natgillin/translations-raw huggingface dataset:
All these objectives require the organisation to produce estimates of error separately from estimates of corrective action. 
Zaradi vseh teh ciljev mora organizacija ocene napak pripraviti ločeno od ocen popravnih ukrepov.
It is also important for the body to evaluate the impact of errors arising from different causes. 
Pomembno je tudi, da organ oceni vpliv napak, do katerih pride iz različnih vzrokov.
53 In the US, the Executive Office of the President (Office of Management and Budget) provides federal agencies with instructions on how to make statistical estimates of the level of improper payments, in particular it does not allow federal agencies to rely on self-reporting by sub-agencies or the recipients of the payments as the sole source for improper payment estimates79, nor to net off the improper payments total by calculating the impact of recovery action. 
53 V ZDA izvršni urad predsednika (urad za upravljanje in proračun) zveznim agen­ cijam zagotavlja navodila za pripravo statističnih ocen ravni nepravilnih plačil. Zlasti zveznim agencijam ne dovoli, da se zanašajo na samoporočanje podagencij ali prejemnikov plačil kot na edini vir ocen nepravilnih plačil79 niti da bi pobotale skupni znesek nepravilnih plačil z izračunom vpliva izterjave.
The auditors of the government agencies (the inspectors general) are required to assess whether the agencies were compliant with Iperia. 
Revizorji vladnih agencij (generalni inšpektorji) morajo oceniti, ali so agencije delovale v skladu z zakonom IPERIA.
79 The agency may however coordinate this work with the work performed by other auditors. 
79 Agencija pa lahko to delo usklajuje z delom, ki ga opravijo drugi revizorji.
Executive Office of the President, Office of Management and Budget, Appendix C to circular No A-123 requirements for effective estimation and remediation of improper payments, 2014. 
Izvršni urad predsednika, urad za upravljanje in proračun, zahteve za uspešno ocenjevanje in saniranje nepravilnih plačil iz Priloge C k okrožnici št. A­123, 2014.
80 IMPROPER PAYMENTS: Chief Financial Officers (CFO) Act agencies need to improve efforts to address compliance issues, GAO, June 2016. 
80 IMPROPER PAYMENTS: Chief Financial Officers (CFO) Act agencies need to improve efforts to address compliance issues (nepravilna plačila: agencije, za katere se uporablja zakon o finančnih direktorjih, si morajo bolj prizadevati za obravnavo zadev v zvezi s skladnostjo), GAO, junij 2016.
Observations 45 Reports introduced through the Prodi reform still form the basis for Commission internal reporting 54 The reform introduced planning and monitoring tools in the Commission. 
Opažanja 45 Poročila, uvedena s Prodijevo reformo, so še vedno osnova za notranje poročanje Komisije 54 Z reformo so bila na Komisiji uvedena orodja za načrtovanje in spremljanje.
Each DG prepared a management plan (MP) for the year to come, intended to translate policy objectives in the Commission’s work programme into concrete operational objectives. 
Vsak generalni direktorat je pripravil načrt upravljanja za prihodnje leto, katerega namen je bil prevesti cilje iz programa dela Komisije v konkretne operativne cilje.
The AAR includes a declaration by the director-general or head of department on the financial information provided in the AAR. 
Vključuje izjavo generalnega direktorja ali vodje oddelka o finančnih informaci­ jah, ki so v njem navedene.
56 If the director-general is unable to make the declaration in full, he/she issues a ‘reservation’ (i.e. qualifies the assurance given). 
56 Če generalni direktor zahtevane izjave ne more dati v celoti, izreče pridržek (tj. da zagotovilo s pridržkom).
57 The Commission summarises and comments on the AARs in an annual report known until 2015 as the Synthesis Report (SR) (produced jointly by SG and DG BUDG). 
57 Komisija povzame letna poročila o dejavnostih in jih obrazloži v letnem poročilu, ki se je do leta 2015 imenovalo zbirno poročilo (skupaj ga pripravita Generalni sekretariat in GD BUDG).
In spite of requests by the Parliament (see Box 16), the Commission does not provide explicit assurance through this document: as described above (Figure 4) it provides a statement that in approving the SR it takes ‘political responsibility’ for the Commission’s actions. 
Kljub zahtevam Parlamenta (glej okvir 16) s tem doku­ mentom ne daje izrecnega zagotovila. Kot je opisano zgoraj (slika 4), da izjavo, da s potrditvijo zbirnega poročila prevzema politično odgovornost za delovanje Komisije.
The varying titles of the SR and the different forms in which the Commission has expressed its duties are set out in Figure 8. 
Različni naslovi zbirnega poročila in različni načini, na katere Komisija prikazuje svoje obveznosti, so predstavljeni na sliki 8.
81 The Strategic Plan is built around objectives to be achieved in support of the delivery of the Commission’s priorities during its whole mandate (i.e. 2016-2019 for this planning cycle) and provides the framework for the implementation details to be specified in the subsequent Annual Management Plan. 
81 Strateški načrt temelji na ciljih, ki jih je treba doseči v podporo izvajanju prednostnih nalog Komisije v celotnem trajanju njenega mandata (tj. v obdobju 2016–2019 za ta ciklus načrtovanja), in zagotavlja okvir za določitev podrobnosti za izvajanje v letnem načrtu upravljanja, ki mu sledi.
82 The Annual Activity Reports are made public after publication of the AMPR. While the SG, DG BUDG and IAS review AARs (the ‘peer review’) and the IAS carries out a small number of ‘limited review’ audits each year, the director-general has the final say on the content of the report. 
Generalni sekretariat, GD BUDG in Služba za notranjo revizijo pregledujejo letna poročila o dejavnosti (medsebojni pregled), Služba za notranjo revizijo vsako leto izvede majhno število delnih pregledov, zadnjo besedo pri vsebini poročila pa ima generalni direktor.
Observations 46 PRESSURE FROM PARLIAMENT 2003: It called upon the Commission to convert the ‘Annual Synthesis Report into a consolidated assurance statement on the Commission’s management and financial controls as a whole’83. 2010: It called upon the Commission to ‘further improve its corporate governance and to inform the discharge authority of actions and measures taken by: ο incorporating those elements of corporate governance required or proposed by Union company law relevant for Union institutions; ο taking measures allowing the President to sign the accounts, and to present together with the accounts: - a description of the risks and uncertainties which could affect the achievement of the policy objectives as well as a statement in which the President, together with the college of commissioners, accepts responsibility for risk management; and - a formal Corporate Governance declaration clearly showing which international standards for corporate governance the Commission is adhering to as well as objective and complete explanations if there is a need to depart from the corporate governance code’s recommendation (the ’comply or explain‘ principle)’84. 
Opažanja 46 PRITISK PARLAMENTA Pritisk Parlamenta: dajanje zagotovil Evropski parlament si je pogosto prizadeval za bolj eksplicitno izjavo Komisije. 2003: Komisijo je pozval, naj spremeni „letno sintezno poročilo v konsolidirano izjavo o zanesljivosti o uprav­ nem in finančnem nadzoru Komisije kot celoti“.83 2010: Komisijo je pozval, naj „še naprej izboljšuje vodenje in obvešča organ za podelitev razrešnice o ukrepih, uvedenih z: ο vključitvijo elementov vodenja podjetij, ki jih zahteva ali priporoča zakonodaja Unije na področju gospo­ darskih družb in ki zadevajo institucije Unije; ο sprejetjem ukrepov, ki bi predsedniku omogočili, da podpiše računovodske izkaze in skupaj z njimi predlo­ ži naslednje: – opis tveganj in negotovosti, ki bi lahko vplivale na uresničitev ciljev politik, ter izjavo, v kateri predsed­ nik skupaj s kolegijem komisarjev sprejema odgovornost za upravljanje tveganj, ter – uradno izjavo o vodenju z jasno navedbo, katere mednarodne standarde vodenja podjetij je Komisija spoštovala, pa tudi s cilji in izčrpno razlago v primerih, ko se je bilo treba oddaljiti od priporočil kodek­ sa o vodenju podjetij (načelo „spoštuj ali pojasni“)“.84 Komisija je priporočilo zavrnila.
2013: The Parliament called for the Commission ‘to issue in its synthesis report a proper ‘statement of assurance’ based on the Directors-General annual activity reports’85. 83 P6_TA(2005)0092, paragraph 62. 
2013: Parlament je pozval Komisijo, naj „v zbirnem poročilu izda ustrezno izjavo o zanesljivosti, temelječo na letnih poročilih generalnih direktorjev o dejavnostih“.85 83 P6_TA(2005)0092, odstavek 62.
84 P7_TA(2012)0153, paragraph 35. 
84 P7_TA(2012)0153, odstavek 35.
85 See footnote 74. 
85 Glej opombo 74.
Conclusions and 48 recommendations 58 The Commission is a complex organisation responsible for an annual budget of more than 140 billion euros. 
Zaključki 48 in priporočila 58 Komisija je kompleksna organizacija, odgovorna za letni proračun v višini več kot 140 milijard EUR.
It achieved a significant overhaul of its governance arrangements in the first decade of the millennium, such as creating the IAS86, setting up the APC87, applying international standards for internal control88 and accounting89. 
V prvem desetletju tega tisočletja je zelo prenovila svoje ure­ ditve upravljanja, na primer ustanovila je Službo za notranjo revizijo86 in Odbor za spremljanje poteka revizij87 ter začela uporabljati mednarodne standarde za notranji nadzor88 in računovodstvo89.
However best practice has continued to evolve. 
Toda najboljša praksa se je razvijala naprej.
Although some action90 has been taken, we have identified areas in which the Commission’s governance arrangements with focus on audit, financial management and control diverge from or do not meet in full best practice set out in standards or put in place by the international and public bodies we selected as benchmarks. 
Čeprav je bilo sprejetih nekaj ukrepov90, je Sodišče odkrilo področja, na katerih so se ureditve upravljanja Komisije, ki so osredotočene na revizijo, finančno poslo­ vodenje in nadzor, oddaljile od najboljših praks, določenih v standardih, ali tistih, ki so jih uvedli mednarodni in javni organi, ki jih je Sodišče izbralo za referenčno merilo, ali pa teh praks ni v celoti izvajala.
59 The distinction made between the ‘political responsibility of commissioners’ and the operational responsibility of directors-general means that it has not always been made clear whether ‘political responsibility’ encompasses responsibility for the actions of the DGs or is distinct from it (see paragraphs 21 and 22). 
59 Razlikovanje med politično odgovornostjo komisarjev in operativno odgovor­ nostjo generalnih direktorjev pomeni, da ni bilo vedno jasno, ali politična od­ govornost obsega odgovornost za delovanje generalnih direktoratov ali je od njih ločena (glej odstavka 21 in 22).
60 The IAS focuses its efforts on the internal control systems of the Commission. 
60 Služba za notranjo revizijo osredotoča svoja prizadevanja na sisteme notranje kontrole na Komisiji.
Operations outside the Commission — the spending for which the Commission is responsible — are the responsibility of the ex post verification units in spending directorates-general (see paragraphs 25 to 26). 
Za delovanje zunaj Komisije, tj. za porabo, za katero je odgovorna Komisija, so odgovorne enote za naknadno preverjanje v generalnih direktoratih, ki sredstva porabijo (glej odstavka 25 in 26).
This has an impact on the information presented to the Commission’s audit committee — the APC. 
To vpliva na informacije, predložene revizijskemu odboru Komisije – Odboru za spremljanje poteka revizij.
The role of the APC (and the participation of independent, external members) is more limited than that of audit committees at international bodies that we selected as benchmarks (see paragraphs 30 to 31). 
Vloga Odbora za spremljanje poteka revizij (in sodelovanje neodvisnih zunanjih članov) je bolj omejena od vloge revizijskih odborov pri mednarodnih organih, ki smo jih izbrali za referenčno merilo (glej odstavka 30 in 31).
61 In the area of internal control, after implementing COSO 1992, the Commission is moving to the COSO 2013 framework. 
61 Na področju notranjega nadzora Komisija po izvajanju zahtev COSO iz leta 1992 prehaja na okvir COSO iz leta 2013.
While the Commission has produced two communications on fraud and an anti-fraud strategy (AFS), this risk is not reflected in the current internal control framework (paragraph 39). 
Komisija je sicer pripravila dve sporočili o strategiji v zvezi z goljufijami in bojem proti goljufijam, vendar se to tveganje ne odraža v sedanjem okviru notranje kontrole (odstavek 39).
This can have a negative impact on the effectiveness of the DGs fraud assessment exercise92 exposing the Commission to potential fraud risk. 
To bi lahko negativ­ no vplivalo na uspešnost ocene v zvezi z goljufijami92, ki jo pripravljajo generalni direktorati, zaradi česar za Komisijo obstaja tveganje morebitne goljufije.
86 See paragraphs 23 to 24. 
86 Glej odstavka 23 in 24.
87 See paragraphs 27 to 29. 
87 Glej odstavke 27–29.
88 COSO, see paragraphs 32 to 34. 
88 COSO, glej odstavke 32–34.
89 IPSAS, see paragraphs 40 to 41. 
89 MRSJS, glej odstavka 40 in 41.
90 Including the publication alongside the accrual-based EU accounts of the financial statement discussion and analysis, reporting on performance (resulting in 2015 in an integration with reporting on management in the annual management and performance report) and the transition to the updated 2013 COSO internal control – integrated framework. 
90 Vključno z objavo razprave in analize računovodskih izkazov skupaj z računovodskimi izkazi EU na podlagi nastanka poslovnega dogodka, poročanjem o smotrnosti (ki je bilo v letu 2015 združeno s poročanjem o upravljanju v letnem poročilu o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna) in prehodom na posodobljeno notranjo kontrolo COSO 2013 – celostni okvir.
91 See paragraph 17. 
91 Glej odstavek 17.
92 ‘[...] the anti-fraud risk assessments of DGs are not sufficiently coordinated with the annual risk management exercise, or are too high level to take the existing internal control structure into account. 
92 Ocene tveganja pri preprečevanju goljufij, ki jih pripravijo generalni direktorati, niso dovolj usklajene z letnim postopkom za obvladovanje tveganja ali pa so na previsoki ravni, da bi upoštevale obstoječe strukture notranje kontrole.
They do not address all elements of the fraud cycle, and do not cover all management modes. 
Ne obravnavajo vseh elementov cikla goljufije in ne zajemajo vseh modelov upravljanja.
Furthermore, risks identified in the AFS are not prioritised and cannot be individually reconciled or identified with actions in the AFS action plan.’( IAS Working paper supporting the 2015 Overall Opinion, May 2016). Conclusions and recommendations 49 62 Since 2005 the Commission has produced annual accounts in accordance with international standards. 
Tveganja, ugotovljena v okviru strategije za boj proti goljufijam, niso prednostno razvrščena, polega tega pa jih ni mogoče individualno uskladiti z ukrepi v akcijskem načrtu strategije za boj proti goljufijam in zanje ni mogoče ugotoviti, kateri od teh ukrepov naj bi jih obravnaval (delovni dokument Službe za notranjo revizijo, ki podpira splošno mnenje za leto 2015, maj 2016).
However, despite recent innovations, involving cooperation with the Court, the Commission still publishes them later than the majority of the EU Member States (see paragraph 44 and Figure 7). 
Zaključki in priporočila 49 62 Komisija od leta 2005 pripravlja letne računovodske izkaze v skladu z medna­ rodnimi standardi, vendar jih kljub nedavnim izboljšavam, ki vključujejo sode­ lovanje s Sodiščem, še vedno objavi pozneje kot večina držav članic EU (glej odstavek 44 in sliko 7).
63 The Commission has recently begun to accompany the accounts with non-financial information. 
63 Komisija je računovodskim izkazom nedavno začela prilagati nefinančne informa­ cije.
However, despite improvements, it still provides less non-financial information alongside the accounts than the other organisations we considered. 
Kljub izboljšavam pa je nefinančnih informacij še vedno manj kot pri drugih organizacijah, ki smo jih upoštevali.
Information is dispersed among several corporate and DG-level documents (see paragraphs 45 to 47). 
Informacije so razpršene v več dokumentih organizacije in dokumentih na ravni generalnih direktoratov (glej odstavke 45 do 47).
64 Since 2013 the Commission has recognised that the EU spending is affected by a material level of error. 
64 Od leta 2013 Komisija priznava, da na porabo EU vpliva pomembna stopnja na­ pake.
Individual DGs’ estimations of the level of irregular spending are not based on a consistent methodology (see paragraphs 50 to 53). 
Ocene stopnje nepravilne porabe posameznih generalnih direktoratov ne temeljijo na dosledno uporabljani metodologiji (glej odstavke 50 do 53).
65 Best practice has continued to evolve since the Prodi reforms. 
65 Najboljša praksa se je po Prodijevih reformah še naprej razvijala.
Although some action has been taken, we conclude that the Commission diverges from, or does not meet in full best practice in the following areas: ο coverage of high level governance issues by the IAS (paragraphs 25 to 26); ο composition of the APC (paragraph 31); and ο coverage by the APC of: - external audit results; - risk management; - financial and performance reporting; and - the work of the Commission’s audit directorates and ex post verification units (paragraphs 26, 30 to 31); ο consider the risk of fraud in the internal control framework (paragraph 39); ο timing of publication of financial statements (paragraph 44); 
Čeprav je bilo sprejetih nekaj ukrepov, je Računsko sodišče prišlo do zaključka, da se je Komisija na naslednjih področjih oddaljila od najboljših praks ali pa teh praks ni v celoti izvajala: ο obravnava vprašanj v zvezi z upravljanjem na visoki ravni v Službi za notranjo revizijo (odstavka 25 in 26); ο sestava Odbora za spremljanje poteka revizij (odstavek 31) in ο obravnava naslednjih zadev na Odboru za spremljanje poteka revizij: – rezultatov zunanje revizije, – obvladovanja tveganj, – računovodskega poročanja in poročanja o smotrnosti ter – dela direktoratov Komisije za revizijo in enot za naknadno preverjanje (odstavki 26, 30 in 31); ο upoštevanje tveganja goljufije v okviru notranje kontrole (odstavek 39); ο čas objave računovodskih izkazov (odstavek 44);
Conclusions and recommendations 50 ο accompanying the financial statements with: - a governance statement; - a President’s report; - a discussion of operational and strategic risks; - a report on non-financial performance; - information on activities during the year and the achievement of policy objectives; - a report on the role and conclusions of the Audit Committee; and - a mid-and long-term fiscal sustainability statement (Figure 7 and paragraph 45). ο consistency of calculation of the level of irregular spending and analysis of results across all DGs (paragraph 53). 
Zaključki in priporočila 50 ο prilaganje naslednjih dokumentov računovodskim izkazom: – izjave o upravljanju, – poročila predsednika, – razprave o operativnih in strateških tveganjih, – poročila o nefinančni uspešnosti, – informacij o dejavnostih med letom in doseganju ciljev politike, – poročila o vlogi revizijskega odbora in njegovih zaključkih ter – izjave o srednjeročni in dolgoročni fiskalni vzdržnosti k računovodskim izkazom (slika 7 in odstavek 45); ο doslednost izračunavanja stopnje nepravilne porabe in analiza rezultatov vseh generalnih direktoratov (odstavek 53).
66 The Commission should either comply with best practice, or explain why it considers it inappropriate to do so (see footnote 19): Recommendation 1 — Explain where it does not comply with best practice The Commission should, as required of European public interest entities, when it decides not to follow best practice, explain its reasons for not doing so. 
66 Komisija bi morala upoštevati najboljšo prakso ali pojasniti, zakaj se ji to ne zdi primerno (glej opombo 19): Priporočilo 1 – Kadar Komisija ne upošteva najboljše prakse, naj to pojasni Kot se zahteva od evropskih subjektov javnega interesa, bi morala Komisija, kadar ne upošteva najboljše prakse, navesti razloge, zakaj se je tako odločila.
Target implementation date: April 2017. 
Ciljni rok za uresničitev: april 2017.
Target implementation date: April 2018. 
Ciljni rok za uresničitev: april 2018.
Conclusions and recommendations 52 This report was adopted by Chamber V, headed by Mr Lazaros S. LAZAROU, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg at its meeting of 20 September 2016. 
Zaključki in priporočila 52 To poročilo je sprejel senat V, ki ga vodi Lazaros S. LAZAROU, član Evropskega računskega sodišča, v Luxembourgu na zasedanju 20. septembra 2016.
Annexes 53 The GGPS Framework and COSO 2013 Principles of good governance in the public sector (GPPS) Framework (CIPFA/IFAC) A. Behaving with integrity, demonstrating strong commitment to ethical values, and respecting the rule of law. 
Priloge 53 Okvir za dobro upravljanje v javnem sektorju in COSO 2013 Okvir za načela dobrega upravljanja v javnem sektorju (GGPS) (CIPFA/IFAC) A. Izkazovanje integritete in močne zavezanosti etičnim vrednotam ter spoštovanje pravne države.
(A-1) B. Ensuring openness and comprehensive stakeholder engagement. 
(A-1) B. Zagotavljanje odprtosti in celovitega udejstvovanja deležnikov.
(B-15) C. Defining outcomes in terms of sustainable economic, social, and environmental benefits. 
(B-15) C. Opredeljevanje rezultatov v smislu trajnostnih gospodarskih, socialnih in okoljskih koristi.
The organization identifies risks to the achievement of its objectives across the entity and analyzes risks as a basis for determining how the risks should be managed. 
Organizacija opredeli tveganja za nedoseganje svojih ciljev v celotnem subjektu in jih analizira ter na podlagi tega določa, kako je treba tveganja obvladovati.
The organization considers the potential for fraud in assessing risks to the achievement of objectives. 
Organizacija pri ocenjevanju tveganja za nedoseganje ciljev upošteva potencial za goljufije.
Annexes 54 Key elements of selected corporate reporting frameworks Directive 2014/95/EU IIRC Building Trust Award (UK) IPSASB Recommended Practice Guideline No 2 OECD Guidelines for Multinational Enterprises (III Disclosure) Governance Corporate governance Governance Narrative clearly demonstrating governance structure and tone at the top. 
Priloge 54 Ključni elementi izbranih okvirov za poročanje podjetij Direktiva 2014/95/EU IIRC Building Trust Award (Združeno kraljestvo) Smernica št.