natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Priority Projects: 30 projects of common interest made up of sections of the ten-t network included in the ten-t guideline. railway Undertaking (rU): any public or private undertaking licensed according to applicable community legislation, the principal business of which is to provide services for the transport of goods and/or passengers by rail. regulatory Body: a body independent from any infrastructure manager, charging body, allocation body or applicant. a railway undertaking has a right to appeal to the regulatory body. TGV / hsl / aVE: trains à grande vitesse / High speed line / alta velocidad española. special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective? 
Prednostni projekti: 30 projektov skupnega interesa, ki so sestavljeni iz odsekov omrežja ten-t, ki so vključeni v smernice ten-t. Prevoznik v železniškem prometu: kateri koli javni ali zasebni prevoznik, ki ima ustrezna dovoljenja v skladu z zakonodajo skupnosti in katerega osnovna dejavnost je zagotavljanje storitev železniškega prevoza blaga in/ali potnikov. Upravni organ: organ, ki ni odvisen od nobenega upravljavca infrastrukture, organa za zaračunavanje uporabnine, organa za dodeljevanje infrastrukturnih zmogljivosti ali prosilca. prevoznik v železniškem prometu se lahko pritoži upravnemu organu. vlaki visokih hitrosti (tGv/hsl/ave): Trains à Grande Vitesse / High Speed Line / Alta Velocidad Española. posebno poročilo št.
6 I. european union policy in respect of railways entails, on the one hand, legislative measures addressing the opening of the european rail market and also interoperability and safety issues, and, on the other, co-financing rail infrastructure development under ten-t and cohesion policy. the court’s audit focused on eu co-financing of rail infrastructure and examined its effectiveness in improving the performance of trans-european axes. 
6 I. politika evropske unije na področju železnic po eni strani prinaša zakonodajne ukrepe za odpiranje evropskega trga storitev v železniškem prometu, interoperabilnost in varnostna vprašanja, po drugi pa sofinanciranje razvoja železniške infrastrukture v okviru ten-t in kohezijske politike. pri reviziji se je sodišče osredotočilo na sofinanciranje eU za železniško infrastrukturo in pregledalo njegovo uspešnost pri izboljševanju zmogljivosti vseevropskih osi.
II. the court concluded that, through co-financing the development of rail infrastructure, the eu contributed to providing new possibilities for trans-european rail transport. some actions could however be taken in order to achieve greater value for eu money: — the definition of the priority projects, the main mechanism for co-ordinating and concentrating eu financial resources, has not, to date, been based on an analysis of actual and anticipated traffic flows and the axes to which they correspond do not represent definitive descriptions of the main trans-european rail axes; executIve summary — the concentration of ten-t co-financing at cross-border locations has improved, and the co-ordinators appointed by the commission to facilitate cross-border and other sections have made a positive contribution. 
II. sodišče je prišlo do zaključka, da je eU s sofinanciranjem razvoja železniške infrastrukture prispevala k zagotavljanju novih možnosti za vseevropski železniški promet, vendar bi bili lahko sprejeti nekateri ukrepi za doseganje večje vrednosti za denar eU: — opredelitev prednostnih projektov, ki predstavlja glavni mehanizem za koordinacijo in koncentracijo finančnih virov eU, zaenkrat še ne temelji na analizi dejanskih in predvidenih prometnih tokov, poleg tega pa osi, katerim ustrezajo, ne pomenijo dokončnih opisov glavnih vseevropskih železniških osi; povzetek — koncentracija sofinanciranja ten-t se je na čezmejnih lokacijah izboljšala in prispevek koordinatorjev, ki jih je komisija imenovala zaradi omogočanja čezmejnih in drugih odsekov, je bil pozitiven. vendar pa je treba na teh lokacijah še veliko doseči in izboljšati analizo ozkih grl. pri postopkih za odobritev projektov kohezijskega sklada so obstajale slabosti, pa tudi izbirne postopke za projekte ten-t je mogoče izboljšati; — v okviru sofinanciranih infrastrukturnih projektov je bila izgrajena načrtovana infrastruktura v skladu s specifikacijo, ki je, ko je bila končana, prinesla nove in izboljšane možnosti za železniški promet na ključnih odsekih prednostnih projektov. zaradi okoliščin, ki so se pokazale med gradnjo, so bile tehnične specifikacije spremenjene, stroški pa so se pogosto povečali; — merljive izboljšave so bile dosežene na progah za potniške storitve visokih hitrosti, železniške storitve na konvencionalnih mešanih in tovornih progah pa še ne dosegajo povsem predvidenih ravni, saj na uporabo teh prog vpliva veliko različnih dejavnikov, ki vključujejo sistemske ovire v železniškem omrežju, še posebej na mejnih lokacijah. posebno poročilo št. 8/2010 – Izboljševanje prevozne zmogljivosti na vseevropskih železniških oseh: ali so bile investicije eU v železniško infrastrukturo uspešne?
III. the court recommends that the commission should: — in future considerations of the definition of the priority projects, work with member states and railway institutions to identify those trans-european corridors for which there is significant actual or anticipated demand, strengthening the european-level knowledge and analytical bases where necessary; — build on the roles played to date by the co-ordinators and ensure that decisions regarding the targeting of ten-t funds are supported by robust analysis of important bottlenecks; — make sure that procedures for approving projects under the cohesion policy are robust, and also improve the quality of cost-benefit analyses for ten-t selection procedures; — building on past experience, take the lead in facilitating the exchange of knowledge and experience about rail infrastructure development amongst project promoters; and — consider placing increased emphasis on alleviating practical constraints for cross-border rail transport that are not per se related to infrastructure, and encourage and facilitating collaboration amongst member state rail institutions to this end. executIve summary 7 special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective? 
III. sodišče komisiji priporoča, naj: — pri prihodnjih opredelitvah prednostnih projektov sodeluje z državami članicami in železniškimi organizacijami, da se opredeli tiste vseevropske koridorje, za katere obstaja pomembna dejanska ali predvidena potreba, s čimer bi se po potrebi okrepila znanje na evropski ravni in analitska osnova; — nadgradi vlogo, ki so jo doslej opravljali koordinatorji, in zagotovi, da odločitve o usmerjanju sredstev ten-t temeljijo na trdni analizi pomembnih ozkih grl; — zagotovi, da so postopki za odobritev projektov v okviru kohezijske politike temeljiti, in izboljša kakovost analize stroškov in koristi za izbirne postopke ten-t; — na podlagi izkušenj iz preteklosti prevzame pobudo pri omogočanju izmenjave znanja in izkušenj o razvoju železniške infrastrukture med pobudniki projektov; — razmisli o večjem poudarku na zmanjševanju praktičnih ovir za čezmejni železniški promet, ki same po sebi niso povezane z infrastrukturo, ter spodbuja in omogoča lažje sodelovanje med železniškimi organizacijami držav članic zaradi zmanjševanja teh ovir. povzetek 7 posebno poročilo št. 8/2010 – Izboljševanje prevozne zmogljivosti na vseevropskih železniških oseh: ali so bile investicije eU v železniško infrastrukturo uspešne?
8 IntroductIon BaCKGroUND 1. In recent years, transport volumes in the european union have increased significantly, with growth in freight transport volumes outstripping gdp growth between 1995 and 2007 (see Figure 1). 
8 UvoD Ozadje 1. v zadnjih letih se je obseg prometa v evropski uniji pomembno povečal, pri čemer je rast obsega tovornega prometa večja kot rast bDp med letoma 1995 in 2007 (glej sliko 1).
2. this situation is expected to continue in the period up to 2020 with recent predictions suggesting that growth in freight transport will be borne mostly by road and sea transportation (see Figure 2) whilst the passenger car will account for the vast majority of growth in passenger transport (see Figure 3). europe’s railways stand to account for only a small part of the expected growth; indeed, its relative share of the transport market as a whole is predicted to fall. fIGUrE 1 GroWTh IN TraNsPorT EU-27 (1995-2007) 140 % 135 % 130 % 125 % 120 % 115 % 110 % 105 % 100 % 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 GDP Freight tonne km Passenger km S o u r c e : eu energy and transport in figures: statistical pocketbook 2009, european commission (dg energy and transport). special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective? 
2. to stanje se bo po pričakovanjih nadaljevalo do leta 2020, pri čemer naj bi se po nedavnih napovedih rast tovornega prometa nanašala predvsem na cestni in pomorski promet (glej sliko 2), osebna vozila pa naj bi predstavljala veliko večino rasti potniškega prometa (glej sliko 3). evropske železnice naj bi prispevale le majhen delež k pričakovani rasti, njihov delež na trgu prometnih storitev naj bi se po predvidevanjih celo zmanjšal. slIka 1 rast PrOmeta v eU-27 (1995–2007) 140 % 135 % 130 % 125 % 120 % 115 % 110 % 105 % 100 % 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 BDP V tonskih kilometrih V potniških kilometrih V i r : EU Energy and Transport in Figures: Statistical Pocketbook 2009 (energetika in promet v eU v številkah: statističnik priročnik iz leta 2009), evropska komisija (gD za energetiko in promet). posebno poročilo št. 8/2010 – Izboljševanje prevozne zmogljivosti na vseevropskih železniških oseh: ali so bile investicije eU v železniško infrastrukturo uspešne?
3. the commission has identifed three important obstacles to developing a strong and competitive european rail transport industry: ο rail infrastructure is not well adapted to cater for trans-european services, in particular, there are missing links between national rail networks (especially at cross-border locations), there are bottlenecks on important axes and much of the rail infrastructure in use today in europe is several decades old (some as old as a century) and in need of replacement or upgrade; ο the european rail network is made up of a patchwork of national rail networks that have historically developed to meet national needs, each developing similar, but not identical, national technical and operational characteristics and administrative procedures; interoperability problems need to be addressed; and ο rail services in europe have historically been provided within national markets only; a competitive market for trans-european services needs to emerge. 
3. komisija je ugotovila tri pomembne ovire pri razvoju močnega in konkurenčnega evropskega železniškega sektorja: ο železniška infrastruktura ni dobro prilagojena potrebam vseevropskih storitev, predvsem manjkajo povezave med nacionalnimi železniškimi omrežji (še posebej na čezmejnih lokacijah), obstajajo ozka grla na pomembnih oseh, veliko današnje železniške infrastrukture v evropi pa je stare nekaj desetletij (nekateri odseki celo stoletje), zato jo je treba zamenjati ali izboljšati; ο evropsko železniško omrežje je sestavljeno iz nacionalnih železniških omrežij, ki so se skozi zgodovino razvijala, da bi zadovoljila nacionalne potrebe. vsako je razvijalo podobne, vendar ne enake, tehnične in operativne značilnosti in upravljavske postopke, zato je treba obravnavati težave v zvezi z interoperabilnostjo; ο železniške storitve v evropi so se v zgodovini zagotavljale le znotraj nacionalnih trgov, zato je zdaj treba zagotoviti konkurenčen trg za vseevropske storitve.
9 fIGUrE 2 forECasT frEIGhT TraNsPorT GroWTh EU-25 (1998-2020) 6000 5000 4000 3000 2000 1000 0 1998 Road Rail 2010 Inland Waterways 2020 Pipelines Sea S o u r c e : keep europe moving, assess, dg transport and energy, annex II, pp. 35-36. special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective? Billion tonnes km 
9 slIka 2 PredvIdena rast tOvOrneGa PrOmeta v eU-25 (1998–2020) 6000 5000 4000 3000 2000 1000 0 1998 Cestni promet Železniški promet 2010 Promet po celinskih in plovnih poteh Naftovodi 2020 Pomorski promet V i r : naj evropa ostane v gibanju, assess, gD za energetiko in promet, priloga II, str. 35 in 36. posebno poročilo št. 8/2010 – Izboljševanje prevozne zmogljivosti na vseevropskih železniških oseh: ali so bile investicije eU v železniško infrastrukturo uspešne?
EU INTErVENTIoNs rEGarDING raIlWays 4. eu interventions in respect of europe’s railways entail two policy instruments, on the one hand, legislative measures aimed at opening the european rail market and promoting interoperability (as well as rail safety and passenger rights), and on the other, co-financing of new and upgraded rail infrastructure (see Figure 4). overall progress depends on making the most of the synergies between these instruments; for example, newly constructed cross-border rail infrastructure may not be fully used if the market for trans-european services thereon is not properly developed. 
UkrePI eU na POdrOčjU železnIc 4. Ukrepi eU na področju evropskih železnic prinašajo dva instrumenta politike: zakonodajne ukrepe za odpiranje evropskega trga storitev v železniškem prometu in spodbujanje interoperabilnosti (pa tudi varnosti v železniškem prometu in pravic potnikov) na eni strani ter sofinanciranje nove in izboljšane železniške infrastrukture na drugi (glej sliko 4). splošen napredek je odvisen od tega, ali bodo sinergije med tema instrumentoma kar najbolje izkoriščene. na primer, novozgrajena čezmejna železniška infrastruktura ne more biti popolnoma izkoriščena, če trg za vseevropske storitve, za katere se uporablja ta infrastruktura, ni primerno razvit.
10 fIGUrE 3 forECasT PassENGEr TraNsPorT GroWTh EU-25 (1998-2020) 9 000 8 000 7 000 6 000 5 000 4 000 3 000 2 000 1 000 0 1998 Bus and Coach 2010 2020 Railway Tram and metro Air Passenger car S o u r c e : keep europe moving, assess, dg transport and energy, annex II, pp. 35-36. special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective? 
10 slIka 3 PredvIdena rast POtnIškeGa PrOmeta v eU-25 (1998–2020) 9 000 8 000 7 000 6 000 5 000 4 000 3 000 2 000 1 000 0 1998 Avtobusni promet 2010 Tramvaj in podzemna železnica 2020 avtomobili Železniški promet Letalski promet Osebni V i r : naj evropa ostane v gibanju, ases, gD za energetiko in promet, priloga II, str. 35 in 36. posebno poročilo št. 8/2010 – Izboljševanje prevozne zmogljivosti na vseevropskih železniških oseh: ali so bile investicije eU v železniško infrastrukturo uspešne?
11 fIGUrE 4 policy goals opening the rail transport market to competition Improving interoperability and safety developing rail infrastructure eu legislative instruments council directive on the development of the community’s railways (1991) o separation of formerly integrated railway companies into national railway infrastructure managers and railway undertakings o establishement of rail industry regulatory bodies first railway package (2001) o opening the international freight market o clarification of the formal relationship between the state, infrastructure manager and railway undertakings o licensing of freight operators o capacity allocation and infrastructure charging second railway package (2004) o common approach to rail safety o interoperability of the high-speed and conventional rail systems o opening of international freight services on the entire network from 1 january 2007 o establishment of the european railway agency third railway package (2007) o opening of international rail passenger services market from january 2010 o certification of train crews o rail passengers’ rights and obligations eu co-financing instruments o provided under ten-t policy and cohesion policy o ten-t priotity projects are the main targeting mechanism: • 14 essen projects defined in 1993 • revised list of 30 priority projects defined in 2004 EU PolICy Goals aND INsTrUMENTs IN rEsPECT of raIlWays special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective? 
V milijardah potniških kilometrov 11 slIka 4 cilji politik odpiranje trga železniškega prometa konkurenci Izboljšanje interoperabilnosti in varnosti razvijanje železniške infrastrukture zakonodajni instrumenti eU Direktiva sveta o razvoju železnic skupnosti (1991): o razdelitev prej enotnih železniških družb na nacionalne upravljavce železniške infrastrukture in prevoznike v železniškem prometu, o vzpostavitev regulativnih organov za železniško industrijo. prvi železniški paket (2001): o odpiranje mednarodnega trga za tovorni železniški promet, o pojasnilo uradnega razmerja med državo, upravljavcem železniške infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu, o izdaja licenc prevoznikom tovora v železniškem prometu, o dodeljevanje zmogljivosti in uporabnine za infrastrukturo.
12 lEGIslaTIVE MEasUrEs aT EU lEVEl Market, interoperability and safety 5. eu legislation in 19911 required integrated railway companies to be separated into national rail infrastructure managers (‘Ims’) and railway undertakings (‘rus’). 
12 zakOnOdajnI UkrePI na ravnI eU Trg, inTeroperabilnosT in varnosT 5. zakonodaja eU iz leta 19911 predpisuje, naj se enotne železniške družbe razdelijo na nacionalne upravljavce železniške infrastrukture in prevoznike v železniškem prometu. predpisuje tudi, naj se vzpostavijo nacionalni železniški upravni organi, ki naj na nacionalni ravni nadzorujejo trg storitev v železniškem prometu.
6. since 2001, eu directives have been pulled together in so-called railway ‘packages’ addressing aspects of market opening, interoperability and safety which have to be transposed into national legislation and implemented by member states (see Figure 4 for a summary of eu legislative instruments and Annex I for detailed references thereto). 
6. od leta 2001 so bile direktive eU združene v tako imenovane železniške pakete, ki so usmerjeni na področja odpiranja trga, interoperabilnosti in varnosti (glej sliko 4, na kateri so povzeti zakonodajni instrumenti eU, in Prilogo I, v kateri so navedene podrobne reference) in ki jih morajo države članice prenesti v nacionalno zakonodajo in izvajati.
7. common technical standards have been formalised at eu level through technical specifications for Interoperability (‘tsIs’), which include, inter alia, standards regarding the european rail traffic management system (‘ertms’) (see Box 1). the task of developing tsIs has been delegated by the commission to the european railway agency (see Annex II for a summary of published tsIs). 
7. skupni tehnični standardi so bili s tehničnimi specifikacijami za interoperabilnost (tsI), v katere so med drugim vključeni tudi standardi za evropski sistem za vodenje železniškega prometa (ermts) (glej okvir 1), formalizirani na ravni eU. razvoj tehničnih specifikacij za interoperabilnost je komisija prenesla na evropsko železniško agencijo (glej Prilogo II, v kateri je povzetek objavljenih tehničnih specifikacij za interoperabilnost).
1 council directive 91/440/eec of 29 july 1991 on the development of the community’s railways (oj l 237, 24.8.1991, p. 
1 Direktiva sveta 91/440/egs z dne 29. julija 1991 o razvoju železnic skupnosti (Ul l 237, 24.8.1991, str.
BoX 1 EUroPEaN raIl TraffIC MaNaGEMENT sysTEM (‘ErTMs’) ertms seeks to contribute to the creation of a seamless european railway system by replacing the different national train control systems in europe. It also facilitates high speed rail transport, allows for increased capacity on rail lines and improves safety. several commission decisions, including regarding the ertms deployment plan2, require that newly constructed lines are equipped with ertms and that certain corridors are so equipped by specific dates. 
OkvIr 1 evrOPskI sIstem za vOdenje železnIškeGa PrOmeta namen evropskega sistema za vodenje železniškega prometa je z nadomestitvijo različnih nacionalnih sistemov za nadzor vlakov v evropi prispevati k vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega sistema. omogoča tudi lažji železniški promet visokih hitrosti in povečanje zmogljivosti na železniških linijah ter izboljšuje varnost. v več odločbah komisije, vključno z načrtom uvedbe evropskega sistema za vodenje železniškega prometa2, je predpisano, da morajo biti novozgrajene linije opremljene s tem sistemom, nekateri koridorji pa z njim opremljeni do določenih rokov. skupni proračun za ten-t za obdobje 2007–2013 znaša 8 milijard eUr, od česar je 500 milijonov eUr namenjenih podpori prevoznikom v železniškem prometu in upravljavcem železniške infrastrukture pri uvajanju evropskega sistema za vodenje železniškega prometa.
2 commission decision 2009/561/ec of 22 july 2009 amending decision 2006/679/ec as regards the implementation of the technical specification for interoperability relating to the control-command and signalling subsystem of the trans-european conventional rail system (oj l 194, 25.7.2009, p. 
2 odločba komisije 2009/561/es z dne 22. julija 2009 o spremembi odločbe 2006/679/es o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti (Ul l 194, 25.7.2009, str.
13 ten-t network and the priority projects 8. the treaty provides for the eu to promote the inter-connection and inter-operability of national networks3. the trans-european transport network (ten-t) sets out the main transport axes along which european financial support for rail infrastructure has been directed. 
13 omrežje Ten-T in prednosTni projekTi 8. pogodba določa, da mora eU spodbujati medsebojno povezanost in interoperabilnost nacionalnih omrežij3. vseevropsko prometno omrežje (ten-t) zajema glavne prometne osi, za katere je bila zagotovljena evropska finančna podpora za železniško infrastrukturo.
9. of particular importance are the priority projects which, initially identified following the essen european council in 1993, were defined in order to further concentrate eu investments on the most important axes. since 2004, the list has increased to 30 priority projects (19 of which refer to rail transport) which has been enshrined in ten-t guidelines4. this list was informed by the recommendations of a High level group chaired by former commissioner karel van miert (see Figure 5 for a summary of the main milestones in the development of the ten-t network and the priority projects and Annex III for a list of the priority projects). Box 2 shows sources of finance for the priority projects. 10. 
9. še posebej pomembni so prednostni projekti, ki so bili prvič opredeljeni na zasedanju evropskega sveta v essnu leta 1993, zaradi koncentracije vlaganj eU na najpomembnejših oseh. od leta 2004 se je število prednostnih projektov povečalo na 30 (od katerih jih je 19 s področja železniškega prometa), kar je zapisano v smernicah za ten-t4. ta seznam je bil oblikovan na podlagi priporočil skupine na visoki ravni, ki ji je predsedoval nekdanji komisar karel van miert (glej sliko 5, na kateri so povzeti glavni mejniki v razvoju omrežja ten-t in prednostni projekti, in Prilogo III, v kateri je naveden seznam prednostnih projektov). v okviru 2 so prikazani viri financiranja za prednostne projekte.