natgillin/translations-raw huggingface dataset:
After Ebola and in light of needs to address environmental and chemical threats, several exercises were organised identifying further improvement needs. Work with ECDC is under way. 
Po izbruhu ebole in glede na to, da je bilo treba odpraviti okoljske in kemične nevarnosti, je bilo izvedenih več vaj, ki so pokazale potrebo po dodatnem izboljšanju.
Event Date Adoption of the Audit Planning Memorandum/Start of audit 15.7.2015 Official sending of draft report to Commission (or other auditee) 22.7.2016 Adoption of the final report after the adversarial procedure 5.10.2016 Commission’s (or other auditee’s) official replies received in all languages 14.11.2016 
Dogodek Datum Sprejetje revizijskega memoranduma / začetek revizije 15.7.2015 Osnutek poročila uradno poslan Komisiji (ali drugemu revidirancu) 22.7.2016 Sprejetje končnega poročila po razčiščevalnem postopku 5.10.2016 Prejeti uradni odgovori Komisije (ali drugega revidiranca) v vseh jezikih 14.11.2016
A key milestone in building a stronger EU health security framework was the adoption in 2013 of a decision on serious cross-border threats to health. 
Ključni mejnik pri izgradnji močnejšega okvira EU za zdravstveno varnost je bilo sprejetje sklepa o resnih čezmejnih nevarnostih za zdravje leta 2013.
The EU health and research framework programmes also support actions related to this framework. 
Okvirni programi EU na področju zdravja in raziskav podpirajo tudi ukrepe, povezane s tem okvirom.
The audit found that the decision on serious cross-border threats to health indeed represents an important step for dealing better with such threats in the EU, but that significant weaknesses affect the implementation of the health security framework. 
Pri reviziji je bilo ugotovljeno, da je Sklep o resnih čezmejnih nevarnostih za zdravje resnično pomemben korak v smeri boljšega obravnavanja teh nevarnosti v EU, vendar na izvajanje okvira za zdravstveno varnost vplivajo bistvene slabosti.
More needs to be done to address these weaknesses for the Union to get full benefit from the established mechanisms. 
Za odpravo teh slabosti je treba storiti več, da bi lahko Unija v celoti izkoristila vzpostavljene mehanizme.
The Court therefore makes a number of recommendations mainly aiming at accelerating and strengthening the implementation. 
Sodišče zato daje več priporočil, ki so večinoma usmerjana v pospeševanje in krepitev izvajanja.
EN 2016 Special Report NO 31 Spending at least one euro in every five from the EU budget on climate action: ambitious work underway, but at serious risk of falling short EUROPEAN COURT OF AUDITORS 
31 Posebno poročilo SL 2016 Poraba vsaj enega evra od petih iz proračuna EU za podnebne ukrepe: delo, ki poteka, je ambiciozno, vendar obstaja resno tveganje, da cilj ne bo dosežen EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČE
Luxembourg: Publications Office of the European Union, 2016 Print ISBN 978-92-872-6535-7 PDF ISBN 978-92-872-6500-5 EPUB ISBN 978-92-872-6490-9 ISSN 1831-0834 ISSN 1977-5679 ISSN 1977-5679 doi:10.2865/688157 doi:10.2865/380577 doi:10.2865/159896 QJ-AB-16-033-EN-C QJ-AB-16-033-EN-N QJ-AB-16-033-EN-E © European Union, 2016 Reproduction is authorised provided the source is acknowledged. 
Luxembourg: Urad za publikacije Evropske unije, 2016 Print ISBN 978-92-872-6513-5 PDF ISBN 978-92-872-6519-7 EPUB ISBN 978-92-872-6506-7 ISSN2 1831-094X ISSN2 1977-5784 ISSN2 1977-5784 doi:10.2865/37290 doi:10.2865/707655 doi:10.2865/344686 QJ-AB-16-033-SL-C QJ-AB-16-033-SL-N QJ-AB-16-033-SL-E © Evropska unija, 2016 Reprodukcija je dovoljena z navedbo vira.
EN 2016 Special Report NO 31 Spending at least one euro in every five from the EU budget on climate action: ambitious work underway, but at serious risk of falling short (pursuant to Article 287(4), second subparagraph, TFEU) 
št. 31 Posebno poročilo SL 2016 Poraba vsaj enega evra od petih iz proračuna EU za podnebne ukrepe: delo, ki poteka, je ambiciozno, vendar obstaja resno tveganje, da cilj ne bo dosežen (v skladu z drugim pododstavkom člena 287(4) PDEU)
This report was adopted by Audit Chamber I, which specialises in the sustainable use of natural resources. 
To poročilo je sprejel revizijski senat I, ki je specializiran za trajnostno rabo naravnih virov.
The audit was led by ECA Member Phil Wynn Owen, Dean of Chamber I, along with Kersti Kaljulaid, former ECA Member. 
Revizijo sta vodila Phil Wynn Owen, član Sodišča in dekan senata I, in Kersti Kaljulaid, nekdanja članica Sodišča.
The head of task was Bertrand Tanguy, with Tomasz Plebanowicz as deputy head of task. 
Vodja naloge je bil Bertrand Tanguy, njegov namestnik pa Tomasz Plebanowicz.
The audit team comprised Katharina Bryan, Peeter Latti, Alain Vansilliette, Angharad Weatherall, Armando Do Jogo, Michał Machowski, Vivi Niemenmaa, Olivier Prigent, Carlos Sanchez Rivero, Frédéric Soblet, Klaus Stern, Dana Moraru and Maria Ploumaki. 
Revizijsko ekipo so sestavljali Katharina Bryan, Peeter Latti, Alain Vansilliette, Angharad Weatherall, Armando Do Jogo, Michał Machowski, Vivi Niemenmaa, Olivier Prigent, Carlos Sanchez Rivero, Frédéric Soblet, Klaus Stern, Dana Moraru in Maria Ploumaki.
Hannah Critoph assisted with drafting the report. 
Pri pisanju poročila je pomagala Hannah Critoph.
From left to right: P. Wynn Owen, H. Critoph, F. Soblet, K. Bryan, A. Do Jogo, B. Tanguy, O. Prigent, T. Plebanowicz, C. Sanchez Rivero, A. Weatherall, M. Machowski, V. Niemenmaa, K. Kaljulaid. 
Od leve proti desni: P. Wynn Owen, H. Critoph, F. Soblet, K. Bryan, A. Do Jogo, B. Tanguy, O. Prigent, T. Plebanowicz, C. Sanchez Rivero, A. Weatherall, M. Machowski, V. Niemenmaa, K. Kaljulaid.
Contents 04 80-87 No significant change in the common agricultural policy spending, although good practices exist in rural development 88-90 Very limited increased focus on climate action in the European Maritime and Fisheries Fund 91-109 Conclusions and recommendations Annex — Matrix of coefficients used by the ECA in the field of the rural development policy Reply of the Commission 
Kazalo 04 80–87 Pri porabi skupne kmetijske politike ni nobenih večjih sprememb, čeprav na področju razvoja podeželja obstajajo dobre prakse 88–90 Pri Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo le malo večja osredotočenost na podnebne ukrepe 91–109 Zaključki in priporočila Priloga – Matrika koeficientov, ki jih je Računsko sodišče uporabilo na področju politike razvoja podeželja Odgovori Komisije
European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD): The European Agricultural Fund for Rural Development is aimed to help the rural areas of the EU to meet a wide range of economic, environmental and social challenges. 
Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP): Cilj Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja je pomagati podeželskim območjem EU pri najrazličnejših gospodarskih, okoljskih in socialnih izzivih.
European Maritime and Fisheries Fund (EMFF): The European Maritime and Fisheries Fund is the fund for the EU’s maritime and fisheries policies for 2014-2020. 
Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR): Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo je sklad za pomorsko in ribiško politiko EU za obdobje 2014–2020.
It aims to help fishermen in the transition to sustainable fishing and coastal communities in diversifying their economies. 
Njegov cilj je pomagati ribičem pri prehodu na trajnostni ribolov, obalnim skupnostim pa pri diverzifikaciji njihovega gospodarstva.
It also finances projects that create new jobs and improve quality of life along European coasts. 
Poleg tega financira projekte, ki ustvarjajo nova delovna mesta in izboljšujejo kakovost življenja na evropskih obalah.
European Regional Development Fund (ERDF): The European Regional Development Fund is aimed at reinforcing economic and social cohesion within the European Union by redressing the main regional imbalances. This is achieved through financial support for the creation of infrastructure and productive job-creating investment, mainly for businesses. 
Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR): Cilj Evropskega sklada za regionalni razvoj je okrepiti ekonomsko in socialno kohezijo v Evropski uniji z odpravo glavnih regionalnih neravnovesij s finančno podporo za vzpostavitev infrastrukture in za produktivne naložbe, ki ustvarjajo delovna mesta, predvsem za podjetja.
European Social Fund (ESF): The aim of the European Social Fund is to strengthen economic and social cohesion within the European Union by improving employment and job opportunities, mainly through training measures, encouraging a higher level of employment and the creation of more and better jobs. 
Evropski socialni sklad (ESS): Cilj Evropskega socialnega sklada (ESS) je okrepiti ekonomsko in socialno kohezijo v Evropski uniji s povečanjem zaposlenosti in izboljšanjem možnosti za zaposlitev, predvsem z ukrepi usposabljanja, s spodbujanjem višje stopnje zaposlenosti ter ustvarjanjem številnejših in boljših delovnih mest.
Glossary and abbreviations 06 European Structural and Investment Funds (ESIF): The European Structural and Investment Funds is a group of five separate funds that aim to reduce regional imbalances across the EU, with policy frameworks set for the 7-year multiannual financial framework budgetary period. 
Evropski strukturni in investicijski skladi (skladi ESI): Evropski strukturni in investicijski skladi so skupina petih ločenih skladov, katerih cilj je zmanjšati regionalna neravnovesja po vsej EU in katerih okviri politike so določeni za sedemletno proračunsko obdobje večletnega finančnega okvira.
The five funds are: the European Regional Development Fund (ERDF); the European Social Fund (ESF); the Cohesion Fund (CF); the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD); and the European Maritime and Fisheries Fund (EMFF). 
Ti skladi so: Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), Evropski socialni sklad (ESS), Kohezijski sklad, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) in Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR).
Horizon 2020: EU’s research and innovation programme for 2014-2020. 
Obzorje 2020: Program EU za raziskave in inovacije za obdobje 2014–2020.
LIFE Programme: EU’s programme supporting environmental, nature conservation and climate action projects throughout the EU, currently for 2014-2020. 
Program LIFE: Program EU za podporo projektov za ohranjanja okolja in narave ter projektov za podnebne ukrepe po vsej EU, trenutno za obdobje 2014–2020.
Programming documents: Programmes breaking down the overarching strategic objectives set in the partnership agreements between the European Commission and individual Member States into investment priorities, specific objectives and, further down, into concrete action. 
Programski dokumenti: Programi, v katerih so splošni strateški cilji iz sporazumov o partnerstvu med Evropsko komisijo in posameznimi državami članicami razčlenjeni na prednostne naložbe, posebne cilje in na nižji ravni tudi v konkretne ukrepe.
In rural development policy, they are called rural development programmes. 
V okviru politike razvoja podeželja se imenujejo programi za razvoj podeželja.
For the other European Structural and Investment Funds, they are called operational programmes. 
V drugih evropskih strukturnih in investicijskih skladih se imenujejo operativni programi.
Executive summary 07 IClimate change is one of the greatest challenges facing the European Union (EU) and governments across the globe. 
Povzetek 07 IPodnebne spremembe so eden največjih izzivov, s katerimi se srečujejo Evropska unija (EU) in države po vsem svetu.
In order to respond to climate change and the associated substantial investment needs, the EU has agreed that at least 20 % of its budget for 2014-2020 — one euro in every five — should be spent on climate-related action. 
EU se je v odziv na podnebne spremembe in z njimi povezane velike potrebe po naložbah odločila, da bo vsaj 20 % proračuna za obdobje 2014–2020, kar pomeni en evro od petih, porabila za ukrepe v zvezi s podnebnimi spremembami.
This objective forms part of the EU’s leadership in climate action. 
Ta cilj je del njene vodilne vloge na področju podnebnih ukrepov.
II The target to spend one euro in every five on climate-related action is to be achieved by incorporating or ‘mainstreaming’ climate action within different EU funding instruments. 
II Cilj porabe enega evra od petih za ukrepe v zvezi s podnebnimi spremembami naj bi bil dosežen z vključevanjem podnebnih ukrepov v različne instrumente financiranja EU.
This means that, instead of creating one dedicated funding instrument, the objective is to be met through incorporating climate concerns into policy areas and the corresponding funds of the EU budget. 
To pomeni, da se cilj ne bo dosegel z oblikovanjem posebnega instrumenta financiranja, ampak z vključevanjem podnebnih ukrepov v druga področja in ustrezne sklade proračuna EU.
III We sought to determine whether the target to spend at least 20 % of the EU budget on climate-related action was likely to be met and whether the approach employed was likely to add value, by leading to more and better-focused funding on climate action. 
III Sodišče je želelo ugotoviti, ali je verjetno, da bo cilj porabe najmanj 20 % proračuna EU za ukrepe v zvezi s podnebnimi spremembami dosežen ter da bo uporabljeni pristop prinesel dodano vrednost z zagotavljanjem, da bo za podnebne ukrepe porabljenih več sredstev in da bodo ta bolje usmerjena.
IV We found that ambitious work was underway and that, overall, progress had been made towards reaching the target. 
IV Ugotovilo je, da poteka ambiciozno delo in da je bil pri doseganju cilja na splošno dosežen napredek.
However, there is a serious risk that the 20 % target will not be met without more effort to tackle climate change. 
Vseeno pa obstaja resno tveganje, da 20-odstotni cilj brez dodatnega prizadevanja za obravnavo podnebnih sprememb ne bo dosežen.
The implementation of the target has led to more, and better-focused, climate action funding in the European Regional Development Fund and the Cohesion Fund. 
Z izvajanjem cilja je financiranje podnebnih ukrepov iz Evropskega sklada za regionalni razvoj in Kohezijskega sklada postalo obsežnejše in bolje usmerjeno.
In the European Social Fund, and in the areas of agriculture, rural development and fisheries, however, there has been no significant shift towards climate action and not all potential opportunities for financing climate-related action have been fully explored. 
Pri Evropskem socialnem skladu ter na področjih kmetijstva, razvoja podeželja in ribištva pa kljub temu ni bilo nobenega večjega premika v smeri podnebnih ukrepov, poleg tega pa niso bile v celoti izkoriščene vse možnosti za financiranje ukrepov v zvezi s podnebnimi spremembami.
VAccording to Commission figures, the share of funding dedicated to climate action has averaged 17.6 % between 2014 and 2016. Overall, the Commission estimates that 18.9 % would be spent on climate action, thereby falling short of the 20 % objective. 
VPo podatkih Komisije je bilo med letoma 2014 in 2016 podnebnim ukrepom v povprečju namenjenih 17,6 % finančnih sredstev. Komisija ocenjuje, da bo skupna poraba za podnebne ukrepe znašala 18,9 %, kar pomeni, da 20-odstotni cilj ne bo dosežen.
Executive summary 08 VI We estimated that the rate of climate funding would need to be increased to an average of 22 % across the remaining years of the current programming period, i.e. for 2017 to 2020, to reach the overall target of 20 % by the end of 2020. 
Povzetek 08 VI Sodišče je ocenilo, da bi bilo treba stopnjo financiranja za podnebne cilje v preostalih letih sedanjega programskega obdobja, tj. od leta 2017 do leta 2020, povečati na povprečno 22 %, da bi bil do konca leta 2020 dosežen skupen cilj 20 %.
There are serious risks to achieving this in the main contributing areas of agriculture, rural development and research. 
Obstajajo resna tveganja glede doseganja tega cilja na področjih, ki največ prispevajo, tj. v kmetijstvu, razvoju podeželja in raziskavah.
If calculated in accordance with internationally established methodologies for assessing levels of climate finance, the assessed contribution from agriculture and rural development would be reduced by up to approximately 33 billion euros. 
Če bi prispevke iz kmetijstva in razvoja podeželja izračunali v skladu z mednarodno priznanimi metodologijami za ocenjevanje ravni financiranja podnebnih ukrepov, bi bili ocenjeni prispevki manjši za do približno 33 milijard EUR.
As regards research, the Horizon 2020 programme has fallen behind its target to allocate 35 % to climate action, with its contribution currently standing at 24 %. 
Na področju raziskav program Obzorje 2020 ne dosega cilja, da se podnebnim ukrepom dodeli 35 % sredstev, saj prispevek trenutno znaša 24 %.
The Commission has no detailed action plan setting out how it intends to catch up. 
Komisija nima podrobnega akcijskega načrta, v katerem bi bilo določeno, kako namerava zamujeno nadoknaditi.
VII The Commission’s approach to assessing levels of climate action funding focuses on identifying planned expenditure. However, plans will not necessarily translate into actual spending, and this approach will not provide any comprehensive information on the results achieved. 
VII Komisija se pri svojem pristopu k ocenjevanju ravni financiranja za podnebne ukrepe osredotoča na določanje načrtovanih odhodkov, ni pa nujno, da bo dejanska poraba taka, kot se načrtuje, zato ta pristop ne bo zagotovil celovitih informacij o doseženih rezultatih.
In addition, the tracking method does not reflect the full financial effects of EU spending on climate action through financial instruments, nor does it distinguish between funding for mitigation and adaptation measures. 
Poleg tega metodologija spremljanja ne odraža v celoti finančnih učinkov porabe sredstev EU za podnebne ukrepe v okviru finančnih instrumentov, prav tako pa ne razlikuje med finančnimi sredstvi, namenjenimi blažitvi podnebnih sprememb, in tistimi, ki so namenjeni prilagajanju nanje.
VIII Our main recommendations are for a robust multi-annual consolidation exercise and a comprehensive reporting framework to be set up, and for there to be an assessment of climate change needs. 
VIII Glavna priporočila Sodišča vključujejo oblikovanje trdne večletne konsolidacije in celovitega okvira za poročanje ter ocene potreb na področju podnebnih sprememb.
We also recommend that overestimates be corrected, that action plans be drawn up for areas that have fallen behind, and that actual spending and results be monitored. 
Poleg tega Sodišče priporoča, da se popravijo previsoke ocene, oblikujejo akcijski načrti za področja, ki zaostajajo, ter spremljajo dejanska poraba in rezultati.
Finally, we recommend the exploration of all potential opportunities to ensure a further, real shift towards climate action. 
Priporoča tudi, da se preučijo vse morebitne priložnosti za zagotavljanje dodatnega, resničnega premika v smeri podnebnih ukrepov.
Introduction 09 01 Climate change is one of the greatest challenges facing the European Union (EU) and governments across the globe. 
Uvod 09 01 Podnebne spremembe so eden največjih izzivov, s katerimi se srečujejo Evropska unija (EU) in države po vsem svetu.
The Earth’s climate is changing due to a higher concentration of certain gases, known as greenhouse gases, in the atmosphere. 
Podnebje na Zemlji se spreminja zaradi večje koncentracije t. i. toplogrednih plinov v ozračju.
These gases act as a blanket, trapping heat and so warming the Earth’s surface in what is known as the ‘greenhouse effect’1. 
Ti plini delujejo kot obloga, ki zadržuje toploto in tako segreva površje Zemlje s t. i. učinkom tople grede1.
Around 9 % of the greenhouse gases emitted worldwide in 2012 came from the EU. 
Približno 9 % toplogrednih plinov, ki so bili leta 2012 izpuščeni v ozračje z vsega sveta, je prišlo iz EU.
Two sides of climate action: mitigation and adaptation to climate change 02 There are two complementary policy responses to climate change: mitigation and adaptation. 
Dve plati podnebnih ukrepov: blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje 02 Obstajata dva dopolnjujoča se odziva politike na podnebne spremembe: blažitev in prilagajanje.
The first approach, mitigation, seeks to address the causes of climate change by reducing or limiting the emission of greenhouse gases, primarily through reducing energy consumption, improving energy efficiency, increasing the share of renewable energy. 
Cilj prvega pristopa, tj. blažitve, je obravnavati vzroke podnebnih sprememb z zmanjševanjem in omejevanjem emisij toplogrednih plinov, predvsem z manjšo porabo energije, večjo energetsko učinkovitostjo in večjim deležem energije iz obnovljivih virov.
This approach also includes efforts to protect and enhance means of greenhouse gas sequestration2, as well as to improve forestry and agricultural practices for preserving and sequestering carbon in soils and forests. 
Ta pristop zajema tudi prizadevanja za zaščito in okrepitev načinov za sekvestracijo toplogrednih plinov2 ter za izboljšanje gozdarskih in kmetijskih praks pri zadrževanju in sekvestraciji ogljika v tla in gozdove.
03 The importance of mitigation action is shown in Figure 1 below. 
03 Pomembnost ukrepov blažitve je prikazana na sliki 1.
It shows projected surface temperature changes for the 21st century relative to the average temperatures during the late 20th century for the scenario of business as usual carbon emissions3. 
Prikazane so predvidene spremembe v temperaturi površja za 21. stoletje v primerjavi s povprečnimi temperaturami v poznem 20. stoletju za scenarij brez sprememb v zvezi z emisijami ogljika3.
04 The second approach for addressing climate change, adaptation, aims at anticipating the adverse and, where existing, positive effects of the climate change that will happen and taking appropriate action to prevent or minimise the potential damage. 
04 Cilj drugega pristopa k obravnavanju podnebnih sprememb, tj. prilagajanja, je predvideti škodljive in, če obstajajo, pozitivne učinke podnebnih sprememb, ki se bodo zgodili, ter sprejeti ustrezne ukrepe za preprečevanje ali zmanjšanje morebitne škode.
Despite the implementation of mitigation action, the Earth’s temperature will continue to increase until at least 2040, irrespective of the greenhouse gas emission scenario considered4. 
Kljub izvajanju blažilnih ukrepov bo temperatura Zemlje vsaj do leta 2040 še naprej naraščala, ne glede na scenarij v zvezi z emisijami toplogrednih plinov4.
This means that adaptation measures will be necessary even in the best-case scenario. 
To pomeni, da bodo tudi v najboljšem primeru potrebni prilagoditveni ukrepi.
1 See IPCC, [Core Writing Team, R.K. Pachauri and L.A. Meyer (eds.)], ‘Climate Change 2014: Synthesis Report. 
1 Glej Medvladni forum za podnebne spremembe, [glavna skupina piscev, R. K. Pachauri in L. A. Meyer (ur.)], Climate Change 2014: Synthesis Report.
Contribution of Working Groups I, II and III to the Fifth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change’, Geneva, Switzerland, 2014, p. 
Prispevek delovnih skupin I, II in III k petemu poročilu o oceni Medvladnega foruma za podnebne spremembe), Ženeva, Švica, 2014, str.
2 Sequestration is the process of capturing and storing greenhouse gases on a long-term. 
2 Sekvestracija je postopek dolgoročnega zajemanja in shranjevanja toplogrednih plinov.
3 ‘Business-as-usual’ baseline case assumes that future development trends follow those of the past and no changes in policies will take place. 
3 Pri scenariju brez sprememb se predvideva, da bodo razvojni trendi v prihodnosti enaki trendom v preteklosti ter da se politika ne bo spremenila.
See http://www.ipcc.ch/ ipccreports/tar/wg3/index. php?idp=286 4 Seventh Environmental Action Programme (Decision No 1386/2013/EU of the European Parliament and of the Council of 20 November 2013) and IPCC 2013. 
Glej http://www. ipcc.ch/ipccreports/tar/wg3/ index.php?idp=286. 4 Sedmi okoljski akcijski program (Sklep št. 1386/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2013) in IPCC 2013.