natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Observations 67 Outcome of the EDP EDP reforms have introduced tools for enhancing budgetary discipline, but the EDP has not proved fully effective as a corrective mechanism 113 This section summarises what has been done to further improve budgetary dis‐ cipline and examines the effectiveness of the EDP as a corrective and structural reform mechanism. 
Opažanja 67 Rezultat postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem Z reformami postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem so bila uvedena orodja za krepitev proračunske discipline, vendar se postopek ni izkazal za popolnoma uspešen popravljalni mehanizem 113 V tem oddelku so povzeti ukrepi, sprejeti za nadaljnje izboljšanje proračunske discipline, in preučena uspešnost postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem kot popravljalnega mehanizma in mehanizma strukturnih reform.
Successive EDP reforms have introduced tools for enhancing budgetary discipline in the Member States... 
Z zaporednimi reformami postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem so bila uvedena orodja za krepitev proračunske discipline v državah članicah ...
114 Recent reforms to the EU fiscal framework (the ‘Six‐pack’ in 2011 and ‘Two‐pack’ in 2013 – see Figure 1) were made with the aim of achieving and maintaining the soundness of public finances. 
114 Cilj nedavnih reform fiskalnega okvira EU (šesterček leta 2011 in dvojček leta 2013 – glej sliko 1) je bil doseči in ohraniti trdnost javnih financ.
In the context of the EDP, the reforms introduced complementary rules, an early‐warning mechanism and a range of new monitor‐ ing and surveillance tools; they also strengthened sanctions and eased the condi‐ tions for imposing them. ... however, the EDP has not proved fully effective as a corrective mechanism. 115 The budget balance and debt‐to‐GDP ratio are the two Treaty indicators used to assess the budgetary position of a Member State (see paragraph 1). 
Poleg tega so bile okrepljene sankcije in ublaženi pogoji za njihovo uvedbo. ... vendar se postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem ni izkazal za popolnoma uspešen popravljalni mehanizem 115 Proračunski saldo in delež javnega dolga v razmerju do BDP sta dva kazalnika iz Pogodbe, ki se uporabljata pri oceni proračunskega stanja države članice (glej odstavek 1).
The 2005 reform of the SGP supplemented these by introducing the structural balance52 as one of the targets that Member States under the EDP must achieve in order to correct an excessive deficit situation. 
Reforma Pakta za stabilnost in rast iz leta 2005 je kazalnika dopolnila z uvedbo strukturnega salda52 kot enega izmed ciljev, ki jih mora država članica v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem doseči, da odpravi čezmerni primanjkljaj.
116 Of the 23 Member States under an EDP in November 2011, 15 had exited the pro‐ cedure as of the end of 2015 (see Table 1). 
116 Od 23 držav članic, ki so bile novembra 2011 v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, jih je do konca leta 2015 iz postopka izstopilo 15 (glej tabelo 1).
All of the Member States we examined improved both their budget balance and their structural balance during the audited period (see Figure 1053). 
Vse države članice, ki smo jih preučili, so v revidiranem obdobju izboljšale svoj proračunski in strukturni saldo (glej sliko 1053).
The Czech Republic, Germany, Italy and Malta managed to exit the procedure. 
Češki, Nemčiji, Italiji in Malti je uspelo izstopiti iz postopka.
Cyprus agreed to a programme of financial assis‐ tance, and France remains under the EDP after three extensions to the deadline. 
Ciper se je dogovoril za program finančne pomoči, Francija pa je po treh podaljšanih rokih ostala v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem.
France is the only Member State in our sample with a deficit that still exceeded the 3 % threshold in 2015. 
Francija je edina država članica v našem vzorcu, katere primanjkljaj je leta 2015 še vedno presegal prag 3 %.
52 The structural balance is the budget balance net of the cyclical component and one‐off and other temporary measures. 
52 Strukturni saldo je proračunski saldo brez cikličnega elementa ter enkratnih in drugih začasnih ukrepov.
53 Data are provided for the period under scrutiny, i.e. 2008‐2015. However, data for the structural balance have only been available in AMECO since 2010. 
53 Podatki so na voljo za obdobje, za katero je bil opravljen pregled, torej 2008–2015, podatki za strukturni saldo pa so v bazi AMECO na voljo zgolj od leta 2010.
Observations 68 General government budget balance (2008‐2015) and structural balance (2010‐2015) 2 0 -2 -4 -6 -8 - 10 2 1 0 -1 -2 -3 -4 -5 -6 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 General government net lending (+)/net borrowing (-) as % of GDP Germany France Italy Cyprus Malta Czech Republic 2015 General government structural balance as % of potential GDP 2010 2011 2012 2013 2014 Germany France Italy Cyprus Malta Czech Republic Source: ECA, based on AMECO (last update 5 May 2015). Figure 10 
Opažanja 68 Javnofinančni proračunski saldo (2008–2015) in strukturni saldo (2010–2015) 2 0 –2 –4 –6 –8 –10 2 1 0 –1 –2 –3 –4 –5 –6 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 Javnofinančno neto posojanje (+)/neto izposojanje (–) v % BDP Nemčija Francija Italija Ciper Malta Češka 2010 2011 2012 2013 2014 2015 Javnofinančni strukturni saldo v % potencialnega BDP Nemčija Francija Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi baze AMECO (nazadnje posodobljena 5. maja 2015). Italija Ciper Malta Češka Slika 10
Observations 69 117 The debt‐to‐GDP ratio of all the Member States in the sample was higher in 2015 than in 2008 (see Figure 11). 
Opažanja 69 117 Delež javnega dolga v razmerju do BDP je bil v vseh državah članicah v vzorcu leta 2015 večji kot leta 2008 (glej sliko 11).
In mitigation, it must be recognised that the EDPs we examined were introduced in the midst of a severe financial crisis which contributed to a rapid increase in the debt level through a variety of channels, for example capital injections to banks and low or negative nominal growth. 
Toda upoštevati je treba, da so bili postopki v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki smo jih proučevali, uvedeni sredi hude finančne krize, ki je na različne načine prispevala k hitremu povečanju ravni dolga, na primer s kapitalskimi injekcijami bankam in z nizko ali negativno nominalno rastjo.
On average, the debt‐to‐GDP ratio in the EU increased by more than 24 % of GDP between 2008 and 2012, and all countries were affected. 
Delež javnega dolga v razmerju do BDP se je v EU od leta 2008 do leta 2012 v povprečju povečal za več kot 24 % BDP, prizadete pa so bile vse države.
Debt–to‐GDP ratio (%) 2008‐2015 140 120 100 80 60 40 20 2008 2009 Germany 2010 2011 2012 France Italy Cyprus 2013 2014 Malta 2015 Czech Republic Source: ECA, based on AMECO (last update 5 May 2015). Figure 11 
Delež javnega dolga v razmerju do BDP (v %) v obdobju 2008–2015 140 120 100 80 60 40 20 2008 Nemčija 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 Francija Italija Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi baze AMECO (nazadnje posodobljena 5. maja 2015). Ciper Malta Češka Slika 11
Observations 70 118 In Germany, Malta and the Czech Republic (where it remains under the thresh‐ old), the increase over the 2008‐2015 period was moderate (4.4 percentage points in Malta, 6.4 percentage points in Germany and 12.8 percentage points in the Czech Republic) and the ratio is now on a downward path. 
Opažanja 70 118 V Nemčiji, na Malti in Češkem (kjer je delež še vedno pod pragom) je bilo povečanje v obdobju 2008–2015 zmerno (4,4 odstotne točke na Malti, 6,4 odstotne točke v Nemčiji in 12,8 odstotne točke na Češkem) in delež zdaj upada.
Cyprus has had to cope with an unprecedented banking crisis and experienced an increase of 61.4 percentage points in its debt‐to‐GDP ratio from 2008 to 2015, with the sharp‐ est rise coming between 2008 and 2013 (from 45.3 % to 102.2 %). 
Ciper se je moral spopasti z izjemno hudo bančno krizo, njegov delež javnega dolga v razmerju do BDP pa se je od leta 2008 do leta 2015 povečal za 61,4 odstotne točke, najbolj med letoma 2008 in 2013 (s 45,3 % na 102,2 %).
However, since 2013, when it was placed under a programme of financial assistance, the debt dynamics have eased, and the ratio stabilised in 2014 (107.5 %) and 2015 (106.7 %). 
Po letu 2013, ko je bila država vključena v program finančne pomoči, pa se je dinamika dolga umirila in delež se je v letih 2014 (107,5 %) in 2015 (106,7 %) stabiliziral.
Finally, both, France and Italy experienced a continuous increase of around 30 percentage points in their debt‐to‐GDP ratio over the 2008‐2015 period. 
Tako v Franciji kot v Italiji se je v obdobju 2008–2015 delež javnega dolga v razmerju do BDP stalno povečeval, in sicer za približno 30 odstotnih točk.
119 The drivers behind debt dynamics are the primary balance54, the snowball ef‐ fect55 and the stock‐flow adjustment56. 
119 Dejavniki dinamike dolga so primarni saldo54, učinek snežne kepe55 ter uskladitev stanj in tokov56.
Figure 12 shows that breakdown, and Box 12 provides a deeper analysis of the breakdown and of the debt dynamics for the Member States in the sample. 
Ta razčlenitev je prikazana na sliki 12, besedilo v okviru 12 pa vsebuje bolj poglobljeno analizo razčlenitve in dinamike dolga za države članice v vzorcu.
120 The analysis in Box 12 suggests that the EDP framework is potentially effective at keeping debt at bay. However, a high initial level of debt (as in Italy) may hamper the effectiveness of the procedure in keeping the debt‐to‐GDP ratio under con‐ trol, as may the reluctance of a Member State (e.g. France) to implement the EDP recommendations and ensure fiscal discipline. 
120 Zgornja analiza kaže, da je okvir postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem lahko uspešen pri obvladovanju dolga, vendar uspešnost postopka pri obvladovanju deleža javnega dolga v razmerju do BDP lahko upočasni visoka začetna raven dolga (kot v primeru Italije) ali nenaklonjenost države članice (npr. Francije) izvajanju priporočil za postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem in zagotavljanju fiskalne discipline.
121 Italian debt continued to increase, in spite of efforts towards fiscal discipline (as illustrated by a positive annual primary balance of +1.1 % on average over the period), owing to a significant snowball effect resulting from a combination of a large initial stock of debt, low or negative nominal GDP growth and episodes of high interest rates. 
121 Italijanski dolg se je kljub prizadevanjem za fiskalno disciplino (kot dokazuje pozitiven letni primarni saldo v tem obdobju, ki je v povprečju znašal +1,1 %) še naprej povečeval zaradi bistvenega učinka snežne kepe, ki je izhajal iz kombinacije visokega začetnega dolga, nizke ali negativne nominalne rasti BDP in obdobij visokih obrestnih mer.
France’s debt‐to‐GDP ratio increased despite a moderate initial level due to a lack of budgetary discipline, as illustrated by insufficient improvement in the budgetary indicators (see Figure 10) and by a significant negative primary balance (‐2.7 % on average over the period). 
Delež javnega dolga v razmerju do BDP v Franciji se je zaradi pomanjkanja proračunske discipline povečeval kljub zmerni začetni ravni, kot kažeta nezadostno izboljšanje proračunskih kazalnikov (glej sliko 10) in bistven negativni primarni saldo (v zadevnem obdobju v povprečju –2,7 %).
54 The primary balance is the budget balance net of interest payments on general government debt. 
54 Primarni saldo je proračunski saldo brez plačil obresti za javnofinančni dolg.
The primary balance indicates the (positive or negative) amount of new debt created by the government and can thus be considered an indicator of fiscal discipline. 
Primarni saldo nakazuje (pozitivno ali negativno) količino novega dolga, ki ga ustvari država, in se zato lahko šteje za kazalnik fiskalne discipline.
55 The snowball effect is the effect on public debt accumulation arising from the differential between the interest paid on public debt and the nominal GDP growth rate. 
55 Učinek snežne kepe je učinek na kopičenje javnega dolga, ki izhaja iz razlike med obrestmi, plačanimi na javni dolg, in nominalno stopnjo rasti BDP.
If the interest rate is higher than the nominal rate of GDP growth, the snowball effect will induce an increase in the debt‐to‐GDP ratio. 
Če je obrestna mera višja od nominalne stopnje rasti BDP, učinek snežne kepe povzroči povečanje deleža javnega dolga v razmerju do BDP.
In principle, to stabilise the debt‐to‐GDP ratio the government has to achieve a primary balance that offsets the snowball effect. 
Načeloma mora država, ki želi stabilizirati delež javnega dolga v razmerju do BDP, doseči primarni saldo, ki izravna učinek snežne kepe.
56 The stock‐flow adjustment groups all changes in public debt that cannot be explained by the deficit. 
56 Uskladitev stanj in tokov združuje vse spremembe javnega dolga, ki jih ni mogoče pojasniti s primanjkljajem.
It includes changes (accumulation and sales) in financial assets, changes in the value of debt denominated in foreign currency and sundry statistical adjustments. 
To vključuje spremembe (kopičenje in prodajo) finančnih sredstev, spremembe vrednosti dolga, izraženega v tuji valuti, in razne statistične prilagoditve.
Observations 71 Decomposition of the growth of public debt percentage points 2008‐2015 70 60 50 40 30 20 10 0 -10 61.4 6.9 31.7 - 7.8 30.8 0.8 28.3 8.3 19.2 12.5 2.6 - 8.8 6.4 16.6 26.4 18.4 4.6 12.5 - 4.3 8.3 12.8 4.4 0.3 5.8 -1.7 Italy Primary balance Germany Snowball effect Cyprus Czech Republic Malta France Stock-flow adjustment Debt-to-GDP variation Source: ECA, based on AMECO (last update 5 May 2015). 
Opažanja 71 Razčlenitev rasti javnega dolga (v odstotnih točkah) v obdobju 2008–2015 70 60 50 40 30 20 10 0 –10 61,4 6,9 31,7 –7,8 30,8 0,8 28,3 8,3 19,2 12,5 2,6 –8,8 6,4 16,6 26,4 18,4 4,6 12,5 –4,3 8,3 12,8 4,4 0,3 5,8 –1,7 Italija Primarni saldo Nemčija Učinek snežne kepe Ciper Češka Malta Francija Usklajevanje stanj in tokov Nihanje deleža javnega dolga v razmerju do BDP Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi baze AMECO (nazadnje posodobljena 5. maja 2015).
Observations 72 Analysis of the evolution of public debt from 2008 to 2015 At the outset of the 2008 financial crisis, Italy’s public debt was 102.3 % of GDP. 
Opažanja 72 Analiza razvoja javnega dolga od leta 2008 do leta 2015 Na začetku finančne krize leta 2008 je javni dolg Italije znašal 102,3 % BDP.
From 2009 to 2015, Italy had to cope with a difficult economic situation, which was reflected in a strong negative output gap (‐3.3 % on aver‐ age) and a yearly average nominal growth rate of 0.0 %. 
Od leta 2009 do leta 2015 se je Italija spopadala s težkimi gospodarskimi razmerami, kar se je odražalo v znatni negativni proizvodni vrzeli (v povprečju –3,3 %) in v povprečni letni nominalni stopnji rasti v višini 0,0 %.
Although Italy improved its structural balance from 2009 (see Figure 10), the debt‐to‐GDP ratio rose by 30.8 percentage points. 
Čeprav se je strukturni saldo Italije od leta 2009 izboljšal (glej sliko 10), se je delež javnega dolga v razmerju do BDP povečal za 30,8 odstotne točke.
The debt dynamics were mainly driven by a strong snowball effect, since the primary surplus broadly offset the stock‐flow adjustment (see Figure 12). 
Na dinamiko dolga je vplival predvsem močan učinek snežne kepe, saj je primarni presežek na splošno izravnal uskladitev stanj in tokov (glej sliko 12).
The snowball effect can be explained by the high stock of debt, the weakness of nominal growth and the impact of the sovereign debt crisis on interest rates. 
Učinek snežne kepe je mogoče pojasniti z visokim dolgom, šibko nominalno rastjo in vplivom dolžniške krize na obrestne mere.
France’s debt‐to‐GDP ratio was 68.1 % in 2008. 
Delež javnega dolga v razmerju do BDP je v Franciji leta 2008 znašal 68,1 %.
During the 2009‐2015 period France faced a less severe eco‐ nomic turndown than Italy, with annual nominal growth of +1.3 % and an average output gap of ‐1.6 %. 
V obdobju 2009–2015 se je Francija soočala z manj hudim upadom gospodarske rasti kot Italija, saj je letna nominalna rast znašala +1,3 %, povprečna proizvodna vrzel pa –1,6 %.
Despite a lower initial level of debt and better cyclical conditions, France experienced a comparable increase in the debt‐to‐GDP ratio (28.3 percentage points) during the period. 
Kljub nižji začetni ravni dolga in boljšim cikličnim pogojem se je delež javnega dolga v razmerju do BDP v tem obdobju primerljivo povečal (28,3 odstotne točke).
The increase was mainly due (around 2/3) to a lack of budgetary discipline: during the period France ran an annual primary deficit of 2.7 %. 
Do povečanja je prišlo predvsem (približno v 2/3) zaradi pomanjkanja proračunske discipline: v tem obdobju je letni primarni primanjkljaj v Franciji znašal 2,7 %.
The final 1/3 of the increase can be explained by the snowball effect. 
Preostalo 1/3 povečanja je mogoče pojasniti z učinkom snežne kepe.
In Germany the debt‐to‐GDP ratio stood at 65.1 % in 2008. 
Delež javnega dolga v razmerju do BDP je v Nemčiji leta 2008 znašal 65,1 %.
Over the 2009‐2015 period Germany benefited from a higher nominal annual growth rate (2.4 %) than France and Italy and a less negative output gap (‐1.1 % on average) and experienced a rise of 6.4 percentage points in its debt‐to‐GDP ratio. 
Letna nominalna stopnja rasti v obdobju 2009–2015 je bila v Nemčiji večja (2,4 %) kot v Franciji in Italiji, negativna proizvodna vrzel pa manjša (v povprečju –1,1 %). Delež javnega dolga v razmerju do BDP se je povečal za 6,4 odstotne točke.
This can be explained by better cyclical conditions combined with a protracted period of fiscal consolidation. 
Vzrok za to so boljši ciklični pogoji in dolgotrajno obdobje fiskalne konsolidacije.
However, the primary surplus only partially offset the stock‐flow adjustments that were the main driver of the increase in debt ‐ the snowball effect also playing a limited role. 
Toda s primarnim presežkom se je le delno izravnala uskladitev stanj in tokov, ki je bila glavni dejavnik povečanja dolga, omejeno vlogo pa je imel tudi učinek snežne kepe.
In 2008 Cyprus had a debt‐to‐GDP ratio of 45.3 %. 
Delež javnega dolga v razmerju do BDP je na Cipru leta 2008 znašal 45,3 %.
Over the period Cyprus faced a deep crisis, with negative average nominal growth (‐1.0 %) and an output gap of ‐2.1 %. 
V tem obdobju je bil Ciper v globoki krizi, saj je imel negativno povprečno nominalno rast (–1,0 %), proizvodna vrzel pa je znašala –2,1 %.
The increase of 61.4 percentage points (from 45.3 % in 2008 to 106.7 % in 2015) in its debt‐to‐GDP ratio can be explained by the negative impact of all the drivers: primary balance (‐18.4 percentage points), snowball effect (‐26.4 percentage points) and stock‐flow adjustment (‐16.6 percentage points). 
Povečanje deleža javnega dolga v razmerju do BDP za 61,4 odstotne točke (s 45,3 % leta 2008 na 106,7 % leta 2015) je mogoče pojasniti z negativnim učinkom vseh dejavnikov: primarnega salda (–18,4 odstotne točke), učinka snežne kepe (–26,4 odstotne točke) ter uskladitve stanj in tokov (–16,6 odstotne točke).
The Czech Republic’s debt‐to‐GDP ratio increased from 28.7 % to 41.5 % between 2008 and 2015, and thus re‐ mained below the threshold. 
Delež javnega dolga v razmerju do BDP se je na Češkem med letoma 2008 in 2015 povečal z 28,7 % na 41,5 % in je tako ostal pod pragom.
In an economic environment characterised by average nominal growth of 1.5 % and an output gap of ‐1.5 %, the increase in debt (+12.8 percentage points) can mostly be explained by the primary deficit (‐12.5 percentage points), with the stock‐flow adjustment offsetting the snowball effect. 
V gospodarskem okolju z 1,5-odstotno povprečno nominalno rastjo in –1,5-od-stotno proizvodno vrzeljo je glavni razlog za povečanje dolga (+12,8 odstotne točke) primarni primanjkljaj (–12,5 odstotne točke), pri čemer se z uskladitvijo stanj in tokov izravna učinek snežne kepe.
Over the 2009‐2015 period the country experienced average nominal growth of 4.6 % and an average nominal deficit of ‐2.8 %. 
Država je v obdobju 2009–2015 imela 4,6-odstotno povprečno nominalno rast, povprečni nominalni primanjkljaj pa je znašal –2,8 %.
As a result its debt‐to‐GDP ratio essentially remained stable, with an increase of 4.4 percentage points that can mostly be explained by the stock‐flow adjustment. Box 12 
Posledično je bil delež javnega dolga v razmerju do BDP večinoma stabilen, vzrok za povečanje za 4,4 odstotne točke pa je predvsem usklajevanje stanj in tokov. Okvir 12
Observations 73 122 The EDP provides for the possibility of sanctions against euro‐area Member States for poor budgetary discipline. 
Opažanja 73 122 Postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem predvideva možnost sankcij proti državam članicam euroobmočja zaradi slabe proračunske discipline.
This can be done by stepping up the proce‐ dure whenever the Commission assessment shows that a Member State has failed to take effective action to correct its excessive deficit in time. 
To je mogoče storiti z zaostritvijo postopka, če ocena Komisije pokaže, da država članica ni sprejela uspešnih ukrepov, s katerimi bi pravočasno odpravila čezmerni primanjkljaj.
Sanctions could also mean the imposition of a fine of up to 0.5 % of GDP. 
Sankcije lahko pomenijo tudi naložitev globe v višini do 0,5 % BDP.
123 However, since its inception, the EDP has been stepped up only once, for Bel‐ gium, and no sanctions have been applied so far. 
123 Kljub temu je bil postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem od svojih začetkov zaostren le enkrat, v primeru Belgije, sankcije pa doslej še niso bile uporabljene.
In our view this entails the risk that Member States will believe that it is unlikely that sanctions will be imposed. 
Po mnenju Sodišča zato obstaja tveganje, da bodo države članice menile, da so sankcije malo verjetne.
Such a perception would undermine the effectiveness and credibility of the EDP. 
Takšno dojemanje bi ogrozilo uspešnost in verodostojnost postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem.
Indeed, although the imposition of sanctions is not the real aim, a system de‐ void of sanctions is one that relies on nothing more than moral suasion, in which case, unless the Commission can win the Member States’ cooperation, the EDP is bound to be ineffective. 
Čeprav uvedba sankcij ni pravi cilj, se sistem brez sankcij opira zgolj na moralno spodbudo, zato bo postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem uspešen le, če Komisija doseže sodelovanje držav članic.
The procedure has also had limited impact on ensuring implementation of the recommended structural reforms 124 Structural reforms are neither binding nor enforceable; therefore Member States are likely to make them subject to their governments’ political agenda. 
Postopek ima tudi omejen vpliv na zagotovitev izvajanja priporočenih strukturnih reform 124 Strukturne reforme niso ne zavezujoče ne pravno izvršljive, zato so pogosto vključene v politično agendo vlad držav članic.
The Com‐ mission is unable to influence or boost their implementation. 
Komisija ne more vplivati na njihovo izvajanje ali ga spodbuditi.
As a result, most of the Member States in the sample only made partial or limited progress towards their reform objectives (see Annex VIII). 
Posledično je večina držav članic iz vzorca le delno ali omejeno napredovala pri doseganju ciljev reform (glej Prilogo VIII).
The outcome of EDP monitoring of the implementation of structural reforms often simply consisted in repeating the Council’s country‐specific recommendations from year to year. 
Pri spremljanju izvajanja strukturnih reform v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem so se iz leta v leto pogosto zgolj ponavljala priporočila Sveta za posamezno državo.
125 Of the countries in our sample, only Cyprus made substantial progress in imple‐ menting structural reforms once it agreed to a financial assistance programme (April 2013). 
125 Izmed držav v našem vzorcu je zgolj Ciper dosegel znaten napredek pri izvajanju strukturnih reform, zatem ko se je dogovoril za program finančne pomoči (aprila 2013).
The latest available assessment shows that Cyprus has implemented the majority of the agreed measures in full, albeit with some delay. 
Najnovejša razpoložljiva ocena kaže, da je Ciper v celoti izvedel večino dogovorjenih ukrepov, čeprav z nekaj zamude.