natgillin/translations-raw huggingface dataset:
105 The RAL from the 2014-2020 period is expected to decline from 2020 until 2025, when what remains will normally be insignificant. 
105 Neporavnane obveznosti iz obdobja 2014–2020 naj bi se po pričakovanjih od leta 2020 do leta 2025 zmanjšale. Takrat bo to, kar bo ostalo, zanemarljivo.
The main challenge will be to ensure that an even higher RAL does not start to build in the new period. 
Večji izziv bo, kako zagotoviti, da v novem obdobju ne bo začela nastajati še višja stopnja neporavnanih obveznosti.
Some of the measures the Commission introduced for the current MFF (such as the annual clearance of accounts) or proposed for the next MFF (change from рn+3с to рn+2с decommitment rule, lower pre-financing, maintaining similar management and control arrangements (such as the roll-over of the designated authorities in the Member States), greater flexibility in transferring funds within and between programmes)88 may partially address this challenge. 
Spopadanje s tem izzivom bo morda delno mogoče z nekaterimi ukrepi, ki jih je Komisija uvedla za sedanji večletni finančni okvir (kot je letna potrditev obračunov) ali predlagala za naslednji večletni finančni okvir (pravilo sprostitve obveznosti n + 2 namesto n + 3, nižji zneski predhodnega financiranja, ohranitev podobne ureditve upravljanja in nadzora (na primer ohranitev imenovanih organov v državah članicah), večja prožnost pri prenosu sredstev znotraj programov in med njimi).88 106 Preprečevanje kopičenja neporavnanih obveznosti v okviru naslednjega večletnega finančnega okvira bi olajšali tudi naslednji ukrepi: o 87 88 pravočasno sprejetje večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 in večletnih programov, ki so povezani z njim, Glej odstavek 2.36 letnega poročila Sodišča za leto 2016.
42 88 Proposal for a Regulation of the European Parliament and the Council laying down common provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund Plus, the Cohesion Fund, and the European Maritime and Fisheries Fund and financial rules for those and for the Asylum and Migration Fund, the Internal Security Fund and the Border Management and Visa Instrument, COM(2018)375. 
Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo in o finančnih pravilih zanje ter za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za upravljanje meja in vizume (COM(2018) 375).
89 Seeourbriefingpapers:рSimplificationinpost-2020deliveryofCohesionPolicyспMay 2018; рA contribution to simplification of EU research programme beyond Horizon 2020с п March 2018; рFuture of CAPс п March 2018. 
45 89 Glej informativne dokumente Sodišča: Poenostavitev izvajanja kohezijske politike po letu 2020, maj 2018, Prispevek k poenostavitvi raziskovalnega programa EU po izteku programa Obzorje 2020, marec 2018, Prihodnost skupne kmetijske politike, marec 2018.
Note 2: The total amounts of RAL do not includethe RAL for other institutions. 
Opomba 2: V skupne zneske neporavnanih obveznosti niso vključene neporavnane obveznosti za druge institucije.
Source: ECA, based on information from the Commissionуs data warehouse. 
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi informacij iz podatkovnega skladišča Komisije
Source: ECA, based on the Commission report рAnalysis of the budgetary implementation of the ESI funds in 2017с. 
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi poročila Komisije z naslovom Analysis of the budgetary implementation of the ESI Funds in 2017
ECA team This ECAуs Rapid Case Review рOutstanding commitments in the EU budget п A closer lookс was adopted by Chamber V Financing and administration of the EU, headed by ECA Member Lazaros S. Lazarou. 
Ekipa Evropskega računskega sodišča Hiter pregled primera Evropskega računskega sodišča z naslovom Podroben pregled neporavnanih obveznosti v proračunu EU je sprejel senat V (Financiranje in upravljanje EU), ki ga vodi član Evropskega računskega sodišča Lazaros S. Lazarou.
The task was led by ECA Member Annemie Turtelboom, supported by Dennis Wernerus, Head of Private Office; Margit Spindelegger, Principal Manager; Paul Sime, Head of Task; Michael Tatianos and Mircea-Cristian Martinescu. 
Nalogo je vodila članica Evropskega računskega sodišča Annemie Turtelboom, pomagali pa so ji vodja njenega kabineta Dennis Wernerus, vodilna upravna uslužbenka Margit Spindelegger, vodja naloge Paul Sime ter Michael Tatianos in Mircea-Cristian Martinescu.
Thomas Everett provided linguistic support and Manuela Magliocca and Val▌rie Tempez-Erasmi provided secretarial assistance. 45 
Jezikovno podporo je zagotovil Thomas Everett, administrativno podporo pa Manuela Magliocca in Valérie Tempez-Erasmi.
After years of almost uninterrupted increase, the EU budgetуs outstanding commitments reached a new high of ш267 billion by the end of 2017. 
Po več letih skoraj neprekinjenega večanja so ob koncu leta 2017 neporavnane obveznosti v proračunu EU dosegle novo najvišjo vrednost 267 milijard EUR.
Most of them represent a future payment obligation of the EU budget. 
Večina jih predstavlja prihodnjo obveznost plačil v proračunu EU.
With this review, we provide insight into how their amount has evolved over time and what are the main factors behind the upward trend. 
V tem pregledu Sodišče zagotavlja vpogled v to, kako se je njihov znesek sčasoma razvijal in kateri so glavni dejavniki trenda naraščanja.
Such factors include commitment appropriations being higher than payment appropriations, the closure of one MFF overlapping with the start of a new one and the EU financed programmes in the Member States facing slow implementation. 
Ti vključujejo višji znesek odobritev za prevzem obveznosti v primerjavi z zneskom odobritve plačil, prekrivanje konca enega večletnega finančnega okvira z začetkom novega in počasno izvajanje programov, ki jih financira EU, v državah članicah.
We identify the risks posed to the EU budget by the large amount of outstanding commitments such as the impossibility to meet future payment needs, as well as possible solutions. 
Sodišče je opredelilo tveganja za proračun EU zaradi visokega zneska neporavnanih obveznosti, na primer nezmožnost izpolnjevanja prihodnjih potreb po plačilih, in morebitne rešitve.
EUROPEAN COURT OF AUDITORS 12, rue Alcide De Gasperi 1615 Luxembourg LUXEMBOURG Tel. +352 4398-1 Enquiries: eca.europa.eu/en/Pages/ContactForm.aspx Website: eca.europa.eu Twitter: @EUAuditors ╘ European Union, 2019 For any use or reproduction of photos or other material that is not under the European Union copyright, permission must be sought directly from the copyright holders. 
EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČE 12, rue Alcide De Gasperi 1615 Luxembourg LUKSEMBURG Tel. +352 4398-1 Vprašanja: eca.europa.eu/sl/Pages/ContactForm.aspx Spletišče: eca.europa.eu Twitter: @EUAuditors © Evropska unija, 2019. Za dovoljenje za uporabo ali reprodukcijo fotografij ali drugega gradiva, za katere Evropska unija nima avtorskih pravic, je treba zaprositi neposredno imetnike avtorskih pravic.
Rapid case review Reporting on sustainability: A stocktake of EU Institutions and Agencies June 2019 EN 
Hiter pregled primera Poročanje o trajnostnosti: pregled stanja v institucijah in agencijah EU Junij 2019 SL
Contents Executive summary Introduction Sustainable development and sustainability Sustainability reporting Reasons for reporting on sustainability Paragraph I-VIII 01-21 01-05 06-11 12-14 15-21 22-25 26-43 27-28 29-38 39-43 44-66 47-53 54-56 57-66 67-72 73-82 What to include in sustainability reports and where to publish them Review scope and approach Pre-requisites for sustainability reporting Involvement of stakeholders Development of a strategy Mainstreaming Reporting on sustainability in EU institutions and agencies Performance reporting by the Commission Eurostat report on progress towards the SDGs in an EU context Sustainability information provided by EU institutions and agencies Auditing sustainability information Challenges for sustainability reporting in EU institutions and agencies 2 
Vsebina Povzetek Uvod Trajnostni razvoj in trajnostnost Poročanje o trajnostnosti Razlogi za poročanje o trajnostnosti Odstavek I-VIII 01-21 01-05 06-11 12-14 15-21 22-25 26-43 27-28 29-38 39-43 44-66 47-53 54-56 57-66 67-72 73-82 Katere informacije je treba vključiti v poročila o trajnostnosti in kje jih je treba objaviti? Obseg in pristop pregleda Predpogoji za poročanje o trajnostnosti Vključevanje deležnikov Razvoj strategije Vključevanje vprašanj trajnostnosti Poročanje o trajnostnosti v institucijah in agencijah EU Poročanje Komisije o smotrnosti Poročilo Eurostata o napredku pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja v kontekstu EU Informacije o trajnostnosti, ki jih zagotavljajo institucije in agencije EU Revidiranje informacij o trajnostnosti Izzivi za poročanje o trajnostnosti v institucijah in agencijah EU 2
Annexes Annex I — Approach and Methodology Annex II — Information related to sustainability, published or collected by EU Institutions and Agencies Acronyms and abbreviations Glossary Endnotes ECA team 3 
Priloge Priloga I - Pristop in metodologija Priloga II - Informacije v zvezi s trajnostnostjo, ki jih objavljajo ali zbirajo institucije in agencije EU Kratice in okrajšave Glosar Končne opombe Ekipa Evropskega računskega sodišča 3
Executive summary I The European Union is committed to implementing the 2030 Agenda for sustainable development and its 17 Sustainable Development Goals (SDGs). 
Povzetek I Evropska unija je zavezana izvajanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030 in 17 ciljev trajnostnega razvoja.
This review takes stock of the status of reporting on the achievement of the SDGs and sustainability at EU level as well as reporting by individual EU institutions and agencies. 
V tem pregledu sta ocenjena stanje poročanja o izpolnjevanju ciljev trajnostnega razvoja in trajnostnosti na ravni EU ter poročanje posameznih institucij in agencij EU.
II Sustainability reporting is the practice of measuring, disclosing and being accountable to internal and external stakeholders for organisational performance towards the goal of sustainable development. 
II Poročanje o trajnostnosti je merjenje organizacijske smotrnosti pri uresničevanju cilja trajnostnega razvoja, obveščanje o njej ter prevzemanje odgovornosti zanjo do notranjih in zunanjih deležnikov.
Sustainability reporting is both a management and an accountability tool. 
Je orodje za upravljanje in orodje za zagotavljanje odgovornosti.
III There is no specific legal obligation for the Commission or other EU institutions to produce sustainability reports. 
III Komisija in druge institucije EU nimajo nikakršne posebne pravne obveznosti za pripravo poročil o trajnostnosti.
Since the EU has committed itself to the SDGs and to achieving sustainable development in general, sustainability reporting would be expected to be an integral part of reporting on performance and results. 
Glede na to, da se je EU zavezala ciljem trajnostnega razvoja in doseganju trajnostnega razvoja na splošno, bi pričakovali, da bo poročanje o trajnostnosti sestavni del poročanja o smotrnosti in rezultatih.
IV This review shows that the Commission does not report on the contribution of the EU budget or EU policy to achieving the SDGs. 
IV Ta pregled je pokazal, da Komisija ne poroča o prispevku proračuna ali politike EU k uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja.
One exception is the area of external action where the Commission has started to adapt its performance reporting system in relation to SDGs and sustainability. 
Izjema je področje zunanjega delovanja, v zvezi s katerim je Komisija svoj sistem za poročanje o smotrnosti začela prilagajati glede na cilje trajnostnega razvoja in trajnostnost.
The Commission has recently published a reflection paper where it describes selected Commission policies related to the SDGs. 
Komisija je pred kratkim objavila dokument za razpravo, v katerem je opisala nekatere svoje politike v zvezi s cilji trajnostnega razvoja.
The EU’s statistical office (Eurostat) publishes an overall description of the “progress towards the SDGs in an EU context”. However, this does not attempt to measure the contribution of the EU’s policies and budget to the 2030 Agenda. 
Statistični urad EU (Eurostat) objavlja splošen opis „napredka v zvezi s cilji trajnostnega razvoja v kontekstu EU”, vendar njegov cilj pri tem ni merjenje prispevka politik in proračuna EU k Agendi 2030.
V This review also reveals that the pre-requisites for meaningful sustainability reporting are largely not yet in place. 
V Iz tega pregleda je poleg tega razvidno, da predpogoji za smiselno poročanje o trajnostnosti večinoma še niso izpolnjeni.
The Commission has published a reflection paper outlining scenarios for a sustainable Europe, but it does not currently have an EU strategy that covers the SDGs up to 2030. 
Komisija je objavila dokument za razpravo, v katerem je opisala scenarije za trajnostno Evropo, nima pa strategije EU, s katero bi bili zajeti cilji trajnostnega razvoja do leta 2030.
VI This review also looked at what EU institutions (other than the Commission) and EU agencies do in the area of sustainability reporting. 
VI V tem pregledu je Sodišče preučilo tudi delo institucij (razen Komisije) in agencij EU na področju poročanja o trajnostnosti.
We found that one EU institution, the European Investment Bank, and one EU agency, the European Union Intellectual Property Office, publish a sustainability report. 
Ugotovilo je, da poročila o trajnostnosti objavljata ena institucija EU, in sicer Evropska investicijska banka, in ena agencija EU, in sicer Urad Evropske unije za intelektualno lastnino.
Other EU institutions and agencies collect some information related to sustainability, and sometimes publish it, but this is often piecemeal and incomplete and does not cover all aspects of 4 
Druge institucije in agencije EU sicer zbirajo nekatere informacije v zvezi s trajnostnostjo, ki jih včasih tudi objavijo, vendar so te pogosto razdrobljene in nepopolne ter ne zajemajo vseh vidikov 4
sustainability. 
trajnostnosti.
The information mainly relates to how the running of the organisations affects sustainability rather than how they have considered sustainability in their overall strategy and operations. 
Nanašajo se predvsem na to, kako vodenje organizacij vpliva na trajnostnost, ne pa na to, kako organizacije trajnostnost upoštevajo v svoji splošni strategiji in pri svojih dejavnostih.
VII This review highlights benefits for organisations engaging in sustainability reporting and describes developments in auditing sustainability reporting. 
VII V tem pregledu so poudarjene koristi za organizacije, ki poročajo o trajnostnosti, opisan pa je tudi razvoj dogodkov na področju revizije poročil o trajnostnosti.
It also presents examples of practices in the Member States, both in the public and the private sectors. 
Predstavljeni so tudi primeri praks v državah članicah v javnem in zasebnem sektorju.
VIII We identify four challenges for sustainability reporting in EU institutions and agencies: o Developing an EU strategy post-2020 that covers the SDGs and sustainability o Integrating sustainability and SDGs into the EU budget and the performance framework o Developing sustainability reporting in EU institutions and agencies o Increasing the credibility of sustainability reporting through audit 5 Introduction Sustainable development and sustainability 01 Sustainable development is usually defined as “development that meets the needs of the present without compromising the ability of future generations to meet their own needs”1. 
VIII Sodišče je opredelilo štiri izzive za poročanje o trajnostnosti v institucijah in agencijah EU: o razvoj strategije EU za obdobje po letu 2020, ki bi zajemala cilje trajnostnega razvoja in trajnostnost, o vključevanje trajnostnosti in ciljev trajnostnega razvoja v proračun EU in okvir smotrnosti, o razvoj poročanja o trajnostnosti v institucijah in agencijah EU, o povečanje verodostojnosti poročanja o trajnostnosti z revizijo. 5
This illustrates that environmental, social and economic sustainability dimensions are closely linked. The European Political Strategy Centre – the Commissions’ “think tank” – has highlighted overlooking these connections as one of the key risks to the sustainable future of the EU6. 
Evropsko središče za politično strategijo – možganski trust Komisije – je poudarilo, da je neupoštevanje teh povezav eno od ključnih tveganj za trajnostno prihodnost EU.6 04 Ko je Generalna skupščina Združenih narodov sprejela Agendo 20307 in njenih 17 ciljev trajnostnega razvoja, je trajnostni razvoj po vsem svetu dobil znaten nov zagon.
04 The adoption of the 2030 Agenda7 and its 17 SDGs by the United Nations General Assembly has given appreciable new impetus to sustainable development worldwide. The SDGs (Figure 1) are based on the three dimensions of sustainability and include elements of economic development, social inclusion and sustainable environmental management8. 
Cilji trajnostnega razvoja (slika 1) temeljijo na treh razsežnostih trajnostnosti in vključujejo elemente gospodarskega razvoja, socialne vključenosti in trajnostnega ravnanja z okoljem.8 V nasprotju s predhodnimi cilji – razvojnimi cilji tisočletja – so ti univerzalni in namenjeni vsem državam.
6 Figure 1 – The 17 Sustainable Development Goals Source: https://www.un.org/sustainabledevelopment/news/communications-material/. © United Nations. 
6 Slika 1 – 17 ciljev trajnostnega razvoja 7 Vir: https://www.un.org/sustainabledevelopment/news/communications-material/ © Združeni narodi 05 EU in njene države članice9 so zavezane izvajanju Agende 2030 in prispevanju ciljem trajnostnega razvoja.
Furthermore, sustainable development is embedded in the EU treaties (Box 1). 7 
Poleg tega je trajnostni razvoj vključen v pogodbah EU (okvir 1).
8 Box 1 The EU’s commitment to and understanding of sustainable development Upon committing to the 2030 Agenda, the Commission stated that “The EU is committed to development that meets the needs of the present without compromising the ability of future generations to meet their own needs. 
8 Okvir 1 Zavezanost EU trajnostnemu razvoju in njeno razumevanje tega pojma Ko se je Komisija zavezala Agendi 2030, je navedla, da si „EU [...] prizadeva za razvoj, ki je skladen s potrebami sedanjosti in ne ogroža zmožnosti zadovoljevanja potreb prihodnjih generacij.
A life of dignity for all within the planet's limits that reconciles economic prosperity and efficiency, peaceful societies, social inclusion and environmental responsibility is at the essence of sustainable development”. 
Bistvo trajnostnega razvoja je zagotoviti dostojanstveno življenje vsem prebivalcem našega planeta ob upoštevanju njegovih omejitev ter usklajevanju gospodarske blaginje, učinkovitosti, miroljubnih družb, socialne vključenosti in okoljske odgovornosti”.
Next steps for a sustainable European future – European action for sustainability Sustainable development was already rooted as an objective in the EU treaties before the 2030 Agenda: The EU “shall work for the sustainable development of Europe based on balanced economic growth and price stability, a highly competitive social market economy, aiming at full employment and social progress, and a high level of protection and improvement of the quality of the environment...and contribute to the “sustainable development of the Earth...” 
Novi ukrepi za trajnostno prihodnost Evrope – Evropsko ukrepanje za trajnost Trajnostni razvoj je bil že pred Agendo 2030 eden od ciljev v Pogodbah EU: EU si „[p]rizadeva [...] za trajnostni razvoj Evrope, ki temelji na uravnoteženi gospodarski rasti in stabilnosti cen, za visoko konkurenčno socialno tržno gospodarstvo, usmerjeno v polno zaposlenost in socialni napredek, ter za visoko raven varstva in izboljšanje kakovosti okolja [...] [in] [p]rispeva k [...] trajnostnemu razvoju Zemlje [...]“.
Article 3 Treaty on European Union (TEU) Sustainable development is an important element of the objectives of EU external action where the EU should: (d) foster the sustainable economic, social and environmental development of developing countries, with the primary aim of eradicating poverty; Article 21 (2) TEU Sustainability reporting 06 Sustainability reporting is the practice of measuring, disclosing and being accountable to internal and external stakeholders for organisational performance towards the goal of sustainable development. 
Člen 3 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) Trajnostni razvoj je pomemben element ciljev zunanjega delovanja EU, v okviru katerega bi si morala EU prizadevati za: „d) pospeševanje trajnostnega gospodarskega, socialnega in okoljskega razvoja držav v razvoju s prednostnim ciljem izkoreninjenja revščine”. Člen 21(2) PEU Poročanje o trajnostnosti 06 Poročanje o trajnostnosti je merjenje organizacijske smotrnosti pri uresničevanju cilja trajnostnega razvoja, obveščanje o njej ter prevzemanje odgovornosti zanjo do notranjih in zunanjih deležnikov.
The Global Reporting Initiative (GRI), a key player in supporting this development and publisher of the most commonly used standard10 defines sustainability reporting as “a report published by a company or organization about the economic, environmental and social impacts caused by its everyday activities. 
Organizacija Global Reporting Initiative (GRI), ki je eden od ključnih akterjev pri podpori tega razvoja in ki izdaja najpogosteje uporabljene standarde,10 poročanje o trajnostnosti opredeljuje kot poročilo, ki ga podjetje ali organizacija objavi o gospodarskih, okoljskih in družbenih vplivih svojih vsakodnevnih dejavnosti.
A sustainability report also presents the organization's values and governance model, and demonstrates the link between its strategy and its commitment to a sustainable global economy”11. 
V poročilu o trajnostnosti so poleg tega predstavljene vrednote organizacije in model njenega vodenja, ponazorjena pa je tudi povezava med njeno strategijo in njeno zavezanostjo trajnostnemu svetovnemu gospodarstvu.11 Cilji trajnostnega razvoja se vse bolj upoštevajo v poročilih podjetij o trajnostnosti.12
07 Sustainability reporting developed in the private sector and is slowly spreading to the public sector, where reporting may be done by state-owned companies or government entities. 
07 Poročanje o trajnostnosti, ki se je razvilo v zasebnem sektorju, se počasi širi v javni sektor, v katerem lahko poročajo podjetja v državni lasti ali vladni subjekti.
By identifying examples of the private sector, this review would like to show the development possibilities of sustainability reporting. 
Sodišče je v ta pregled vključilo primere iz zasebnega sektorja, da bi ponazorilo možnosti razvoja poročanja o trajnostnosti.
In the private sector, various terms are used to refer to sustainability reporting: “reporting on non-financial information”; “corporate social responsibility (CSR) reporting”; “environment, social and governance (ESG) reporting”. 
V zasebnem sektorju se za poročanje o trajnostnosti uporabljajo različni izrazi, na primer poročanje o nefinančnih informacijah, poročanje o družbeni odgovornosti podjetij (DOP) ter poročanje o okoljskih in družbenih vprašanjih ter vprašanjih upravljanja.
The term used throughout this review is “sustainability reporting”. 
V tem pregledu se uporablja izraz poročanje o trajnostnosti.