natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Lower secondary education or less Average Upper secondary education Tertiary education 2002 2004 2006 2008 2010 2012 2014 1 European Expert Network on Economics of Education (EENEE), ‘The economic case for education’, December 2014 and OECD, ‘Education at a glance 2015 — OECD indicators’, 2015. 
Zaključeno nižje sekundarno izobraževanje ali manj Povprečje Zaključeno višje sekundarno izobraževanje Zaključeno terciarno izobraževanje 2008 2010 2012 2014 1 European Expert Network on Economics of Education (EENEE), The economic case for education, december 2014 in OECD, Education at a Glance 2015 – OECD Indicators, 2015.
Unemployment rate (15-64 years old) Figure 1 
Stopnja brezposelnosti (osebe v starosti 15–64 let)
Introduction 11 Education and the EU 02 One of the founding principles of the EU is promoting knowledge by giving EU citizens ‘wide access to education and through its continuous updating’2. Within the EU, education policies are a full and exclusive competence of Member States. 
Eno od temeljnih načel EU je spodbujanje znanja tako, da se državljanom EU omogoči širok dostop do izobraževanja in njegovo stalno posodabljanje.2 V EU so za izobraževalne politike v celoti in izključno pristojne države članice.
EU strategies are adopted in the form of Council conclusions, which are not legally binding for EU Member States (‘soft law’). 
Strategije EU se sprejmejo kot Sklepi Sveta, ki niso pravno zavezujoči za države članice EU („mehko pravo”).
These conclusions are political statements by the Council that lay the foundations for cooperation between two or more Member States in a defined area. 
Ti sklepi so politična stališča Sveta, ki so temelj za sodelovanje dveh ali več držav članic na nekem področju.
03 The EU has competencies to support, coordinate or supplement actions by the Member States in the area of education3. In addition, ‘The Union shall contribute to the development of quality education by encouraging cooperation between Member States and, if necessary, by supporting and supplementing their action, while fully respecting the responsibility of the Member States for the content of teaching and the organisation of education systems and their cultural and linguistic diversity’4. 
EU je pristojna za podpiranje, usklajevanje in dopolnjevanje ukrepov držav članic na področju izobraževanja.3 Poleg tega Unija prispeva k razvoju kakovostnega izobraževanja s spodbujanjem sodelovanja med državami članicami ter po potrebi s podpiranjem in dopolnjevanjem njihovih dejavnosti, pri čemer v celoti upošteva odgovornost držav članic za vsebino poučevanja in organizacijo izobraževalnih sistemov, pa tudi njihovo kulturno in jezikovno raznolikost.4 4.
04 In 2000, the Heads of State or Government approved the Lisbon strategy5, which had the aim of making the EU ‘the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world capable of sustainable economic growth with more and better jobs and greater social cohesion’ by 2010. 
Leta 2000 so voditelji držav in vlad potrdili lizbonsko strategijo5, katere cilj je bil, da bi EU do leta 2010 postala najbolj konkurenčno in dinamično na znanju temelječe gospodarstvo na svetu, sposobno trajnostne gospodarske rasti s številnejšimi in boljšimi delovnimi mesti ter z večjo socialno kohezijo. 5.
05 Following the Lisbon strategy, the Council had agreed6 to establish a framework for European cooperation in the field of education and training, based on common objectives (known as ‘Education and Training 2010’ – ET 2010). This included a series of indicators and reference levels of European average performance in education to be used as one of the tools for monitoring the achievement of objectives for education and training systems in Europe. 
Na podlagi lizbonske strategije se je Svet dogovoril za vzpostavitev okvira za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju, ki naj bi temeljilo na skupnih ciljih (imenovan Izobraževanje in usposabljanje 2010 – ET 2010).6 Okvir je vključeval kazalnike in referenčne ravni za povprečno evropsko uspešnost v izobraževanju, ki naj bi se uporabljali kot eno od orodij za spremljanje doseganja ciljev za sisteme izobraževanja in usposabljanja v Evropi.
2 Preamble of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU). 
2 3 4 5 6 Preambula Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).
3 TFEU, Article 6. 
Člen 6 PDEU.
4 TFEU, Article 165. 
Člen 165 PDEU.
5 European Council of 23-24 March 2000. 
Zasedanje Evropskega sveta 23. in 24. marca 2000.
6 Council conclusions of 5 May 2003 on reference levels of European average performance in education and training (Benchmarks) (OJ C 134, 7.6.2003, p. 
Sklepi Sveta z dne 5. maja 2003 o referenčnih ravneh evropskega povprečnega učinka pri izobraževanju in usposabljanju (primerjalne analize) (UL C 134, 7.6.2003, str.
3), further to COM(2002) 629 final of 20 November 2002 ‘European benchmarks in education and training: follow-up of the Lisbon European Council’. 
3), sprejeti na podlagi dokumenta COM(2002) 629 final z dne 20. novembra 2002 o evropskih primerjalnih analizah v izobraževanju in usposabljanju (European benchmarks in education and training: follow-up of the Lisbon European Council).
Introduction 12 06 In 2009, the Council adopted7 an updated strategic framework for European cooperation in education and training known as ‘Education and Training 2020’ – ET 2020, building on the progress made under the ‘ET 2010’. 07 In 2010, the Europe 2020 strategy8 for jobs and smart, sustainable and inclusive growth was adopted by the Council. 
13 izobraževanju in usposabljanju, imenovan Izobraževanje in usposabljanje 2020 – ET 2020, ki temelji na napredku, doseženem v okviru ET 2010.7 7. Leta 2010 je Svet sprejel strategijo Evropa 2020 za delovna mesta in pametno, trajnostno in vključujočo rast,8 v kateri je opredeljenih pet merljivih krovnih ožjih ciljev EU za leto 2020, ki so bili prevedeni v nacionalne ožje cilje in načrtovano ukrepanje.
08 The EU education objectives have remained relatively stable and prominent on the EU agenda. 
8. Cilji EU za področje izobraževanja ostajajo v bistvu nespremenjeni in pomembni za program EU.
Based on the above-mentioned strategic documents, the EU education objectives considered for the purpose of this report are: ο reduction of the number of early school leavers; ο increase of tertiary education attainment; ο increase of the participation in lifelong learning; ο reduction of the number of low achievers in basic skills; ο increase of the participation in early childhood education; ο increase of the participation in higher education in the field of mathematics, science and technology; and ο increase of upper secondary education attainment. 
Glede na zgoraj omenjene strateške dokumente za namene tega poročila kot cilji EU za področje izobraževanja štejejo: • zmanjšanje števila oseb, ki zgodaj opustijo šolanje, • povečanje števila diplomantov terciarnega izobraževanja, • povečanje udeležbe v vseživljenjskem učenju, • zmanjšanje števila posameznikov s slabimi rezultati pri osnovnih spretnostih, • povečanje udeležbe v vzgoji v zgodnjem otroštvu, • povečanje udeležbe v visokošolskem izobraževanju na področju matematike, naravoslovja in tehnike ter • povečanje števila diplomantov višjega sekundarnega izobraževanja.
Table 1 presents further details and the targets set at European level. 
V tabeli 1 so prikazane dodatne podrobnosti in ožji cilji, opredeljeni na evropski ravni.
09 While it is difficult to establish a direct correlation with the impact of EU support, significant progress has been made in recent years towards achieving the Europe 2020 education objectives. 
Sicer je težko določiti neposredno korelacijo z učinkom podpore EU, vendar je bil v zadnjih letih dosežen znaten napredek pri doseganju ciljev strategije Evropa 2020 za področje izobraževanja.
However, efforts are still needed to reach the targets set. 
Kljub temu si je še vedno treba prizadevati, da bi se dosegli opredeljeni ožji cilji.
Despite the fact that the EU average is close to the Europe 2020 education targets, some Member States are still lagging behind in achieving their national targets. 
Čeprav so povprečne vrednosti za EU blizu ožjih ciljev za področje izobraževanja, določenih v strategiji Evropa 2020, pa nekatere države članice še vedno zaostajajo pri doseganju svojih nacionalnih ožjih ciljev.
Introduction 14 10 Figures 2 and 3, for the visited Member States9, show the trend in the reduction of the number of early school leavers and in the increase in tertiary education attainment. 
10. Sliki 2 in 3 prikazujeta trend zmanjševanja števila oseb, ki zgodaj opustijo šolanje, in povečevanja števila diplomantov terciarnega izobraževanja v obiskanih državah članicah.9 Na Portugalskem je bila z reformo iz leta 2009 uvedena obveznost, da dijaki ostanejo vključeni v izobraževanje do starosti 18 let, kar je starost, pri kateri običajno pridobijo kvalifikacijo na stopnji višjega sekundarnega izobraževanja.
This has contributed significantly to the reduction in early school leaving. 
To je veliko prispevalo k zmanjšanju zgodnjega opuščanja šolanja.
Early school leavers in the EU1 45 % 40 % 35 % 30 % 25 % 20 % 15 % 10 % 5% 0 % EU (28 countries) Germany France Italy Portugal Romania EU target: below 10 % 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 Tertiary education attainment in the EU1 50 % 45 % 40% 35 % 30 % 25% 20 % 15 % 10 % 5% 0% EU target: above 40 % EU (28 countries) Germany France Italy Portugal Romania 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 1 EU target is not necessarily the same as the specific national targets set. 
15 Slika 2 – Osebe, ki zgodaj opustijo šolanje, v EU1 45 % 40 % 35 % 30% 25 % 20 % 15 % 10 % 5% 0% EU (28 držav) Nemčija Francija Italija Portugalska Romunija CiljzaEU:pod10 % 2006 2007 Ožji cilj za EU ni nujno enak kot posamezni nacionalni ožji cilji.
Source: Eurostat. 
1 Vir: Eurostat.
9 Germany, France, Italy, Portugal and Romania. Figure 3 Figure 2 
2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 9 Nemčija, Francija, Italija, Portugalska in Romunija.
Introduction 15 11 For information purposes, the progress made during the period 2006-2015 by all 28 Member States towards reaching these Europe 2020 targets is shown in Annex I. 12 Education is one of the biggest expenditure items in the Member States’ national budgets. 
1 Vir: Eurostat. 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 11. Kot informacija je v Prilogi I prikazan napredek vseh 28 držav članic pri doseganju teh ožjih ciljev strategije Evropa 2020 v obdobju 2006–2015.
Overall, Eurostat, the Commission’s statistical service, estimates that 3 200 billion euro were spent on education by the EU Member States between 2007 and 2011. 
Po oceni Generalnega direktorata Komisije Eurostat so države članice EU med letoma 2007 in 2011 za izobraževanje skupaj porabile 3 200 milijard EUR. 13.
13 Despite various calls from the Commission for Member States to protect investment in growth-friendly policies, such as education, the level of expenditure on education, as a share of gross domestic product, decreased slightly between 2009 and 201310 in most Member States (see Table 2). 
Kljub temu da je Komisija države članice večkrat pozvala, naj varujejo vlaganja v področja, ki so rasti prijazna, kot je izobraževanje, se je stopnja porabe za izobraževanje kot delež v bruto domačem proizvodu med letoma 2009 in 2013 v večini držav rahlo znižala (glej tabelo 2).10 10 Evropska komisija, Pregled izobraževanja in usposabljanja 2014, str.
14 and ‘Education and Training Monitor 2015’, p. 
14 in Pregled izobraževanja in usposabljanja 2015, str.
Introduction 16 EU-28 Member States — Education expenditures as a share of gross domestic product 2009 2010 2011 2012 2013 EU (28 countries) 5.5 5.3 5.1 5.0 5.0 Belgium 6.2 6.1 6.3 6.3 6.4 Bulgaria 4.3 3.7 3.5 3.4 3.8 Czech Republic 4.8 5.1 5.1 5.0 5.2 Denmark 8.0 7.2 6.9 7.1 7.0 Germany 4.4 4.4 4.3 4.3 4.3 Estonia 7.1 6.6 6.3 6.3 6.0 Ireland 5.4 4.9 4.7 4.4 4.1 Greece 4.3 4.0 4.4 4.4 4.5 Spain 5.1 4.5 4.4 4.1 4.0 France 6.2 5.6 5.5 5.5 5.5 Croatia - 5.0 5.0 5.0 5.3 Italy 4.6 4.4 4.1 4.1 4.1 Cyprus 7.2 6.8 6.6 6.1 6.5 Latvia 6.8 6.2 5.9 5.7 5.7 Lithuania 6.8 6.4 6.1 5.8 5.6 Luxembourg 5.3 5.2 5.1 5.4 5.6 Hungary 5.3 5.6 5.1 4.7 4.7 Malta Netherlands 5.4 5.6 5.7 5.8 5.9 5.9 5.7 5.6 5.6 5.5 Austria 5.7 5.1 5.0 5.0 5.0 Poland 5.6 5.6 5.5 5.4 5.3 Portugal 6.8 7.7 7.3 6.5 6.8 Romania 4.1 3.3 4.1 3.0 2.8 Slovenia 6.5 6.6 6.6 6.4 6.5 Slovakia 4.3 4.9 4.6 4.4 5.0 Finland 6.6 6.6 6.5 6.4 6.5 Sweden 7.2 6.5 6.5 6.5 6.6 United Kingdom 6.9 6.6 6.0 5.8 5.5 Source: Eurostat. 
Tabela 2 – Odhodki za izobraževanje kot delež v bruto domačem proizvodu v 28 državah članicah EU 17 2009 EU (28 držav) 5,5 5,3 5,1 5,0 5,0 2010 2011 2012 2013 Belgija Bolgarija Češka Danska Nemčija Estonija Irska Grčija Španija Francija Hrvaška Italija Ciper Latvija Litva Luksemburg Madžarska Malta Nizozemska Avstrija Poljska Portugalska Romunija Slovenija Slovaška Finska Švedska Združeno kraljestvo Vir: Eurostat. 6,2 4,3 4,8 8,0 4,4 7,1 5,4 4,3 5,1 6,2 – 4,6 7,2 6,8 6,8 5,3 5,3 5,4 5,9 5,7 5,6 6,8 4,1 6,5 4,3 6,6 7,2 6,9 6,1 6,3 3,7 3,5 5,1 5,1 7,2 6,9 4,4 4,3 6,6 6,3 4,9 4,7 4,0 4,4 4,5 4,4 5,6 5,5 5,0 5,0 4,4 4,1 6,8 6,6 6,2 5,9 6,4 6,1 5,2 5,1 5,6 5,1 5,6 5,7 5,7 5,6 5,1 5,0 5,6 5,5 7,7 7,3 3,3 4,1 6,6 6,6 4,9 4,6 6,6 6,5 6,5 6,5 6,6 6,0 6,3 6,4 3,4 3,8 5,0 5,2 7,1 7,0 4,3 4,3 6,3 6,0 4,4 4,1 4,4 4,5 4,1 4,0 5,5 5,5 5,0 5,3 4,1 4,1 6,1 6,5 5,7 5,7 5,8 5,6 5,4 5,6 4,7 4,7 5,8 5,9 5,6 5,5 5,0 5,0 5,4 5,3 6,5 6,8 3,0 2,8 6,4 6,5 4,4 5,0 6,4 6,5 6,5 6,6 5,8 5,5 14.
Table 2 Introduction 17 Shared management arrangements 15 The ESF is implemented by the Commission and the Member States through shared management. 
Režim deljenega upravljanja 15. Evropski socialni sklad upravljajo Komisija in države članice v okviru režima deljenega upravljanja.
Member States prepare multiannual OPs that are negotiated with the Commission and adopted in the form of Commission decisions. 
Države članice pripravijo večletne operativne programe, za katere se dogovorijo s Komisijo in ki so sprejeti kot sklepi Komisije.
An OP is a strategic document that analyses the problems and needs of the geographical area covered, identifies the groups that need assistance, sets the priorities of the intervention and the related budget and sets the goals to be achieved. 
Operativni program je strateški dokument, v katerem so analizirani problemi in potrebe zajetega geografskega območja, opredeljene skupine, ki potrebujejo pomoč, določene prioritete posamezne intervencije in z njimi povezan proračun ter opredeljeni smotri, ki jih je treba doseči.
16 To manage and implement the OPs, the Member States designate managing authorities to ensure that their implementation is effective, legal and regular, particularly as regards the selection of projects to be funded, the monitoring of their implementation and the reporting to the Commission on financial aspects and results achieved. 
Za upravljanje in izvajanje operativnih programov države članice določijo organe upravljanja, da zagotovijo njihovo uspešno, zakonito in pravilno izvajanje, zlasti v zvezi z izbiro projektov, ki bodo financirani, spremljanjem njihovega izvajanja ter poročanjem Komisiji o finančnih vidikih in doseženih rezultatih.
The managing authorities can decide to delegate part of the implementation work to one or more intermediate bodies. 
Organi upravljanja se lahko odločijo, da bodo izvajanje delno prenesli na eno ali več posredniških teles.
The projects are carried out by beneficiaries. Beneficiaries have to provide monitoring information on project progress to managing authorities, which have to send aggregate information to the Commission in the form of annual implementation reports11. 
Projekte izvajajo upravičenci, ki morajo organom upravljanja pošiljati informacije o napredku pri projektih, organi upravljanja pa morajo Komisiji poslati zbirne podatke v letnih poročilih o izvajanju.11 17.
17 For the 2014-2020 programme period, changes have been introduced for establishing the OPs12, and in particular the partnership agreements and the ex ante conditionalities. 
Za programsko obdobje 2014–2020 so bile uvedene spremembe pri pripravi operativnih programov, in sicer zlasti partnerski sporazumi in predhodne pogojenosti.12 Partnerski sporazumi so pogodbe med Komisijo in državami članicami.
Partnership agreements are contracts between the Commission and the Member States, and replace the national strategic reference frameworks that were in place during the 2007-2013 programme period. 
Nadomestili so nacionalne strateške referenčne okvire, ki so obstajali v programskem obdobju 2007–2013.
The partnership agreements present an overarching strategic plan with priorities for investment for each of the Member States. 
Partnerski sporazumi so krovni strateški načrti s prioritetami za vlaganje za vsako državo članico.
They are intended to ensure that the use of the European Structural and Investment Funds in the Member States is aligned with the Europe 2020 strategy, and to put in place arrangements to ensure that funds are used effectively. 
Zagotovili naj bi, da bi se evropski strukturni in investicijski skladi uporabljali v skladu s strategijo Evropa 2020, ter uvedli ureditve, ki bi zagotavljale uspešno porabo sredstev.
Partnership agreements are then broken down into OPs. 
Partnerski sporazumi so razčlenjeni v operativne programe.
11 The set-up is completed by a certifying authority, whose function is to certify to the Commission that the expenditure being declared for reimbursement is accurate, results from a reliable accounting system and is compliant with applicable EU and national rules. 
Predhodne pogojenosti so 11 12 Strukturo dopolnjuje organ za potrjevanje, katerega naloga je Komisiji potrditi, da so odhodki, prijavljeni za povračilo, točni in skladni z veljavnimi pravili EU in nacionalnimi pravili ter da je računovodski sistem za njihov obračun zanesljiv.
An audit authority audits the effectiveness of the control systems and is responsible for the closure declaration and the report to the Commission. 
Revizijski organ revidira uspešnost kontrolnih sistemov in je odgovoren za pripravo zaključne izjave in poročila za Komisijo.
12 Regulation (EU) No 1303/2013 of the European Parliament and of the Council of 17 December 2013 laying down common provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund, the Cohesion Fund, the European Agricultural Fund for Rural Development and the European Maritime and Fisheries Fund and laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund, the Cohesion Fund and the European Maritime and Fisheries Fund and repealing Council Regulation (EC) No 1083/2006 (OJ L 347, 20.12.2013, p. 
1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str.
Audit scope and approach 18 19 In this audit, we assessed whether EU education objectives had been adequately considered in the OPs and related projects for 2007-2013 and in the design of OPs for the 2014-2020 programme period. 
Pri tej reviziji smo ocenili, ali so bili cilji EU za področje izobraževanja ustrezno upoštevani v operativnih programih in z njimi povezanih projektih za programsko obdobje 2007–2013 ter pri zasnovi operativnih programov za programsko obdobje 2014–2020.
It was not possible to select specific projects for review for the period 2014-2020 because it was still too early in the programme period. 
Ker je revizija potekala prezgodaj v programskem obdobju, za pregled ni bilo mogoče izbrati posebnih projektov za obdobje 2014–2020.
20 In particular, we assessed whether: (a) EU education objectives had been adequately addressed in the 2007-2013 ESF OPs and projects; (b) the Commission had supported Member States during the establishment of 2014-2020 OPs with a view to improving them compared to the previous programme period. 
Analizirali smo zlasti, ali: (a) so bili v preučenih operativnih programih in projektih Evropskega socialnega sklada za obdobje 2007–2013 ustrezno upoštevani cilji EU za področje izobraževanja; (b) je Komisija med pripravo operativnih programov za obdobje 2014–2020 zagotovila podporo za države članice, da bi bili programi boljši kot v prejšnjem programskem obdobju.
21 The audit was based on: ο interviews with Commission officials of directorates-general13; ο an analytical review of relevant EU and national documentation; ο a desk review of 37 ESF OPs from the 2007-2013 programme period covering 15 Member States (see Annex III), and of five partnership agreements and eight OPs (adopted between October 2014 and February 2015) for the 2014-2020 programme period covering five Member States: Germany, France, Italy, Portugal and Romania (see Annex IV). 
21. Revizija je temeljila na: – razgovorih z uradniki v generalnih direktoratih Komisije13, – analitičnem pregledu ustrezne dokumentacije EU in dokumentacije držav članic, – dokumentacijskem pregledu 37 operativnih programov Evropskega socialnega sklada za programsko obdobje 2007–2013, ki so zajemali 15 držav članic (glej Prilogo III), ter petih partnerskih sporazumov in osmih operativnih programov (sprejetih med oktobrom 2014 13 19 Generalni direktorat za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje ter Generalni direktorat za izobraževanje in kulturo.
The detailed audit methodology used for the analysis is described in Annex V; ο visits to the abovementioned five Member States’ authorities; ο visits to beneficiaries of 15 projects from the 2007-2013 programme period. 
Podrobna revizijska metodologija, uporabljena za analizo, je opisana v Prilogi V, – obiskih organov zgoraj omenjenih petih držav članic, – obiskih upravičencev 15 projektov iz programskega obdobja 2007–2013.
Observations 19 Assessment of 2007-2013 operational programmes 22 The EU education objectives are essential elements in helping the EU become the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world. 
OPAŽANJA Ocena operativnih programov za obdobje 2007–2013 22. Cilji EU za področje izobraževanja so bistveni element, ki naj EU pomaga, da bo postala najbolj konkurenčno in dinamično na znanju temelječe gospodarstvo na svetu.
Each Member State has its own specific needs and focuses its investment priorities accordingly in the relevant OPs submitted to the Commission for approval. 
Vsaka država članica ima svoje potrebe, v skladu s katerimi v operativnih programih, ki jih pošlje Komisiji v odobritev, določa svoje prioritete za vlaganje.
23 We assessed whether: ο the 2007-2013 ESF OPs had adequately addressed the EU education objectives14; ο any modifications had been made to the OPs during the programme period following the adoption of the ET 2020 and Europe 2020 strategies in 2009 and in 2010 respectively; ο it could be demonstrated that the sampled projects had contributed to achieving education objectives. 
Ocenili smo, ali: – so v operativnih programih Evropskega socialnega sklada za obdobje 2007–2013 ustrezno upoštevani cilji EU za področje izobraževanja,14 – so bile leta 2009 in 2010 izvršene kakršne koli spremembe operativnih programov v programskem obdobju po sprejetju strategij ET 2010 in Evropa 2020, – je bilo mogoče dokazati, da so projekti iz vzorca prispevali k doseganju ciljev za področje izobraževanja.
EU education objectives are addressed in the 2007-2013 ESF operational programmes examined 24 Where OPs include specific education objectives, we consider that the related intervention logic and the tools for monitoring performance should be outlined and described. 
V preučenih operativnih programih Evropskega socialnega sklada za obdobje 2007–2013 so upoštevani cilji EU za področje izobraževanja 24. Kadar operativni programi vključujejo posamične cilje za področje izobraževanja, bi morala biti po našem mnenju v njih prikazana s cilji povezana intervencijska logika in orodja za spremljanje uspešnosti.