natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Observations 30 Assumptions concerning the contribution from agricultural direct payments to the climate action target lack sound justification 52 Agricultural direct payments are composed of a greening component, which represents a 30 % share, and of a non-greening component, representing the remaining 70 %. 
Opažanja 30 Predpostavke v zvezi s prispevkom neposrednih kmetijskih plačil k doseganju cilja v zvezi s podnebnimi ukrepi niso ustrezno utemeljene 52 Neposredna kmetijska plačila so sestavljena iz zelene komponente, ki ima 30-odstotni delež, in nezelene komponente, ki pomeni preostalih 70 %.
The Commission estimates that the contribution from agricultural direct payments to climate change will be around 20 % per year in 2016-202035. 
Komisija ocenjuje, da bo prispevek neposrednih kmetijskih plačil k ciljem ukrepov v zvezi s podnebnimi spremembami v obdobju 2016–2020 znašal približno 20 % letno35.
The climate funding is calculated by adding the greening component which contributes 14.0 % and the non-greening component which contributes 5.6 % (see Figure 7). 
Financiranje za podnebne cilje se izračuna tako, da se seštejeta zelena komponenta, ki prispeva 14,0 %, in nezelena komponenta, ki prispeva 5,6 % (glej sliko 7).
35 However, on average for the whole 2014-2020 period, the contribution is estimated to be 16.3 % since the payments for agricultural practices beneficial for the climate and the environment, known as ‘greening payments’, have only been included in the calculation since 2016. 
35 Kljub temu se ocenjuje, da bo povprečni prispevek za celotno obdobje 2014–2020 znašal 16,3 %, saj so plačila za kmetijske prakse, ki pozitivno vplivajo na podnebje in okolje, imenovana plačila za zeleno komponento, v izračun vključena šele od leta 2016.
Overview of the method designed by the Commission to calculate climate funding from agricultural direct payments Share of direct payments Greening (30 %) Contribution to climate Crop diversification (33 %) x Ecological focus areas (33 %) Permanent pastures (33 %) 20 % x x x EU climate coefficient 0 % 40 % 100 % 40 % Contribution of direct payments to climate 0.00 % 3.96 % 9.90 % 5.60 % 19.46 % Direct payments x outside greening (70 %) Source: Explanation of the methodology for applying climate tracking to direct payments (European Commission). 
Pregled metodologije, ki jo je Komisija zasnovala za izračun finančnih sredstev za podnebne cilje iz neposrednih kmetijskih plačil Delež neposrednih plačil zelena komponenta (30 %) Prispevek k podnebnim ciljem Podnebni koeficient EU 0 % 40 % 100 % 40 % Prispevek neposrednih plačil k podnebnim ciljem 0,00 % 3,96 % 9,90 % 5,60 % 19,46 % diverzifikacija posevkov (33 %) x površine z ekološkim pomenom (33 %) trajni pašniki (33 %) 20 % x x x 8% neposredna plačila x zunaj zelene komponente (70 %) Vir: razlaga metodologije za uporabo spremljanja podnebnih ukrepov v okviru neposrednih plačil (Evropska komisija).
8% Figure 7 
Slika 7
Observations 31 53 The method and the EU climate coefficients applied when calculating the climate contribution of the greening component fairly reflect the climate-relatedness of the three farming practices36 connected with this payment. 
Opažanja 31 53 Metodologija in podnebni koeficienti EU, ki se uporabljajo za izračun prispevkov k podnebnim ukrepom iz zelene komponente, ustrezno odražajo povezanost treh kmetijskih praks36, povezanih s temi plačili, s podnebnimi spremembami.
However, we found there to be a lack of quantifiable elements justifying the 20 % applied to non-greening direct payments (see Box 3). 
Toda Sodišče je ugotovilo, da ni dovolj količinsko opredeljivih elementov, ki bi upravičili 20-odstotni delež, uporabljen za neposredna plačila nezelene komponente (glej okvir 3).
The Commission considers the final climate contribution of 8 %, i.e. 20 % x 40 %, to be conservative. 
Komisija meni, da je končni prispevek k podnebnim ukrepom v višini 8 %, tj. 20 % x 40 %, konzervativen.
36 The three farming practices are the following: crop diversification, having ecological focus area on the agricultural area, and maintaining existing permanent grassland. 
36 Te tri kmetijske prakse so: diverzifikacija posevkov, vzdrževanje površin z ekološkim pomenom na kmetijskem zemljišču in ohranjanje obstoječega trajnega travinja.
Lack of appropriate justification for non-greening direct payments’ climate contribution The Commission believes that some non-greening agricultural direct payments provide benefits for the climate, largely through cross-compliance standards. 
Ni ustrezne utemeljitve za prispevek neposrednih plačil nezelene komponente k podnebnim ukrepom Komisija meni, da del neposrednih kmetijskih plačil iz nezelene komponente koristi podnebju predvsem zaradi standardov navzkrižne skladnosti.
The Commission acknowledged that quantifying this contribution would be a very difficult and costly exercise, and decided to label 20 % of the budget for non-greening direct payments as climate-related. 
Komisija je priznala, da bi bilo ta prispevek zelo težko in drago količinsko opredeliti, zato se je odločila, da 20 % proračuna za neposredna plačila nezelene komponente označi kot povezana s podnebnimi ukrepi.
The Commission considered using the penalty system for cross-compliance infringements to justify this 20 % share. We found, however, that there were no clear grounds for doing so. 
Komisija je razmišljala, da bi ta 20-odstotni delež upravičila z uporabo sistema kazni za kršitve navzkrižne skladnosti, vendar je Sodišče ugotovilo, da za to ni jasnih razlogov.
54 In order to reflect the climate contribution of cross-compliance, a more conservative approach was considered by the Commission, which would have considered the part of the non-greening direct payments to be taken into account to be 10 % instead of 20 %. 
54 Da bi se odražal prispevek navzkrižne skladnosti k podnebnim ukrepom, je Komisija razmišljala o boj konzervativnem pristopu, v skladu s katerim naj bi se upošteval 10-odstotni delež neposrednih plačil nezelene komponente namesto 20-odstotnega.
This would have resulted in a lower contribution from agricultural direct payments to climate action. 
Posledično bi bil prispevek neposrednih kmetijskih plačil k podnebnim ukrepom nižji.
As shown in Figure 8, the contribution would be decreased by 9 billion from 47.1 to 38 billion euros. 
Kot je prikazano na sliki 8, bi se prispevek zmanjšal za 9 milijard EUR, s 47,1 milijarde EUR na 38 milijard EUR.
If the conservativeness principle developed by the World Bank (see paragraph 35) is applied, the Commission should have been taken into account the lower amount of climate contribution. Box 3 
Če bi uporabili načelo konzervativnosti, ki ga je uvedla Svetovna banka (glej odstavek 35), bi morala Komisija upoštevati nižji znesek prispevka k podnebnim ukrepom. Okvir 3
Observations 32 Comparison between the Commission’s chosen approach and a more conservative one (in billion euro) Commission’s calculation More conservative approach 47.1 18.1 9.0 29.0 29.0 Greening Direct payments without greening Contribution of direct payments - 9 billion euro 38.0 Estimation of contribution of direct payments with a more conservative approach 10 % of direct payments without greening with 40 % marker Greening Source: Commission data and European Court of Auditors’ estimates based on Commission data. 
Opažanja 32 Primerjava pristopa, ki ga je izbrala Komisija, in bolj konzervativnega pristopa (v milijardah EUR) Izračun Komisije Bolj konzervativen pristop 47,1 18,1 9,0 29,0 29,0 Zelena komponenta Neposredna plačila brez zelene komponente Prispevek neposrednih plačil – 9 milijard EUR 38,0 Ocena prispevka neposrednih plačil z bolj konzervativnim pristopom 10 % neposrednih plačil brez zelene komponente s 40-odstotnim kazalnikom Zelena komponenta Vir: podatki Komisije in ocene Evropskega računskega sodišča, ki temeljijo na njih.
Applying a different set of tracking coefficients based on internationally established methodologies to the European Agricultural Fund for Rural Development would reduce climate funding by 40 % 55 Regulation (EU) No 215/201437 lays down a methodology for tracking climate spending under each of the five European Structural and Investment Funds. 
Če bi se za spremljanje v okviru Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja uporabljal drugačen sklop koeficientov, ki bi temeljil na mednarodno priznanih standardih, bi se financiranje za podnebne cilje zmanjšalo za 40 % 55 V Uredbi (EU) št. 215/201437 je določena metodologija za spremljanje porabe za podnebne cilje v okviru vseh petih evropskih strukturnih in investicijskih skladov.
For the European Agricultural Fund for Rural Development, this entails applying the EU climate coefficients to rural development priorities and focus areas, regardless of the measures and sub-measures used to achieve these policy objectives. 
Za Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja to pomeni, da mora za prednostne naloge in prednostna področja uporabiti podnebne koeficiente EU, ne glede na ukrepe in podukrepe, ki se uporabljajo za dosego teh ciljev politike.
37 Commission Implementing Regulation (EU) No 215/2014 of 7 March 2014 laying down rules for implementing Regulation (EU) No 1303/2013 of the European Parliament and of the Council laying down common provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund, the Cohesion Fund, the European Agricultural Fund for Rural Development and the European Maritime and Fisheries Fund and laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund, the Cohesion Fund and the European Maritime and Fisheries Fund with regard to methodologies for climate change support, the determination of milestones and targets in the performance framework and the nomenclature of categories of intervention for the European Structural and Investment Funds (OJ L 69, 8.3.2014, p. 
215/2014 z dne 7. marca 2014 o določitvi pravil za izvajanje Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo v zvezi z metodologijami za določitev podpore ciljem na področju podnebnih sprememb, določitvijo mejnikov in ciljnih vrednosti v okviru uspešnosti ter nomenklaturo kategorij ukrepov za strukturne in investicijske sklade (UL L 69, 8.3.2014, str.
Observations 33 56 The Commission deemed the OECD’s ‘Rio markers’ methodology inappropriate in the EAFRD field because the measures have multiple and systematic co-benefits of an environmental, economic or social nature. The Commission’s approach rightly awards a 100 % climate coefficient to climate-related Union priority 5 ‘Promoting resource efficiency and supporting the shift towards a low-carbon and climate-resilient economy in the agriculture, food and forestry sectors’. 
Opažanja 33 56 Komisija je menila, da metodologija „kazalnikov iz Ria”, ki jo uporablja OECD, ni primerna za področje Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP), ker imajo ukrepi več sistematičnih in vzporednih okoljskih, gospodarskih in socialnih koristi. V skladu s pristopom Komisije se 100-odstotni podnebni koeficient upravičeno dodeli s podnebjem povezani prednostni nalogi Unije št.
However, the Commission has applied the same 100 % climate coefficient to all focus areas included under environment-related Union priority 4 ‘Restoring, preserving and enhancing ecosystems related to agriculture and forestry’, despite the difference in focus between these two priorities. 
Komisija pa je 100-odstotni podnebni koeficient uporabila tudi za vsa prednostna področja, ki sodijo k prednostni nalogi Unije št. 4, povezani s podnebjem, in sicer „obnova, ohranjanje in izboljševanje ekosistemov, povezanih s kmetijstvom in gozdarstvom”, čeprav se usmerjenost teh dveh prednostnih nalog razlikuje.
The Commission decided that a coefficient of 40 % was too low due to the characteristics of the rural development measures. 
Komisija se je odločila, da je 40-odstotni koeficient prenizek zaradi značilnosti ukrepov za razvoj podeželja.
As a result of the Commission’s approach, the 40 % climate coefficient was applied to only 10 % of the planned climate funding under the EAFRD; the remaining 90 % of the planned climate funding is weighted with the 100 % coefficient. 
Zaradi pristopa Komisije je bil 40-odstotni podnebni koeficient uporabljen za samo 10 % načrtovanega financiranja za podnebne cilje v okviru EKSRP, za preostalih 90 % načrtovanega financiranja za podnebne cilje pa se uporablja 100-odstotni koeficient.
57 In the EAFRD, unlike in the other European Structural and Investment Funds, we found that there was a need to use different EU climate coefficients for each measure. 
57 Sodišče je ugotovilo, da je treba pri EKSRP, za razliko od drugih evropskih strukturnih in investicijskih skladov, za vsak ukrep uporabiti drugačen podnebni koeficient EU.
The approach followed for the EAFRD does not distinguish sufficiently between the climate contributions made by different activities, leading to an overestimation of contributions to climate action. 
Pristop, ki se uporablja za EKSRP, ne razlikuje dovolj med prispevki različnih dejavnosti k podnebnim ukrepom, kar vodi v previsoke ocene prispevkov k podnebnim ukrepom.
For example, payments for ‘areas under natural constraints’, aiming to prevent land abandonment, were weighted at 100 %. 
Plačila za „območja z naravnimi omejitvami”, katerih namen je preprečiti opuščanje zemljišč, so bila na primer ponderirana s 100 %.
While such activities can mitigate climate change depending on the actual land use, this is not assured, and cannot be compared with activities such as forestry, which also receive 100 % (see Box 4). 
Takšne dejavnosti sicer lahko ublažijo podnebne spremembe, odvisno od dejanske rabe zemljišča, vendar za to ni zagotovila. Poleg tega pa teh dejavnosti ni mogoče primerjati z dejavnostmi, kot je gozdarstvo, ki prav tako prejme 100 % (glej okvir 4).
Illustration of the difference of rationale between measures Payments for ‘areas under natural constraints’ compensate farmers for disadvantages stemming from natural or other constraints. 
Prikaz razlik v namenih ukrepov Plačila za „območja z naravnimi omejitvami” so nadomestila kmetom za slabosti, ki izvirajo iz naravnih ali drugih omejitev.
Their ultimate aim is to prevent land abandonment. 
Njihov končni cilj je preprečiti opuščanje zemljišč.
We found that while such payments could help prevent climate change, this was not their primary objective and so a climate coefficient of 40 % would be more prudent. 
Sodišče je ugotovilo, da bi takšna plačila lahko pripomogla k preprečevanju podnebnih sprememb, vendar to ni njihov glavni namen, zato bi bil 40-odstotni podnebni koeficient bolj preudaren.
This correction alone would reduce the EAFRD’s contribution to climate funding by 16 %, or 9.2 billion euros, for the 2014-2020 period. 
Že samo s to spremembo bi se prispevek EKSRP k financiranju za podnebne cilje v obdobju 2014–2020 zmanjšal za 16 % ali 9,2 milijarde EUR.
Forestry activities like afforestation play an important role in helping to meet some of the key ecological objectives of the EU Rural Development Policy. 
Gozdarske dejavnosti, kot je pogozdovanje, imajo pomembno vlogo pri doseganju nekaterih ključnih ekoloških ciljev politike razvoja podeželja EU.
Afforestation and the creation of woodland respond to the need to enhance ecosystems and carbon sequestration and to switch to a low-carbon economy. 
Pogozdovanje in ustvarjanje gozdnih območij ustrezata potrebi po krepitvi ekosistemov in večji sekvestraciji ogljika ter prehodu na nizkoogljično gospodarstvo.
Afforestation also helps to prevent natural hazards and fires, and contributes to the adaptation to climate change. 
Pogozdovanje prispeva tudi k preprečevanju naravnih nesreč in požarov ter prilagajanju na podnebne spremembe.
We found that this rationale justified a climate coefficient of 100 %. 
Sodišče je ugotovilo, da ta namen upravičuje 100-odstotni podnebni koeficient.
Observations 34 58 When assessing the Member States’ rural development programmes, we found that the Commission’s approach had led to more expenditure being labelled as climate action than would have been the case had each measure been reviewed separately and classified according to international standards. 
Opažanja 34 58 Sodišče je pri ocenjevanju programov za razvoj podeželja držav članic ugotovilo, da je bilo zaradi pristopa Komisije več odhodkov označenih, kot da so namenjeni podnebnim ciljem, kot v primeru, da bi pregledali vsak ukrep posebej in ga razvrstili v skladu z mednarodnimi standardi.
In the light of this finding, we revised the climate coefficients (Annex), and estimated, for the whole EU, the revised amount of climate funding from the EAFRD for 2014-2020. 
Glede na to ugotovitev je pregledalo podnebne koeficiente (Priloga) in ponovno ocenilo znesek financiranja za podnebne cilje iz EKSRP za obdobje 2014–2020 za celotno EU.
Our estimates suggested that the EAFRD climate amounts should be reduced by 42 %, or by 23.9 billion euros (see Figure 9). 
Ocene Sodišča so pokazale, da so bili zneski EKSRP za podnebne ukrepe nižji za 42 % ali 23,9 milijarde EUR (glej sliko 9).
Variation in EAFRD climate amounts (in billion euro) 57.2 23.9 - 42 % Regulation (EU) No 2015/2014 ECA estimates Source: European Court of Auditors’ estimates based on data extracted from SFC2014 via Infoview as at 30 May 2016 — Planned EAFRD expenditure per focus area and measure of approved rural development programmes. 
Razlike v zneskih EKSRP za podnebne ukrepe (v milijardah EUR) 57,2 23,9 - 42 % Uredba (EU) št. 2015/2014 Ocene Evropskega računskega sodišča 33,3 Vir: ocene Računskega sodišča na podlagi podatkov iz SFC 2014 v zbirki Infoview z dne 30. maja 2016 – Načrtovani odhodki EKSRP po prednostnih področjih in ukrepih odobrenih programov za razvoj podeželja.
33.3 Figure 9 
Slika 9
Observations 35 59 In the ERDF and CF, the Commission faced similar issues in the classification of expenditure, but managed to apply a more detailed approach. 
Opažanja 35 59 Komisija se je pri ESRR in Kohezijskem skladu srečevala s podobnimi vprašanji v zvezi z razvrščanjem odhodkov, vendar je uporabila podrobnejši pristop.
We also found good practice within the same budget area as rural development: the LIFE Programme’s tracking practices are more conservative than those of the EAFRD. 
Sodišče je dobro prakso ugotovilo tudi na proračunskem področju, kamor sodi razvoj podeželja: prakse spremljanja pri programu LIFE so bolj konservativne kot pri EKSRP.
Different tracking coefficients are used for the LIFE Programme’s Environment and Climate Action sub-programmes (similar to rural development priorities 4 and 5 respectively) (see Box 5). 
Za podprograma Okolje in Podnebni ukrepi v okviru programa LIFE se uporabljajo različni koeficienti spremljanja (podobno kot pri prednostnih nalogah razvoja podeželja 4 in 5) (glej okvir 5).
Tracking methods applied in the LIFE Programme In the LIFE Programme, in line with the OECD methodology, expenditure items have been assigned to one of three categories: primarily climate-related (100 %); significantly climate-related (40 %); and not climate-related (0 %). 
Metode spremljanja, uporabljene v programu LIFE V programu LIFE so bile postavke odhodkov razvrščene v tri kategorije v skladu z metodologijo OECD: povezane primarno s podnebjem (100 %); pomembno povezane s podnebjem (40 %); in nepovezane s podnebjem (0 %).
Most of the amounts planned to be spent under the Environment sub-programme are tracked with a 40 % coefficient38, while they are tracked with a 100 % coefficient under the Climate Action sub-programme39. 
Večina zneskov, predvidenih za porabo v okviru podprograma Okolje, se ponderira s 40-odstotnim koeficien-tom38, v okviru podprograma Podnebni ukrepi pa s 100-odstotnim koeficientom39.
The LIFE Programme provides us with a clear example of a case where environmental expenditure (with a maximum of 40 %) is not fully assimilated to climate, in contrast with practice in the rural development field. 
Program LIFE je jasen primer, v katerem odhodki za okolje (z največ 40 %), za razliko od prakse na področju razvoja podeželja, niso povsem prilagojeni podnebnim ciljem.
As a result, climate funding between areas cannot always be compared. 
Zato financiranje za podnebne cilje med področji ni vedno primerljivo.
38 An example of a typical project under the Environment sub-programme would be the development of wastewater treatment plants to minimise the pollution of receiving waters. 
38 Primer značilnega projekta v okviru podprograma Okolje bi bil razvoj čistilnih naprav za odpadne vode, namenjen zmanjšanju onesnaževanja sprejemnih voda.
The main objective is environmental, i.e. reducing pollution, but part of such a project might cover urban drainage networks, thereby contributing to adaptation to climate change, through flood management. 
Glavni cilj je okoljski, tj. zmanjšanje onesnaženosti, toda del takega projekta so lahko tudi mestna omrežja za odvodnjavanje, ki prispevajo k prilagajanju na podnebne spremembe z obvladovanjem poplav.
39 An example of a typical project under the Climate Action sub-programme would be renovation of the existing building stock in order to save energy and to reduce greenhouse gas emissions. 
39 Primer značilnega projekta v okviru podprograma Podnebni ukrepi bi bil obnova obstoječih stavb z namenom prihranka energije in zmanjšanja emisij toplogrednih plinov.
Observations 36 Prompt action required as contribution from research funding is falling significantly behind 60 Horizon 2020’s climate tracking results for 2014 show that 24 % of the budget was dedicated to climate action40. 
Opažanja 36 Potrebno je takojšnje ukrepanje, saj prispevki iz sredstev za raziskave bistveno zaostajajo 60 Rezultati spremljanja porabe za podnebne ukrepe v okviru programa Obzorje 2020 za leto 2014 kažejo, da je bilo za podnebne ukrepe namenjenih 24 % proračuna40.
This is considerably below the 35 % target (see Figure 4). 
To je precej manj od 35-odstotnega cilja (glej sliko 4).
The regulatory requirement41 for the multiannual work programme to include an indication of the amount of climate-related expenditure was not adhered to in either 2014-2015 or 2016-2017. 
Regulativna zahteva41, da mora biti v večletnem programu dela naveden znesek odhodkov za podnebne cilje, ni bila upoštevana ne za obdobje 2014–2015 ne za 2016–2017.
Therefore, no quantified target has been assigned to the individual work programmes identifying their contribution towards the objective to spend at least 35 % of the overall Horizon 2020 budget on climate action. 
Za posamezne programe dela zato ni bil določen količinsko opredeljen cilj, ki bi opredeljeval njihov prispevek k cilju vsaj 35-odstotne porabe celotnega proračuna programa Obzorja 2020 za podnebne ukrepe.
However, the Commission considers that the results from bottom-up areas are unpredictable by nature43. 
Rezultati s področij od spodaj navzgor pa so po mnenju Komisije nepredvidljivi43.
In 2014, the bottom-up actions represented 35 % of the total Horizon 2020 budget, and, of these, 8.5 % were considered climate related. 
Za ukrepe od spodaj navzgor je bilo v letu 2014 porabljenih 35 % skupnega proračuna programa Obzorje 2020, od tega je 8,5 % štelo za odhodke za podnebne cilje.
62 Using the projected climate contribution from programmable actions for the years 2014 to 2017, we calculated44 that between 2018 and 2020 the average share of climate-related expenditure in Horizon 2020 would have to reach 47 % to achieve the 35 % target for the whole 2014-2020 multiannual financial framework. 
62 Sodišče je s pomočjo predvidenega prispevka programskih ukrepov k podnebnim ciljem za obdobje 2014–2017 izračunalo44, da bi moral povprečni delež odhodkov za podnebne cilje iz programa Obzorje 2020 v obdobju 2018–2020 znašati 47 %, da bi se dosegel 35-odstotni cilj za celoten večletni finančni okvir za obdobje 2014–2020.