natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Since the publication of this opinion, both the European Parliament and the Council have indicated their wish in their discharge resolutions to take the subject forward and move towards a common understanding of a tolerable level of risk. 
Od objave tega mnenja sta Svet in Evropski parlament v svojih resolucijah o razrešnici izrazila željo, da to temo razvijata naprej in se približata skupnemu razumevanju o ravni dopustnega tveganja.
At the end of 2008 the Commission issued a communication ‘Towards a common understanding of the concept of tolerable risk of error’. 
Ob koncu leta 2008 je Komisija izdala sporočilo „k enotnemu razumevanju koncepta dopustnega tveganja napake“.
The Court welcomed this communication and addressed a reply to the Commission in which it pointed to some limitations and identified key aspects to be reflected upon for the future development of this subject. 
Sodišče je pozdravilo to sporočilo in Komisiji poslalo odgovor, v katerem je opozorilo na nekatere omejitve in opredelilo ključne vidike, o katerih bi bilo treba razmisliti pri razvoju te teme v prihodnosti.
The Commission has noted in its communication that any decision on a tolerable risk of error should be based, among other things, on the potential for further simplification. 
Komisija je v svojem sporočilu poudarila, da mora vsaka odločitev o dopustnem tveganju napake med drugim temeljiti na možnosti za nadaljnjo poenostavitev.
The Court similarly underlines the importance and benefits of further simplification and its potential impact on the reduction of errors/irregularities. 
Sodišče podobno poudarja pomembnost in koristi nadaljnje poenostavitve in njenega možnega učinka na zmanjšanje napak /nepravilnosti.
The concept of a ‘Tolerable Risk of Error’ needs to be clearly distinguished from that of the ‘Materiality Threshold’ as defined and applied by the Court, which must remain the responsibility of the external auditor10. 
Koncept „dopustnega tveganja napake“ je treba jasno ločiti od koncepta „praga pomembnosti“, kot ga je opredelilo in ga uporablja Sodišče in ki mora ostati odgovornost zunanjega revizorja10.
The Court is of the view that analysis of the costs and benefits of expenditure programmes could inform not just discussions about ‘tolerable risk’ but also a review of the regulatory regime and management structure for the programmes concerned. 
Sodišče meni, da bi lahko analiza stroškov in koristi programov odhodkov zagotovila več informacij ne le za razprave o „dopustnem tveganju“, ampak tudi za pregled regulativne ureditve in upravljavske strukture za zadevne programe.
In this context, the pertinent question might not be whether there is a ‘tolerable risk of error’ but whether the risk of error is so great that the particular scheme or programme in question should be discontinued or substantially changed. 
V okviru tega morda ni pomembno vprašanje, ali obstaja „dopustno tveganje napake“, ampak ali je tveganje napake tako veliko, da bi bilo treba določeno shemo ali zadevni program ukiniti ali bistveno spremeniti.
Indeed, the concept of ‘tolerable risk’ should also be given specific consideration when designing expenditure (and revenue) schemes or programmes. 
Dejansko bi bilo treba pri načrtovanju shem ali programov odhodkov (in prihodkov) posebno pozornost nameniti tudi konceptu „dopustnega tveganja“.
It would be useful if expenditure programmes, at the time of adoption, also gave sufficient information on the risks associated with such programmes and the costs of the intended controls designed to reduce these risks to a tolerable level. 
Koristno bi bilo, če bi v času sprejetja programi odhodkov vsebovali tudi zadostne informacije o tveganjih, povezanih s takimi programi, in stroških predvidenih kontrol, zasnovanih za zmanjševanje teh tveganj na dopustno raven.
In this way, decisions would be taken in a more informed manner, explicitly considering the risks and costs involved. 
Tako bi se sprejemale odločitve, ki bi temeljile na celo-vitejših informacijah, z izrecnim upoštevanjem s tem povezanih tveganj in stroškov.
The budget review exercise might provide an opportunity to reflect on this topic, as suggested by the Court in its response to the Commission’s communication ‘Reforming the budget, changing Europe’11. 
Kot je predlagalo Sodišče v svojem odgovoru na sporočilo Komisije „Reforma proračuna v spreminjajoči se Evropi“11, je pregled proračuna lahko priložnost za razmislek o tej temi.
31 10 The concept of ‘materiality’ is defined in International Standard on Auditing ISA 320 as: ‘Information is material if its omission or misstatement could influence the economic decisions of users taken on the basis of the financial statements. 
31 10 Koncept „bistvenosti“ je v Mednarodnem standardu revidiranja MSR 320 opredeljen kot: „Informacije so bistvene takrat, ko lahko njih opustitev ali napačna navedba vpliva na poslovne odločitve uporabnikov, zasnovane na računovodskih izkazih.
Materiality depends on the size of the item or error judged in the particular circumstances of its omission or misstatement. 
Bistvenost je odvisna od velikosti posamezne postavke ali napake, ocenjene v posameznih okoliščinah, nje opustitve ali napačne navedbe.
11 See ‘Response by the European Court of Auditors to the Commission’s communication Reforming the Budget, Changing Europe’, April 2008. 
Tako je bistvenost prag ali razmejitvena točka in ne predvsem kakovostna značilnost, ki jo morajo imeti informacije, če naj bodo koristne.“ 11 Glej „Odgovor Evropskega računskega sodišča na sporočilo Komisije Reforma proračuna v spreminjajoči se Evropi“, april 2008.
THE COURT’S WORK IN 2008 AND BEYOND Every year the Court outlines its future audit work in a work programme which is presented to the Budgetary Control Committee of the European Parliament and available to the public on the Court’s website. 
DELO SODIŠČA V LETU 2008 IN V PRIHODNJE Sodišče svoje prihodnje revizijsko delo vsako leto začrta v delovnem programu, ki se predloži odboru Evropskega parlamenta za proračunski nadzor in je na spletni strani Sodišča na razpolago javnosti.
The work programme informs stakeholders about new and ongoing audits as well as upcoming reports. 
Z delovnim programom se zainteresirane strani obvesti o novih in tekočih revizijah ter o prihodnjih poročilih.
The Court monitors the implementation of the work programme in order to have a basis for improvement in the following years. 
Sodišče spremlja izvajanje delovnega programa, da dobi osnovo za izboljšave v naslednjih letih.
In 2008 the number of special reports and opinions was similar to previous years. 
V letu 2008 je bilo število posebnih poročil in mnenj podobno kot v prejšnjih letih.
2004 2005 2006 2007 Final outputs Opinions 2008 5 Number of special reports 10 6 11 9 12 Annual Reports (EDF included) 1 1 1 1 1 Specific annual reports 23 20 23 29 28 2 11 8 9 
Končni izložki 2008 Mnenja 5 2004 2005 2006 2007 Število posebnih poročil 10 6 11 9 12 Letna poročila (vključno z ERS) 1 1 1 1 1 Specifična letna poročila 23 20 23 29 28 2 11 8 9
AUDIT STRATEGY The audit strategy is based on the Court’s strategic objectives. 
REVIZIJSKA STRATEGIJA Revizijska strategija Sodišča temelji na strateških ciljih Sodišča.
STRATEGIC OBJECTIVES 33 Professionalism Robust methodology, appropriate audit strategy, development of public audit practice, common auditing standards and audit criteria on EU funds, collaboration with EU SAIs, effective ‘Community control framework’ Output Selection of appropriate audit topics, timeliness, clarity and readability of reports, quality of performance audits, increase impact of reports Stakeholders Learning and growth Increase relations with auditees to foster the understanding of the audit process and to achieve a wider acceptance of the audit results Development of contacts with the European Parliament and the Council as budget and discharge authorities Effective communication with EU citizens Learning from the peer-review exercise in order to strengthen and develop the organisation, the methods, the processes and the output and to maximise efficiency Implementation of effective and dynamic human resources policies High-quality professional training; upgrading infrastructure Implementation of IT policies AUDIT STRATEGY 2009–2012 GOALS Maximising the overall impact from our audits Increasing efficiency by making best use of resources 
STRATEŠKI CILJI 33 Strokovnost Trdna metodologija, primerna revizijska strategija, razvoj prakse na področju revidiranja javnih financ, skupni revizijski standardi in revizijska merila v zvezi s sredstvi EU, sodelovanje z vrhovnimi revizijskimi institucijami EU, uspešen „okvir notranje kontrole Skupnosti“ Izložek Izbor primernih revizijskih tem, pravočasnost, jasnost in berljivost poročil, kakovost revizij smotrnosti poslovanja, povečanje učinka poročil Sodišča Zainteresirane strani Okrepitev odnosov z revidiranci, da se spodbudi razumevanje revizijskega procesa in doseže širše sprejemanje revizijskih rezultatov Razvoj stikov z Evropskim parlamentom in Svetom kot organoma za proračun in razrešnico Uspešna komunikacija z državljani EU Učenje in rast Učenje iz medsebojnega pregleda, da se okrepijo in razvijejo organizacija, metode, procesi in izložki ter doseže čim večja učinkovitost Izvajanje uspešnih in dinamičnih kadrovskih politik Visoko kakovostno strokovno usposabljanje Izboljševanje infrastrukture Izvajanje politik informacijske tehnologije CILJI REVIZIJSKE STRATEGIJE ZA OBDOBJE 2009–2012 doseči največji možni skupni učinek naših revizij povečati učinkovitost s čim boljšo uporabo virov
The Court performs audits and produces reports designed to improve the management of EU funds and protect the financial interests of the EU on behalf of its citizens. 
Sodišče izvaja revizije in izdaja poročila, namenjena izboljšanju upravljanja finančnih sredstev EU in zaščiti finančnih interesov EU v imenu njenih državljanov.
The main elements considered when shaping the strategy governing the Court’s operations are as follows. 34 Work programme IMPACT EFFICIENCY Reports Audit work To realise its mission and vision, in 2008 the Court developed an Audit Strategy for the period 2009–2012. 
Glavni elementi, ki se upoštevajo pri oblikovanju strategije, ki vodi dejavnosti Sodišča, so: 34 Delovni program UČINEK UČINKOVITOST Poročila Revizijsko delo Da bi Sodišče uresničilo svoje poslanstvo in vizijo, je leta 2008 pripravilo revizijsko strategijo za obdobje od 2009 do 2012.
A summary of this is available on the Court’s website. 
Njen povzetek je na voljo na spletni strani Sodišča.
The Court’s strategy is designed around two priority goals: maximising the overall impact from its audits; and increasing efficiency by making best use of resources. 
Ta strategija je zasnovana na dveh prednostnih ciljih: doseganju največjega možnega skupnega učinka revizij in povečanju učinkovitosti s čim boljšo uporabo virov.
These goals will guide the Court’s work programmes over the period and its efforts to continuously improve. 
Ta cilja bosta vodilo delovnega programa Sodišča v danem obdobju in njegovih prizadevanj za stalno izboljševanje.
The Court intends to maximise the overall impact of its audits over the period by: • selecting and designing audits which focus on topics related to areas of risk and which are of greatest interest to stakeholders; • continuing to produce robust audit conclusions and useful recommendations for improvement, and following them up; • carrying out a broader range of audits and producing new audit products to complement the current annual and special reports; • increasing the number and improving the timeliness and user-friendliness of its special reports; and • further developing its relations with key stakeholders, including the relevant Parliamentary Committees, media and public at large. 
Sodišče namerava v zadevnem obdobju doseči največji možni skupni učinek svojih revizij, tako da: • izbira in zasnuje revizije, ki so osredotočene na teme, povezane s področji tveganja, in teme, za katere obstaja največji interes pri zainteresiranih straneh; • še naprej izdaja trdne revizijske zaključke in koristna priporočila za izboljšanje ter spremlja njihovo izvajanje; • izvaja širši spekter revizij in pripravlja nove revizijske izdelke, ki dopolnjujejo tekoča letna in posebna poročila; • povečuje število in izboljšuje pravočasnost posebnih poročil ter njihovo prijaznost do uporabnika in • še naprej razvija svoje odnose z glavnimi zainteresiranimi stranmi, vključno z relevantnimi odbori Parlamenta, sredstvi javnega obveščanja in širšo javnostjo.
The Court intends to increase efficiency by making best use of resources during the period by: • improving governance • implementing effective and dynamic human resources policies • rationalising audit tasks • enhancing IT tools • developing professional skills • developing relations with auditees 
Sodišče namerava povečati učinkovitost s čim boljšo uporabo virov v zadevnem obdobju z: • izboljšanjem vodenja, • izvajanjem uspešne in dinamične kadrovske politike, • racionalizacijo revizijskih nalog, • izboljšanjem orodij IT, • razvijanjem strokovnega znanja, • razvijanjem odnosov z revidiranci.
35 AUDIT WORK TO BE CARRIED OUT IN 200912 As in previous years, the work programme for 2009 comprises annual reports setting out the results of financial audits that the Court is required to carry out by the Treaty and other EU legislation and special reports setting out the results of its performance audits addressing specific issues related to EU financial management. 
REVIZIJSKO DELO, KI BO IZVEDENO LETA 200912 Delovni program za leto 2009 tako kot v prejšnjih letih zajema letni poročili, v katerih bodo navedeni rezultati revizije računovodskih izkazov, ki jo mora Sodišče izvesti v skladu s Pogodbo in drugo zakonodajo EU, ter posebna poročila, v katerih bodo navedeni rezultati njegovih revizij smotrnosti poslovanja, ki obravnavajo posebna vprašanja, povezana s finančnim poslovodenjem EU.
For 2009, the Court has identified a number of audit themes related to policy developments and management issues. 
Sodišče je za leto 2009 opredelilo več revizijskih tem, povezanih z razvojem politik in vprašanji upravljanja.
As regards EU policy developments, the following have been identified: • growth and jobs; • climate change and sustainable development; • Europe as a world partner; and • better regulation. 
V zvezi z razvojem politik EU so bila opredeljena naslednja področja: • rast in delovna mesta; • podnebne spremembe in trajnostni razvoj; • Evropa kot svetovni partner in • boljši predpisi.
In addition, in relation to the management of EU funds, the Court has highlighted the following topics as meriting special attention: • the closure of the 2000–2006 spending programmes, particularly the Structural Funds; • accountability and reform of the EU; • progress of the Commission’s action plan towards an integrated internal control framework, including the concept of tolerable risk; and • management and control measures at Member State level. 
Sodišče je poleg tega v zvezi z upravljanjem sredstev EU izpostavilo naslednje teme, ki bi jim bilo treba nameniti posebno pozornost: • zaprtje programov porabe za obdobje 2000–2006, zlasti pri strukturnih skladih; • odgovornost in reforma EU; • napredek pri akcijskem načrtu Komisije za integriran okvir notranje kontrole, vključno s konceptom dopustnega tveganja, ter • upravljavski in kontrolni ukrepi na ravni držav članic.
Starting in 2009, the Court will aim to address these themes through its annual reports, special reports and the introduction of some new products (as described below). 
Sodišče namerava začeti z obravnavo teh tem v letu 2009 v svojih letnih poročilih, posebnih poročilih in z uvajanjem nekaterih novih izdelkov (kot je opisano v nadaljevanju).
The Court intends to publish a number of special reports and related new products based on the portfolio of selected audit tasks that its carries out. 
Objaviti namerava več posebnih poročil in podobnih novih izdelkov, ki temeljijo na portfelju izbranih revizijskih nalog, ki jih izvaja.
Such selected audit tasks generally take more than one year to plan, undertake and report on. 
Načrtovanje in izvedba takih izbranih revizijskih nalog ter poročanje o njih na splošno trajajo več kot eno leto.
Therefore, most of the reports published in a given year relate to audit tasks started in previous years. 
Zato se večina poročil, objavljenih v določenem letu, nanaša na revizijske naloge, začete v prejšnjih letih.
Box 5 presents the selected audit tasks that have been completed or are near completion and are likely to be published as special reports during 2009 or early 2010. 
V okviru 5 so predstavljene izbrane revizijske naloge, ki so dokončane ali skoraj dokončane in katerih rezultati bodo verjetno objavljeni v posebnih poročilih v letu 2009 ali v začetku leta 2010.
12 For a more complete and detailed account of the Court’s future work please refer to the Court’s 2009 work programme, available on our website (www.eca.europa.eu). 
35 12 Celovitejše in podrobnejše poročilo o prihodnjem delu Sodišča lahko najdete v delovnem programu Sodišča za leto 2009, ki je na voljo na naši spletni strani (www.eca.europa.eu).
Following up recommendations is a key way in which the Court can actively contribute to improving financial management. 
Spremljanje izvajanja priporočil je glavni način, s katerim lahko Sodišče dejavno prispeva k izboljševanju finančnega poslovodenja.
The report will examine how far our recommendations have been followed and, where appropriate, will include an assessment of the effectiveness of the measures taken. 
V poročilu bo preučeno, v kolikšni meri so bila upoštevana priporočila Sodišča, kjer je ustrezno, pa bo vsebovalo tudi oceno uspešnosti uvedenih ukrepov.
This report is expected to be published around the time of the annual report. — Secondly, the Court intends to produce a report identifying high-risk areas with respect to the financial management of EU funds. 
To poročilo bo po pričakovanjih objavljeno približno takrat kot letno poročilo. — Drugi je poročilo, v katerem bodo opredeljena področja z visokim tveganjem v zvezi s finančnim poslovodenjem sredstev EU.
The report is being prepared for, and as a help to, the new Commission which is due to take up its responsibilities towards the end of the year. 
Poročilo se pripravlja za novo Komisijo in naj bi ji bilo v pomoč ob prevzemu njenih odgovornosti proti koncu tega leta.
LEARNING AND IMPROVING ACTION PLAN AND PEER REVIEW During 2006 the Court had carried out a self-assessment exercise, which identified its strengths and weaknesses. 
UČENJE IN IZBOLJŠEVANJE AKCIJSKI NAČRT IN MEDSEBOJNI PREGLED Sodišče je v letu 2006 izvedlo samoocenjevanje, s katerim so bile ugotovljene prednosti in slabosti Sodišča.
This was followed by an action plan to address the weaknesses. 
Temu je sledil akcijski načrt za odpravljanje slabosti.
The action plan covered a series of measures which led to: • the adoption of the Court’s vision, mission, strategic objectives and planning; • the development of internal performance indicators, which are gradually being implemented (see section below); • the adoption of a strategy for internal communication, which is being implemented and has led to improved dissemination channels of information in the organisation; • various measures to improve the quality of the Court’s reports, such as new graphical layout improving readability and external reviews; • the adoption of a strategy to improve the organisation’s relations with stakeholders, the press and public at large, which is subject to gradual implementation. 
Akcijski načrt je zajemal vrsto ukrepov, ki so privedli do: • sprejetja vizije, poslanstva, strateških ciljev in načrtovanja Sodišča; • razvoja notranjih kazalnikov uspešnosti, ki se postopoma uvajajo (glej spodnji razdelek); • sprejetja strategije za notranjo komunikacijo, ki se že izvaja in je izboljšala načine širjenja informacij v organizaciji; • različnih ukrepov za izboljšanje kakovosti poročil Sodišča, kot je nova grafična ureditev, zaradi katere so se izboljšali berljivost in zunanji pregledi; • sprejetja strategije za izboljšanje odnosov organizacije z zainteresiranimi stranmi ter s tiskom in širšo javnostjo, ki se bo uvajala postopoma.
As part of its efforts to improve, during 2009 the Court will endeavour to address the observations and recommendations of the ‘International peer review report on the European Court of Auditors’ that was published in December 2008 and represents an important step in the Court’s ongoing process of reform. 
V letu 2009 se bo Sodišče v okviru svojih prizadevanj trudilo za obravnavo opažanj in priporočil iz „Poročila o mednarodnem medsebojnem pregledu Evropskega računskega sodišča“, ki je bilo objavljeno decembra 2008 in predstavlja pomemben korak v tekočem procesu reforme Sodišča.
The peer review was undertaken by representatives of the state audit offices of Canada, Norway, Austria and Portugal. 
Medsebojni pregled so izvedli predstavniki državnih revizijskih uradov iz Kanade, Norveške, Avstrije in Portugalske.
The peers undertook their work during 2008, including making contact with the Budgetary Control Committee of the European Parliament, and provided their final report at the end of the year. 
Kolegi so s svojim delom, ki je zajemalo navezavo stikov z Odborom Evropskega parlamenta za proračunski nadzor, začeli v letu 2008, in ob koncu leta pripravili končno poročilo.
The objective of the peer review was to assess the design and operation of the Court’s audit management framework. 
Cilj medsebojnega pregleda je bil oceniti zasnovo in delovanje okvira upravljanja revizije na Sodišču.
It involved an examination of: • the planning and examination processes for both financial and performance audits; • audit reporting; and • the services that provide support to the Court in achieving its objectives. 
Medsebojni pregled je zajemal preučitev: • procesov načrtovanja in preučevanja tako za revizije računovodskih izkazov kot za revizije smotrnosti poslovanja; • poročanja o revizijah in • služb, ki Sodišču zagotavljajo podporo pri doseganju njegovih ciljev.
The peer review team concluded ‘that the audit framework established by the Court is suitably designed in accordance with the international auditing standards and good practices of supreme audit institutions.’ 
Skupina za medsebojni pregled je prišla do zaključka, da je revizijski okvir, ki ga je vzpostavilo Sodišče, primerno zasnovan v skladu z mednarodnimi standardi revidiranja in dobrimi praksami vrhovnih revizijskih institucij.
The peers also observe that: • ’the Court conducts its work with independence and objectivity’; • ’the audit reports examined during the review were based on sufficient and appropriate audit evidence as evidenced by international auditing standards’; and • ’the stakeholders interviewed have a high level of confidence in the Court’s reports and generally considered them to be fair, factual and objective’. 
Poleg tega je bilo pri medsebojnem pregledu opaženo, da: • Sodišče svoje delo opravlja neodvisno in nepristransko; • so revizijska poročila, ki so bila preučena med pregledom, temeljila na zadostnih in ustreznih revizijskih dokazih, kot jih opisujejo mednarodni standardi revidiranja, in • da imajo zainteresirane strani, s katerimi so bili opravljeni razgovori, visoko stopnjo zaupanja v poročila Sodišča in na splošno menijo, da so poštena, stvarna in objektivna.
The Court appreciates the peers’ constructive comments and recommendations which identify opportunities and challenges for it to further strengthen itself as a supreme audit institution. 
Sodišče ceni konstruktivne pripombe svojih kolegov in njihova priporočila, ki opredeljujejo priložnosti in izzive, ki mu bodo omogočili, da se še bolj okrepi kot vrhovna revizijska institucija.