natgillin/translations-raw huggingface dataset:
She was supported by Mihail Stefanov, Head of Private Office and James Verity, Private Office Attaché; Niels-Erik Brokopp, Principal Manager; Romuald Kayibanda, Head of Task; Przemyslaw Dowgialo, Alessandra Falcinelli, Anna Fiteni, Agota Marczinko, Ana Popescu, Michael Spang, Lutz Venske, and Angelika Zych, Auditors. 
Pri pripravi poročila so sodelovali vodja njenega kabineta Mihail Stefanov in ataše v njenem kabinetu James Verity, vodilni upravni uslužbenec Niels-Erik Brokopp, vodja naloge Romuald Kayibanda ter revizorji Przemyslaw Dowgialo, Alessandra Falcinelli, Anna Fiteni, Agota Marczinko, Ana Popescu, Michael Spang, Lutz Venske in Angelika Zych.
From left to right: Angelika Zych, Niels-Erik Brokopp, Romuald Kayibanda, James Verity, Iliana Ivanova, Lutz Venske, Mihail Stefanov, Agota Marczinko. 
Od leve proti desni: Angelika Zych, Niels-Erik Brokopp, Romuald Kayibanda, James Verity, Iliana Ivanova, Lutz Venske, Mihail Stefanov, Agota Marczinko.
The legal and competitive environment poses problem in some Member States Some Member States improved the process of coordinating broadband investments but we found a lack of coordination across programme periods in one examined Member State Conclusion and recommendations Annex – 30 Mbps coverage maps of Europe Replies of the Commission and of the EIB 63 - 69 70 - 78 79 - 87 3 
V nekaterih državah članicah težave povzročata pravno in konkurenčno okolje Nekatere države članice so izboljšale proces usklajevanja naložb v širokopasovne povezave, toda v eni preučeni državi članici je Sodišče ugotovilo pomanjkanje usklajevanja med programskimi obdobji Zaključek in priporočila Priloga – Zemljevida Evrope s pokritostjo s povezavami hitrosti 30 Mb/s Odgovori Komisije in EIB 63–69 70–78 79–87 3
CEF Connecting Europe Facility DG Directorate General DG AGRI DG Agriculture and Rural Development DG CNECT DG Communications Networks, Content and Technology DG COMP DG Competition DG ECFIN DG Economic and Financial Affairs DG REGIO DG Regional and Urban Policy EFSI European Fund for Strategic Investments ERDF European Regional Development Fund ESIF European Structural and Investment Funds EU European Union Europe 2020 broadband objectives Broadband-related objectives set out in the Digital Agenda for Europe, one of the seven flagship initiatives of the Europe 2020 strategy adopted by the Commission in 2010. 
GLOSAR IN KRATICE 4 CEF Instrument za povezovanje Evrope Cilji evropske gigabitne družbe 2025 Septembra 2016 je Komisija v sporočilu, splošno znanem kot gigabitna družba za leto 2025, opredelila tri strateške cilje za leto 2025, ki dopolnjujejo tiste, določene v digitalni agendi za leto 2020. Cilji strategije Evropa 2020 za širokopasovne povezave Cilji v zvezi s širokopasovnimi povezavami, ki so določeni v Evropski digitalni agendi, eni od sedmih vodilnih pobud strategije Evropa 2020, ki jo je Komisija sprejela leta 2010.
These objectives are (i) by 2013, to bring basic broadband to all Europeans (from 144 Kbps up to 30 Mbps); (ii) by 2020, to ensure coverage of all Europeans with fast broadband (> 30 Mbps); and (iii) by 2020, to ensure take-up of 50 % or more of European households to ultra-fast broadband (> 100 Mbps). 
Ti cilji so: (i) do leta 2013 vsem Evropejcem zagotoviti dostop do osnovnih širokopasovnih povezav (od 144 Kb/s do 30 Mb/s); (ii) do leta 2020 vsem Evropejcem zagotoviti pokritost s hitrimi širokopasovnimi povezavami ( > 30 Mb/s); in (iii) do leta 2020 zagotoviti, da se vsaj 50 % ali več evropskih gospodinjstev naroči na ultra hitre širokopasovne povezave ( > 100 Mb/s).
Ex-ante Conditionalities Conditions, based on pre-defined criteria regarded as necessary prerequisites for the effective and efficient use of Union support. 
Predhodne pogojenosti Pogoji, ki na podlagi vnaprej določenih meril veljajo kot nujni za uspešno in učinkovito uporabo podpore Unije.
When preparing European Regional Development Fund (ERDF), Cohesion Fund (CF) and European Social Fund (ESF) Operational Programmes (OPs) under the 2014-2020 programme period, Member States have to assess whether these conditions are fulfilled. 
Pri pripravi operativnih programov Evropskega sklada za regionalni razvoj, Kohezijskega sklada in Evropskega socialnega sklada za programsko obdobje 2014–2020 so morale države članice oceniti, ali so ti pogoji izpolnjeni.
If they have not been fulfilled, action plans need to be prepared to ensure fulfilment by 31 December 2016. 
Če niso bili izpolnjeni, je bilo treba pripraviti akcijske načrte, da se je zagotovila njihova izpolnitev do 31. decembra 2016.
Incumbents A company which used to function as a monopoly but which now provides services competitively. 
5 Skladi ESI evropski strukturni in investicijski skladi Uveljavljeno podjetje Podjetje, ki je včasih delovalo kot monopol, vendar zdaj zagotavlja storitve konkurenčno.
Many incumbents have inherited advantages from their former monopolistic status (e.g. networks and customers). 
Številna uveljavljena podjetja so podedovala prednosti svojega nekdanjega monopolnega statusa (npr. omrežja in stranke).
EXECUTIVE SUMMARY About broadband I. Broadband is the common term used to mean faster internet speeds and other technical characteristics that make it possible to access or deliver new content, applications and services. 
POVZETEK O širokopasovni povezavi I. Širokopasovna povezava je skupni izraz, ki pomeni večje hitrosti medmrežnih povezav in zajema druge tehnične značilnosti, ki omogočajo zagotavljanje novih vsebin, aplikacij in storitev ali dostop do njih.
An increase in the importance of digital data now means that good internet connections are essential not only for European businesses to remain competitive in the global economy, but also more widely for promoting social inclusion. 
Vse večji pomen digitalnih podatkov zdaj pomeni, da so dobre medmrežne povezave bistvene ne le za evropska podjetja, ki lahko tako ostanejo konkurenčna v svetovnem gospodarstvu, ampak tudi širše, saj spodbujajo socialno vključenost.
As part of its Europe 2020 strategy, in 2010 the EU set three targets for broadband: by 2013, to bring basic broadband (up to 30 Megabits per second, Mbps) to all Europeans; by 2020, to provide all Europeans with fast broadband (over 30 Mbps); and by 2020, to ensure take-up by 50 % or more of European households to ultra-fast broadband (over 100 Mbps). 
EU je leta 2010 v okviru strategije Evropa 2020 določila tri ciljne vrednosti za širokopasovne povezave: do leta 2013 vsem Evropejcem zagotoviti dostop do osnovnih širokopasovnih povezav (do 30 megibitov na sekundo, Mb/s); do leta 2020 vsem Evropejcem zagotoviti hitre širokopasovne povezave (več kot 30 Mb/s); do leta 2020 zagotoviti, da se vsaj 50 % ali več evropskih gospodinjstev naroči na ultra hitre širokopasovne povezave (več kot 100 Mb/s).
To support these objectives, the EU has implemented a series of policy and regulatory measures and has made some 15 billion euro available to Member States in the period 2014-2020, through a variety of funding sources and types, including 5.6 billion euro in loans from the European Investment Bank (EIB). 
Za podporo tem ciljem je EU sprejela vrsto politik in regulativnih ukrepov ter za obdobje 2014–2020 državam članicam dala na voljo približno 15 milijard EUR v okviru različnih virov in vrst financiranja, vključno s posojili Evropske investicijske banke (EIB) v višini 5,6 milijarde EUR.
How we conducted our audit III. 
Kako je Sodišče opravilo revizijo III.
We addressed the effectiveness of action taken by the European Commission and the Member States to achieve the Europe 2020 broadband objectives. 
Sodišče je preučilo uspešnost ukrepov, ki so jih sprejele Evropska komisija in države članice za dosego ciljev strategije Evropa 2020 za širokopasovne povezave.
The audit covered the 2007-2013 and the 2014-2020 programme periods and all the EU funding sources, including support provided by the EIB. 
Revizija je zajela programski obdobji 2007–2013 in 2014–2020 ter vse vire financiranja EU, vključno s podporo Evropske investicijske banke.
Our audit work extended to all those parts of the Commission with significant roles to play in broadband, and the EIB. 
Revizijsko delo Sodišča je tako potekalo v vseh tistih delih Komisije, ki imajo pomembno vlogo na področju širokopasovnih povezav, in v Evropski investicijski banki.
For a more detailed understanding of the national issues, we focused on five Member States: Ireland, Germany, Hungary, Poland and Italy. 
Za podrobnejše razumevanje nacionalnih vprašanj se je revizija osredotočala na pet držav članic: Irsko, Nemčijo, Madžarsko, Poljsko in Italijo.
We also visited a range of other stakeholders (such as National Regulatory Authorities, business and telecommunications associations, consumer associations and trade unions). 6 
Sodišče je obiskalo tudi številne druge deležnike (kot so nacionalni regulativni organi, podjetja in združenja telekomunikacijskih operaterjev, združenja potrošnikov in sindikati). 6
What we found V. We found that broadband coverage has generally been improving across the EU, but that the Europe 2020 targets will not all be achieved. 
Kaj je Sodišče ugotovilo V. Sodišče je ugotovilo, da se pokritost s širokopasovnimi povezavami sicer po celotni EU izboljšuje, vendar pa ciljne vrednosti strategije Evropa 2020 ne bodo dosežene.
Rural areas, where there is less incentive for the private sector to invest in broadband provision, remain less well connected than cities, and take-up of ultra-fast broadband is significantly behind target. 
Na podeželskih območjih, kjer je manj spodbud za zasebni sektor za naložbe v širokopasovne povezave, je še vedno manj tovrstnih povezav kot v mestih, prevzem ultra hitrih širokopasovnih povezav pa bistveno zaostaja za zastavljenimi ciljnimi vrednostmi.
In terms of the three targets, while nearly all Member States achieved the basic broadband coverage target by 2013, this will most likely not be the case for the 2020 target for fast broadband. 
Kar zadeva tri zastavljene ciljne vrednosti, so ciljno vrednost glede pokritosti z osnovnimi širokopasovnimi povezavami do leta 2013 dosegle skoraj vse države članice, za ciljno vrednost glede hitrih širokopasovnih povezav, ki naj bi bila dosežena do leta 2020, pa tega najverjetneje ne bomo mogli trditi.
Rural areas remain problematic in most Member States: by mid-2017 14 had coverage in rural areas of less than 50 %. 
Podeželska območja ostajajo problematična v večini držav članic: do sredine leta 2017 je imelo 14 držav članic manj kot 50-odstotno pokritost na podeželskih območjih.
For the third target, take-up of ultra fast broadband, only 15 % of households had subscribed to internet connections at this speed by mid-2017, against a target of 50 % by 2020. 
Kar zadeva tretjo ciljno vrednost, tj. naročnine na ultra hitre širokopasovne povezave, je bilo do sredine leta 2017 samo 15 % gospodinjstev naročenih na medmrežne povezave teh hitrosti, medtem ko je ciljna vrednost 50 % gospodinjstev do leta 2020.
Despite these problems, if their plans are implemented as intended, three of the five examined Member States may be in good position to achieve the Commission’s objectives for 2025, one of which is that all households should have access to ultra-fast broadband, upgradable to 1 Gbps. 
Kljub tem težavam pa bi tri od preučenih petih držav v primeru, da bodo njihovi načrti izvedeni po predvidevanjih, lahko bile na dobri poti, da dosežejo cilje Komisije za leto 2025, med katerimi je tudi ta, da morajo vsa gospodinjstva imeti dostop do ultra hitrih širokopasovnih povezav, ki se lahko nadgradijo v 1 Gb/s.
The Commission’s support was positively assessed by the Member States but the monitoring is uncoordinated across Directorates-General. 
Države članice so podporo Komisije pozitivno ocenile, toda njeno spremljanje ni bilo usklajeno med generalnimi direktorati.
All Member States had developed broadband strategies, but there were weaknesses in the ones we examined. 
Strategije za širokopasovne povezave so razvile vse države članice, vendar so v tistih, ki jih je Sodišče preučilo, obstajale slabosti.
Some Member States were late in finalising their strategies, and their targets were not always consistent with those in Europe 2020. 
Nekatere države članice so zamujale z dokončanjem svojih nacionalnih strategij, njihovi cilji pa niso bili vedno usklajeni s tistimi iz strategije Evropa 2020.
Not all the Member States had addressed the challenges related to their legacy internet infrastructure (their telephone infrastructure), with potential implications for adequate speed in the medium and long term. 
Vse države članice niso obravnavale problemov v zvezi s svojo obstoječo internetno infrastrukturo (telefonsko infrastrukturo), ki bi lahko srednjeročno in dolgoročno vplivali na ustrezne hitrosti povezav.
Financing in rural and sub-urban areas was not properly addressed in three of the Member States we examined, and a major EIB project supported through the European Fund for Strategic Investments did not focus on those areas where public sector support is most needed. 
Financiranje na podeželskih in primestnih območjih ni bilo ustrezno obravnavano v treh državah članicah, ki jih je preučilo Sodišče, eden od velikih projektov 7 EIB, ki je prejel podporo iz Evropskega sklada za strateške naložbe, pa ni bil osredotočen na območja, na katerih je podpora javnega sektorja najbolj potrebna.
We found that the legal and competitive environments posed problems in two Member States. 
Sodišče je ugotovilo, da je v dveh državah članicah težave povzročalo pravno in konkurenčno okolje.
In addition, we found a lack of coordination across programme periods in one Member State. 7 
Poleg tega smo ugotovili, da je bilo v eni državi članici premalo usklajevanja med programskimi obdobji.
What we recommend IX. 
Kaj Sodišče priporoča IX.
We make recommendations in three areas, on strategic planning, the regulatory environment and fostering competition through financing. 
Sodišče je izreklo priporočila za tri področja, in sicer za strateško načrtovanje, regulativno okolje in spodbujanje konkurence s financiranjem.
These recommendations include the following: • Member States should develop new plans for the period after 2020. • The Commission should clarify the application of the State aid guidelines , as some Member States are interpreting them in a way which may limit their investment in broadband. 
Ta priporočila vključujejo naslednje: • države članice naj razvijejo nove načrte za obdobje po letu 2020, • Komisija naj pojasni uporabo smernic o državni pomoči, saj si jih nekatere države članice razlagajo na način, ki bi lahko omejeval njihove naložbe v širokopasovne povezave.
It should also support Member States’ efforts to foster more competition in broadband service provision by incentivising the set up of appropriate networks and aggregating smaller projects into those of a critical size where appropriate. • The EIB should focus its support through the EFSI and the Connecting Europe Broadband Fund on small and medium size projects in areas where public sector support is most needed, in line with the aim of supporting riskier projects. 8 
Hkrati naj podpira prizadevanja držav članic za spodbujanje večje konkurence na področju širokopasovnih storitev s spodbujanjem vzpostavitve ustreznih omrežij in združevanjem manjših projektov v projekte kritične velikosti, kadar je to ustrezno, • EIB naj svojo podporo v okviru EFSI in Sklada za širokopasovno povezovanje Evrope osredotoči na majhne in srednje projekte na območjih, na katerih je podpora javnega sektorja najbolj potrebna, skladno s ciljem podpirati bolj tvegane projekte. 8
INTRODUCTION Broadband and its importance 1. 
UVOD Širokopasovne povezave in njihov pomen 1.
Digital data via the internet is playing an increasingly large role in the lives of citizens, government and business. 
Digitalni podatki, ki se prenašajo prek medmrežja, imajo vedno večjo vlogo v življenju državljanov, državnih uprav in podjetij.
For Europe to remain competitive in the global economy, good levels of internet speed and access, as provided by broadband, are essential. 
Da bi Evropa ostala konkurenčna v svetovnem gospodarstvu, so bistvene visoke stopnje hitrosti medmrežnih povezav in dostop do njih, kar omogočajo širokopasovne povezave.
For example: • an increase of 10 % in broadband connections in a country could result in 1 % increase in GDP per capita per year1; • a 10 % increase in broadband connections could raise labour productivity by 1.5 % over the next five years2; and • investments in broadband will also help deliver quality education, promote social inclusion and benefit rural and remote regions. 
Na primer: • 10-odstotno povečanje širokopasovnih povezav v neki državi lahko privede do 1-odstotne letne rasti BDP na prebivalca1, • 10-odstotno povečanje širokopasovnih povezav lahko v naslednjih petih letih poveča produktivnost dela za 1,5 %2, • naložbe v širokopasovne povezave bodo pripomogle tudi k zagotavljanju kakovostnega izobraževanja, spodbujanju socialne vključenosti ter zagotavljanju koristi v podeželskih in oddaljenih regijah.
Some stakeholders3 consider that broadband is so important that it should be seen as an essential utility, alongside other utilities such as road, water, electricity and gas. 
Nekateri deležniki3 menijo, da so širokopasovne povezave tako pomembne, da bi jih bilo treba obravnavati kot bistvene javne dobrine, kot so ceste, voda, elektrika in plin.
The term ‘broadband’, in the context of internet access, does not have a specific technical meaning but is used to refer to any infrastructure for high-speed internet access that is always on and faster than traditional dial-up access. 
Pojem „širokopasoven” v okviru dostopa do interneta nima posebnega tehničnega pomena, ampak se nanaša na kakršno koli infrastrukturo za hitri dostop do medmrežja, ki je vedno vključena in hitrejša od tradicionalnega klicnega dostopa.
The Commission has defined three categories of download speeds: • ‘Basic broadband’ for speeds between 144 Kbps and 30 Mbps; • ‘Fast broadband’ for speeds between 30 and 100 Mbps; and L. Holt, M. Jamison, “Broadband and contributions to economic growth: lessons from the US experience”, Telecommunications Policy v. 33 p. 
Komisija je določila tri kategorije hitrosti prenosa podatkov: • „osnovna širokopasovna povezava” za hitrosti med 144 Kb/s in 30 Mb/s; L. Holt, M. Jamison, Broadband and contributions to economic growth: lessons from the US experience, Telecommunications Policy, zvezek 33, str.
575-581; Global Industry Leaders' Forum, Broadband enabled innovation, ITU, 2011. 
575–581; Global Industry Leaders' Forum – inovacije, ki jih omogočajo širokopasovne povezave, ITU, 2011.
See the revised version of the Digital Agenda for Europe (2012). 
Glej revidirano različico Evropske digitalne agende (2012).
For example, Intelligent Community Forum Canada and BDO Canada. 
Na primer, Intelligent Community Forum Kanada in BDO Kanada.
3. A broadband access network is generally made of three parts: the backbone network, middle mile and the last mile connections to the end users (see Figure 1)4. 
Omrežje s širokopasovnim dostopom je običajno sestavljeno iz treh delov: hrbteničnega 3. omrežja, zalednih povezav (middle mile) in dostopovnih povezav (last mile) do končnih uporabnikov (glej sliko 1)4.
Figure 1 - Segments of a broadband network 10 Internet Source: ECA. 
Slika 1 – Segmenti širokopasovnega omrežja 10 Vir: Evropsko računsko sodišče 4.
In assessing internet speed, there is an important distinction between download and upload speeds. Download speed refers to the rate data is received from a remote system, such as when browsing the internet or streaming videos; upload speed refers to the rate data is sent to a remote system, such as when video-conferencing. 
Hitrost prenosa podatkov s strežnika se nanaša na hitrost prenosa podatkov z oddaljenega sistema, na primer pri brskanju po medmrežju ali pretakanju videoposnetkov, hitrost prenosa podatkov na strežnik pa se nanaša na hitrost prenosa podatkov na oddaljeni sistem, na primer pri videokonferencah.
Other technical characteristics are becoming increasingly relevant for the provision of certain services (such as videoconference, cloud computing, connected driving and e-health). 
Druge tehnične značilnosti so vse bolj pomembne za zagotavljanje nekaterih storitev (kot so videokonference, računalništvo v oblaku, povezana vožnja in e-zdravje).
The type of infrastructure used defines the upper limit of the connection speed. 
Vrsta infrastrukture, ki se pri tem uporablja, določa zgornjo mejo hitrosti internetne povezave.
There are five types of infrastructure that can deliver broadband services: optical fibre lines, coaxial cable, copper phone lines, terrestrial wireless (antenna sites/towers) and satellite (see Table 1). 
Za širokopasovne storitve je na voljo pet vrst infrastrukture: optični vodi, koaksialni kabli, bakreni telefonski vodi, prizemne brezžične povezave (antenske lokacije / stolpi) in satelit (glej tabelo 1).
4 European Commission, “Guide to high-speed broadband investment”, 2014. 
Zaradi 4 Evropska komisija, Guide to high-speed broadband investment, 2014.
1 Source: ECA analysis based on Acreo Swedish ICT. 
1 Vir: analiza Evropskega računskega sodišča na podlagi švedskega podjetja Acreo Swedish ICT.
This solution is already in use in Belgium and the Netherlands with speeds of 30 Mbps in previously under-served areas. - The satellite industry is currently delivering the next-generation satellite broadband. 
Ta rešitev se že uporablja v Belgiji in na Nizozemskem. Hitrost internetnih povezav na območjih s prej slabo pokritostjo pa zdaj znaša 30 Mb/s. – Satelitska panoga trenutno zagotavlja naslednjo generacijo širokopasovnih povezav prek satelita.
Two recent innovations are the high-throughput satellites and the non-geostationary orbit satellites. 
Najnovejši inovacij na tem področju sta visokozmogljivi sateliti in negeostacionarni sateliti v zemeljski orbiti.
By using these types of satellites, connections over 30 Mbps may be offered in the future to a larger number of rural or remote customers. - 5G, 5th generation mobile networks are the next wireless telecommunications standards. 
Z uporabo teh vrst satelitov se bodo povezave hitrosti nad 30 Mb/s v prihodnosti lahko ponujale večjemu številu strank na podeželskih ali oddaljenih območjih. – 5G ali mobilna omrežja pete generacije so standardi prihodnosti na področju brezžičnih telekomunikacij.
5G planning aims at higher capacity than current 4G, allowing a higher density of mobile broadband users, and supporting device-to-device, more reliable, and massive machine communications. 
Cilj načrtovanja 5G so višje zmogljivosti od trenutnih zmogljivosti 4G, ki omogočajo večjo gostoto uporabnikov mobilnih širokopasovnih povezav ter podpirajo strojno komunikacijo med posameznimi napravami, ki bo zanesljivejša in množična.
5G has three elements: (1) enhanced mobile broadband, (2) massive Internet of Things, (3) mission critical services (such as self-driving cars). 
Mobilno omrežje 5G je sestavljeno iz treh elementov: (1) okrepljene mobilne širokopasovne povezave, (2) močnega interneta stvari, (3) ključnih storitev (kot so avtomobili brez voznika).
5G requires a middle mile infrastructure based on fibre making 5G a complement to, but not a replacement for, high speed broadband networks close to the end user. 
Za mobilno omrežje 5G je potrebna infrastruktura, ki temelji na optičnih vlaknih, pri čemer mora mobilno omrežje 5G dopolnjevati širokopasovna omrežja visoke hitrosti v bližini končnega uporabnika, ne pa jih nadomeščati.
Each of these technologies has its own characteristics, as well as costs and benefits, with existing copper phone being the cheapest technology for a lower speed, and fibre delivering the highest speed at a higher cost. Future applications related to the Internet of Things (see 
Vsaka od teh tehnologij ima svoje značilnosti, pa tudi stroške in koristi. Obstoječa infrastruktura z bakrenimi telefonskimi vodi je najcenejša tehnologija, ki omogoča najnižje hitrosti internetnih povezav, infrastruktura z optičnimi vlakni pa omogoča najvišje hitrosti z večjimi stroški.