se te predvsem zaradi upravnih ovir ne izkoriščajo69.
Overall, EU cybersecurity firms underperform against their international peers: fewer in number, the average amount of funding they raise is significantly lower70. 
Na splošno podjetja za kibernetsko varnost v EU delujejo manj uspešno kot taka podjetja v drugih državah: v EU je takih podjetij manj, poleg tega pa je povprečen znesek sredstev, ki ga pridobijo, bistveno nižji70.
Ensuring effective targeting and funding of start-ups is therefore crucial to achieving the EU’s digital policy objectives. 22 
zagotavljanje uspešne ciljne usmerjenosti in financiranja zagonskih podjetij bistveno za doseganje ciljev digitalne politike EU.
Scaling up impact 45 Closing the cyber investment gap needs to yield useful outcomes. 
Povečanje učinka 45 Zapolnitev vrzeli v naložbah za kibernetsko varnost mora imeti koristne izide.
For example, despite the strength of the EU’s research and innovation sector, results are not sufficiently patented, commercialised or scaled up to help strengthen resilience, competitiveness and digital autonomy71. 
Na primer, kljub temu, da je sektor za raziskave in inovacije v EU močen, rezultati niso dovolj patentirani, ne tržijo se dovolj ali niso dovolj okrepljeni, da bi lahko pomagali krepiti odpornost, konkurenčnost in digitalno avtonomnost71.
The paucity of properly harnessed results stems from a range of factors 72, including: o the lack of a consistent transnational strategy to scale up the approach to fit the EU’s wider digital needs for competiveness and increased autonomy; o the length of the value chain cycle, which means tools soon become obsolete; o the lack of sustainability as projects typically end with the dissolution of the project team and a discontinuation of support, including updates and patching solutions. 
To velja zlasti v primerjavi z globalnimi tekmeci EU. To, da je ustrezno izkoriščenih rezultatov malo, je posledica različnih dejavnikov72, vključno s: o tem, da ni skladne nadnacionalne strategije za okrepitev pristopa, da bi ustrezal širšim digitalnim potrebam EU za konkurenčnost in večjo avtonomijo, o dolžino ciklusa vrednostne verige, kar pomeni, da orodja hitro zastarijo, o slabo trajnostnostjo, saj se projekti običajno zaključijo z razpustitvijo projektne ekipe in prenehanjem podpore, vključno s posodobitvami in nameščanjem popravkov.
46 The Commission’s proposal to establish a network of cybersecurity competence centres and a research competence centre is an attempt to overcome fragmentation in the cybersecurity research field and to spur investment at scale73. 
46 Komisija želi s predlogom za ustanovitev mreže strokovnih centrov za kibernetsko varnost in raziskovalnega strokovnega centra odpraviti razdrobljenost raziskav na področju kibernetske varnosti ter spodbuditi ustrezne naložbe73.
In total, there are some 665 centres of expertise across the EU. 
Skupaj je po vsej EU približno 665 strokovnih centrov.
Challenge 4: a clear overview of EU budget spending 47 A centralised overview of spending is important for transparency and improved coordination. 
Izziv 4: jasen pregled nad porabo iz proračuna EU 47 Centraliziran pregled nad porabo je pomemben za transparentnost in boljše usklajevanje.
At the EU level, cybersecurity spending instead comes from the EU’s general budget and Member States’ co-funding. 
Na ravni EU se poraba za kibernetsko varnost financira iz splošnega proračuna EU, države članice pa jo sofinancirajo.
Our analysis reveals a complex set-up of at least ten different instruments under the EU general budget, but no clear picture of what money goes where (see Annex II). 
Analiza Sodišča je pokazala, da obstaja kompleksna struktura z vsaj desetimi različnimi instrumenti v okviru splošnega proračuna EU, ni pa jasno, koliko denarja se porabi za kaj (glej Prilogo II).
49 Establishing a clear spending overview of a topic that cuts across many policy areas is thus a sizeable challenge. 
49 Pridobitev jasnega pregleda nad porabo za temo, ki zadeva več področij, je zato velik izziv.
Spending programmes are managed by different parts of the Commission, each with its own goals, rules and timetables. 
Programe porabe upravljajo različne službe Komisije, od katerih ima vsaka svoje cilje, pravila in urnike.
The picture is complicated further when factoring in Member States’ co-financing, like under the Internal Security Fund (Police)74. 23 
Položaj je še bolj zapleten, če se upošteva sofinanciranje držav članic, na primer v okviru Sklada za notranjo varnost (Policija)74.
Identifiable cybersecurity spending 50 In the 2014 – 2018 period, the Commission spent at least €1.4 billion implementing the Strategy75, allocating the largest share to Horizon 202076 (‘H2020’). 
Ugotovljiva poraba za kibernetsko varnost 50 V obdobju 2014–2018 je Komisija porabila vsaj 1,4 milijarde EUR za izvajanje strategije75, največji delež pa je dodelila programu Obzorje 202076 (v nadaljnjem besedilu: Obzorje 2020).
H2020’s funding is mainly channelled through the Secure Societies Challenge programme and in Leadership in enabling and industrial technologies projects77. 
Financiranje Obzorja 2020 poteka predvsem preko programa izziva varnih družb ter projektov vodilnega položaja na področju omogočitvenih in industrijskih tehnologij77.
We identified 279 contracted cybersecurity-related projects up to September 2018, with total EU-financing of €786 million78. 
Sodišče je naštelo 279 projektov, povezanih s kibernetsko varnostjo, za katere so bile sklenjene pogodbe do septembra 2018, s skupnim financiranjem EU v višini 786 milijonov EUR78.
Figure 5 shows the typology of these projects based on this analysis. 
Na sliki 5 je prikazana tipologija teh projektov, ki temelji na tej analizi.
Figure 5 – H2020 contracted cybersecurity research projects (€ millions) 24 Source: ECA. 51 A contractual public-private partnership (cPPP) was set up in 2016 to spur on the European cybersecurity industry. 
Slika 5 – Raziskovalni projekti na področju kibernetske varnosti, za katere so bile v okviru Obzorja 2020 sklenjene pogodbe (v milijonih EUR) Vir: Evropsko računsko sodišče 51 Pogodbeno javno-zasebno partnerstvo je bilo vzpostavljeno leta 2016 za spodbujanje evropske industrije kibernetske varnosti. Cilj je bil usmeriti 450 milijonov EUR iz programa Obzorje 2020 v pogodbeno javno-zasebno partnerstvo in do leta 2020 24
The aim was to channel €450 million from the H2020 programme into the cPPP and attract an additional €1.8 billion from the private sector by 2020. 
privabiti dodatnih 1,8 milijarde EUR iz zasebnega sektorja.
In the 18-month period to 31 December 2017, €67.5 million was channelled from H2020 into the cPPP and the private sector invested €1billion79. 
V 18-mesečnem obdobju do 31. decembra 2017 je bilo iz Obzorja 2020 v pogodbeno javno-zasebno partnerstvo usmerjenih 67,5 milijona EUR, zasebni sektor pa je vložil 1 milijardo EUR79.
52 The fight against cybercrime is also supported by the Internal Security Fund – Police (ISF-P). 
52 Boj proti kibernetski kriminaliteti podpira tudi Sklad za notranjo varnost – Policija.
The ISF-P supports studies, expert meetings, and communication activities; these amounted to nearly €62 million between 2014 and 2017. 
Sklad za notranjo varnost – Policija podpira študije, strokovne sestanke in komunikacijske dejavnosti, katerih stroški so med letoma 2014 in 2017 znašali skoraj 62 milijonov EUR.
Member States can furthermore receive grants for equipment, training, research and data collection under shared management. 
Poleg tega lahko države članice prejmejo nepovratna sredstva za opremo, usposabljanje, raziskave in zbiranje podatkov v okviru deljenega upravljanja.
Nineteen Member States have taken up these grants for €42 million. 
Devetnajst držav članic je prejelo ta nepovratna sredstva v višini 42 milijonov EUR.
53 Funds supporting judicial cooperation and the functioning of mutual legal assistance treaties, with a specific focus on the exchange of electronic data and financial information, amounted to €9 million under the Justice Programme managed by DG JUST. 
53 Sredstva za podporo pravosodnega sodelovanja in delovanja pogodb o medsebojni pravni pomoči s posebnim poudarkom na izmenjavi elektronskih podatkov in finančnih informacij so znašala 9 milijonov EUR v okviru programa Pravosodje, ki ga upravlja GD JUST.
54 The NIS Directive explicitly states that the CSIRTs must have adequate resources to effectively carry out their tasks 80. 
54 V direktivi o varnosti omrežij in informacij je izrecno navedeno, da morajo imeti skupine za odzivanje na incidente na področju računalniške varnosti ustrezne vire, da lahko uspešno opravljajo svoje naloge80.
Between 2016 and 2018, €13 million was available annually from the Connecting Europe Facility, to which Member States could apply to help implement the Directive’s requirements. 
Med letoma 2016 in 2018 je bilo vsako leto na voljo 13 milijonov EUR iz instrumenta za povezovanje Evrope, ki so jih države članice lahko uporabile za pomoč pri izvajanju zahtev direktive.
There has been no study determining the actual financial needs for the CSIRTs network and Cooperation Group to have an impact. 
Za določitev dejanskih finančnih potreb za doseganje učinka mreže skupin za odzivanje na incidente na področju računalniške varnosti in skupine za sodelovanje ni bila opravljena nobena študija.
55 Several of the agencies’ operational costs have been specifically aimed at cybersecurity or cybercrime activities. 
55 Operativni stroški več agencij so bili specifično usmerjeni v dejavnosti na področju kibernetske varnosti ali kibernetske kriminalitete.
It is difficult, however, to extract any exact figures from the available public information. 
Iz javno dostopnih informacij pa je težko pridobiti natančne podatke o zneskih.
56 The Budapest Convention (see paragraph 11) has formed the backbone for EU external cyber spending. 
56 Budimpeška konvencija (glej odstavek 11) je bistvena za zunanjo porabo EU na področju kibernetske varnosti.
The EU spent around €50 million strengthening cybersecurity beyond its borders in the 2014-2018 period. 
EU je za krepitev kibernetske varnosti izven svojih meja v obdobju 2014–2018 porabila približno 50 milijonov EUR.
Nearly half of this was through the Instrument contributing to Stability and Peace, with one main project – the €13,5 million GLACY+ – aiming to strengthen capacities worldwide to develop and implement cybercrime legislation and to increase international cooperation81. 
Skoraj polovica tega zneska je bila porabljena preko instrumenta za prispevanje k stabilnosti in miru, glavni projekt pa je bil 13,5 milijona EUR vreden projekt GLACY+, katerega namen je krepitev zmogljivosti za razvoj in izvajanje zakonodaje na področju kibernetske kriminalitete po celem svetu in izboljšanje mednarodnega sodelovanja81.
Elsewhere the focus of spending by other EU financial instruments was largely on the Western Balkans 82, as well the European neighbourhood, for example the Cybercrime@EaP project with the Eastern Partnership countries aims to improve international co-operation on cybercrime and e-evidence. 
Sicer je bila poraba drugih finančnih instrumentov EU osredotočena predvsem na Zahodni Balkan82 in evropsko sosedstvo, npr. projekt Cybercrime@EaP z državami vzhodnega partnerstva je bil 25 namenjen izboljšanju mednarodnega sodelovanja na področju kibernetske kriminalitete in elektronskih dokazov.
Other cybersecurity spending 57 It is not always possible to identify specific cybersecurity spending within EU prog ra mme s : o H2020 funding has also been channelled through the Electronic Components and Systems for European Leadership (ECSEL) joint undertaking for cyber-physical systems. 
Druga poraba za kibernetsko varnost 57 V okviru programov EU ni vedno mogoče opredeliti specifične porabe za kibernetsko varnost: o sredstva Obzorja 2020 so se izvrševala tudi preko Skupnega podjetja Elektronske komponente in sistemi za evropski vodilni položaj (ECSEL) za kibernetsko-fizične sisteme.
25 o Up to €400 million is available for spending on cybersecurity and trust services under the European Structural and Investment Funds. 
Vendar Sodišče ni moglo določiti, kateri deli 27 projektov v skupni vrednosti 437 milijonov EUR, izvedeni v letih 2015 in 2016, so bili posebej povezani s kibernetsko varnostjo. o Do 400 milijonov EUR je na voljo za porabo na področju kibernetske varnosti in storitev zaupanja v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov.
This covers security and data protection investments to enhance interoperability and interconnection of digital infrastructure, electronic identification, and privacy and trust services. 
To vključuje naložbe na področju varnosti in varstva podatkov, da se okrepijo interoperabilnost in medsebojna povezanost digitalne infrastrukture, elektronska identifikacija ter storitve zasebnosti in zaupanja.
58 In its 2018 operational plan, the European Investment Bank announced its intention to increase the financing of dual-use technology, cybersecurity and civilian security to up to €6 billion over a three-year period83. 
58 Evropska investicijska banka je v svojem operativnem načrtu za leto 2018 napovedala, da namerava povečati financiranje tehnologij z dvojno rabo ter kibernetske in civilne varnosti na do 6 milijard EUR v triletnem obdobju83.
Looking ahead 59 The €2 billion cybersecurity component of the proposed new Digital Europe Programme84 (DEP) for 2021-2027 is designed to strengthen the EU cybersecurity industry and overall societal protection, including by aiding implementation of the NIS Directive. 
Obeti za prihodnost 59 Predlagani novi program za digitalno Evropo84 ima 2 milijardi EUR vredno komponento za kibernetsko varnost za obdobje 2021–2027, ki je zasnovana za okrepitev industrije kibernetske varnosti v EU in splošno varstvo družbe, vključno s pomočjo za izvajanje direktive o varnosti omrežij in informacij.
The proposed network of cybersecurity competence centres and a research competence centre, which aims to lead to a more streamlined approach, is expected to form the main implementation mechanism for EU spending under the DEP. 
Predlagana mreža strokovnih centrov za kibernetsko varnost in raziskovalni strokovni center, katerih cilj je uvedba bolj racionaliziranega pristopa, naj bi bila glavni mehanizem za izvajanje porabe EU v okviru programa za digitalno Evropo.
60 Defence spending from the EU budget has recently increased through the European Defence Industrial Development programme, with €500 million to be allocated in 2019 and 202085. 
60 Poraba za obrambo iz proračuna EU se je nedavno povečala zaradi evropskega programa za razvoj obrambne industrije, ki mu bo v letih 2019 in 2020 dodeljenih 500 milijonov EUR85.
This will focus on improving the coordination and efficiency of Member States’ defence spending through incentives for joint development. 
Program bo osredotočen na izboljševanje koordinacije in učinkovitosti porabe za obrambo držav članic s spodbudami za skupni razvoj.
It aims to generate a total of €13 billion of defence capability investment after 2020 through the European Defence Fund, some of which covers cyber defence86. 
Njegov cilj je z Evropskim obrambnim skladom ustvariti za skupaj 13 milijard EUR naložb v 26 obrambne zmogljivosti po letu 2020, od katerih naj bi nekatere zajemale kibernetsko obrambo86.
Challenge 5: adequately resourcing the EU’s agencies 61 The three core bodies at the heart of the EU’s cybersecurity policy – ENISA, Europol’s EC3, and CERT-EU (see Box 2) are facing resourcing challenges at a time of heightened security-driven political priorities. 
Izziv 5: zagotavljanje ustreznih virov za agencije EU 61 Osrednji trije organi, odgovorni za politiko EU za kibernetsko varnost – ENISA, Europolov Evropski center za boj proti kibernetski kriminaliteti in skupina za odzivanje na računalniške grožnje (glej okvir 2) –, se srečujejo z izzivi v zvezi z zagotavljanjem virov v času, ko so politične prioritete vse bolj vezane na zagotavljanje varnosti.
The current allocation of human and financial resources in the EU agencies remains a challenge for them to meet expectations 87. 
Agencije EU zaradi sedanje dodelitve kadrovskih in finančnih virov še vedno težko izpolnjujejo pričakovanja87.
62 The agencies’ requests for additional resources to meet rising demand have not been fully satisfied, potentially jeopardising the (timely) meeting of policy objectives. 
62 Prošnjam agencij za dodatne vire za izpolnjevanje vse večjih zahtev ni bilo v celoti ugodeno, zaradi česar je morda ogroženo (pravočasno) doseganje ciljev politike.
o Limited resources were a factor in preventing ENISA from fully achieving its objectives in 201788. Additional resources were proposed in the 2017 package to match ENISA’s new mandate. o The supply of analysts and investment in ICT capabilities at Europol EC3 have not kept pace with demand89. 
V svežnju za leto 2017 so bili predlagani dodatni viri, ki ustrezajo novim pooblastilom ENISE. o Zaposlovanje analitikov in zagotavljanje naložb v zmogljivosti IKT na Europolovem Evropskem centru za boj proti kibernetski kriminaliteti nista dohajala potreb89.
But the costs are largely borne by the sending states, discouraging the deployment of larger numbers of experts. 
Toda večino stroškov zanje krijejo države, ki jih napotijo, zaradi česar ni spodbude za napotitev večjega števila strokovnjakov.
A temporary, case-basis deployment has been devised with some Europol or EU Policy Cycle funding to permit participation by more countries. 
S sredstvi Europola ali političnega cikla EU je bila omogočena začasna napotitev za posamezne primere, zaradi česar je lahko sodelovalo več držav.
63 Some constraints are self-inflicted. 
63 Nekatere omejitve si organi določijo sami.
Many staff at CERT-EU and ENISA are contract agents, the recruitment procedures for which are typically slow. 
Skupina za odzivanje na računalniške grožnje in ENISA imata mnogo pogodbenih uslužbencev, za katere so postopki zaposlovanja običajno počasni.
Others, such as attracting and retaining talent, stem from the agencies’ inability to compete with private sector salaries or due to poor career progression prospects. 
Druge, kot je privabljanje in ohranjanje talentov, pa izhajajo iz tega, da agencije ne morejo konkurirati plačam v zasebnem sektorju ali da ne ponujajo dobrih možnosti za poklicno napredovanje.
ENISA therefore outsourced much of its work between 2014 and 201690. 
ENISA je zato med letoma 2014 in 2016 veliko svojega dela dala v zunanje izvajanje90.
64 Shortages in staff and the necessary tools can entail significant risks, especially concerning the gathering of threat intelligence. 
64 Pomanjkanje uslužbencev in potrebnih orodij lahko pomeni velika tveganja, zlasti v zvezi z zbiranjem obveščevalnih podatkov o grožnjah.
The volume of data from open and closed sources continues to swell and risks overwhelming analysts’ abilities to conduct proper threat analyses. 
Količina podatkov iz odprtih in zaprtih virov še vedno raste, zato obstaja tveganje, da analitiki ne bodo mogli izvajati ustrezne analize groženj.
Without the right capabilities and tools in place to successfully integrate and interconnect such data, it will not effectively translate into usable threat intelligence that can be shared and analysed across the EU91. 
Brez ustreznih zmogljivosti in orodij za uspešno vključevanje in medsebojno povezovanje teh podatkov jih ne bo mogoče uspešno pretvoriti v uporabne obveščevalne podatke o grožnjah, ki bi jih bilo mogoče izmenjevati in analizirati po vsej EU91.
27 Reflection points – Funding and spending - In what ways can the Commission and legislators streamline EU cybersecurity spending and more explicitly align it to clearly defined goals? - How can the shortfalls in the resourcing of the EU agencies be addressed in an over-arching manner taking account of the Union’s needs and goals? - What measures are being identified at EU and Member State level to reduce barriers to SMEs taking up investment capital to scale-up their activities? - What concrete and sustained results are H2020 funds delivering to produce cybersecurity solutions? - How are EU capacity building exercises strengthening capacities beyond its borders in line with EU values? 
28 Točke za razmislek – Financiranje in poraba - Kako bi lahko Komisija in zakonodajalci racionalizirali porabo EU za kibernetsko varnost in jo izrecneje uskladili z jasno opredeljenimi cilji? - Kako bi bilo mogoče obravnavati primanjkljaj v virih agencij EU na splošno ob upoštevanju potreb in ciljev Unije? - Kateri ukrepi se opredeljujejo na ravni EU in držav članic za zmanjšanje ovir za MSP pri črpanju naložbenega kapitala za okrepitev njihovih dejavnosti? - Katere konkretne in trajnostne rezultate dosegajo sredstva Obzorja 2020 v zvezi z rešitvami za kibernetsko varnost? - Kako so dejavnosti EU za krepitev zmogljivosti izven njenih meja usklajene z vrednotami EU?
Building a cyber-resilient society 65 Cybersecurity governance deals with the management of threats and risks, the strengthening of capacity and awareness, and coordination and information-sharing built on a foundation of trust. 
Vzpostavitev kibernetsko odporne družbe 65 Upravljanje kibernetske varnosti zajema upravljanje groženj in tveganj, krepitev zmogljivosti in ozaveščenosti ter usklajevanje in izmenjavo informacij, ki temeljita na zaupanju.
Challenge 6: strengthening governance and standards Information security governance 66 Information security governance is about putting structures and policies in place to ensure data confidentiality, integrity and availability. 
Izziv 6: krepitev upravljanja in standardov Upravljanje varnosti informacij 66 Upravljanje varnosti informacij pomeni vzpostavljanje struktur in politik za zagotavljanje zaupnosti, celovitosti in razpoložljivosti podatkov.
More than just a technical issue, it requires effective leadership, robust processes, and strategies aligned with organisational objectives 92. 
Je več kot le tehnično vprašanje, saj zahteva uspešno vodstvo, zanesljive procese in strategije, usklajene z organizacijskimi cilji92.
A subset of this is cybersecurity governance, which deals with all types of cyber-related threats, including targeted, sophisticated attacks, breaches or incidents that are difficult to detect or manage. 
Del tega je upravljanje kibernetske varnosti, ki se ukvarja z vsemi vrstami kibernetskih groženj, vključno s ciljno usmerjenimi in kompleksnimi napadi, kršitvami ali incidenti, ki jih je težko odkriti ali upravljati.
67 Cybersecurity governance models differ between Member States, and within them responsibility for cybersecurity is often divided among many entities. 
67 Modeli upravljanja kibernetske varnosti se med državami članicami razlikujejo, odgovornost za kibernetsko varnost pa je v državah članicah pogosto razdeljena med več subjektov.
These differences could obstruct the cooperation needed to respond to large-scale, cross-border incidents and to exchange threat intelligence at the national – let alone the EU – level. 
Te razlike bi lahko ovirale sodelovanje, ki je potrebno za odziv na obsežne čezmejne incidente in izmenjavo obveščevalnih podatkov o grožnjah na nacionalni ravni, še posebej pa na ravni EU.
Our survey of national audit offices revealed that weaknesses in public authorities’ governance arrangements and risk management were perceived as the highest risks. 
Anketa, ki jo je Sodišče izvedlo med nacionalnimi revizijskimi uradi, je pokazala, da so slabosti v ureditvah javnih organov za upravljanje in obvladovanje tveganj videne kot največje tveganje.