natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In some cases, the targets set were more ambitious than the Europe 2020 targets: • In Germany, for target 2, rather than coverage of 30 Mbps by 2020, the target is to cover 100 % of the population with speeds of 50 Mbps by 2018; and • In Hungary, for target 2, the objective is a minimum of 30 Mbps internet service accessible for each household by 2018, rather than 2020. 28 Member State Date of publication of the strategy Ireland August 2012: National Broadband Plan. 
V nekaterih primerih so bile ciljne vrednosti držav članic zastavljene ambicioznejše od ciljnih vrednosti iz strategije Evropa 2020: • v Nemčiji je bila v zvezi s ciljno vrednostjo 2, ki zahteva pokritosti s hitrostjo 30 Mb/s do leta 2020, določena ciljna vrednost 100-odstotne pokritosti prebivalstva s hitrostjo 50 Mb/s do leta 2018, • na Madžarskem je bila v zvezi s ciljno vrednostjo 2 določena ciljna vrednost za medmrežne povezave hitrosti najmanj 30 Mb/s, dostopne vsem gospodinjstvom, do leta 2018 in ne do leta 2020.
Table 4 – The examined Member States’ broadband targets in relation to the Europe 2020 targets 29 Targets Germany Hungary Ireland Italy Poland Target 1: Basic broadband for all population by 2013      Target 2: 30 Mbps coverage for all population by 2020      Target 3: Above 50 % of households subscribe to 100 Mbps by 2020  ~  ~ ~ Legend:: same target;: more challenging target; ~ coverage target but no take-up target;no target. 
Tabela 4 – Primerjava ciljnih vrednosti v zvezi s širokopasovnimi povezavami, ki so si jih zastavile preučene države članice, in tistih iz strategije Evropa 2020 30 Ciljne vrednosti Nemčija Madžarska Irska Italija Poljska Ciljna vrednost 1: osnovne širokopasovne povezave za vse prebivalstvo do leta 2013      Ciljna vrednost 2: pokritost s širokopasovnimi povezavami hitrosti 30 Mb/s za vse prebivalce do leta 2020      Ciljna vrednost 3: več kot 50 % gospodinjstev naročenih na širokopasovne povezave hitrosti 100 Mb/s do leta 2020  ~  ~ ~ (Legenda:: enaka ciljna vrednost;: višje zastavljena ciljna vrednost; ~ določena ciljna vrednost glede pokritosti, ne pa tudi glede naročnin;ciljna vrednost ni določena) 39.
39. Some Member States’ strategies provided more detail on their targets than the high level Europe 2020 targets. 
V strategijah nekaterih držav članic je bilo navedenih več podrobnosti o njihovih ciljnih vrednostih kot pri ciljnih vrednostih na visoki ravni, določenih v okviru strategije Evropa 2020.
In Hungary the strategy set additional targets for minimum download and upload speeds of 7.5 and 1.7 Mbps respectively. 
V strategiji Madžarske so bile določene dodatne ciljne vrednosti za najmanjše hitrosti prenosa podatkov s strežnika in na strežnik, in sicer 7,5 oziroma 1,7 Mb/s.
In Ireland, the strategy document set the minimum download speed at 30 Mbps and included additional targets relating to, for example, the minimum upload speed and the service availability. 
V strateškem dokumentu Irske je bila določena najmanjša hitrost prenosa podatkov s strežnika 30 Mb/s, vključene pa so bile tudi dodatne ciljne vrednosti, ki so se nanašale na primer na najmanjšo hitrost prenosa podatkov na strežnik in razpoložljivost storitev.
None of the examined Member States included in their strategies a national target relating to Target 3, take-up by 50 % of households to ultra-fast broadband of at least 100 Mbps. Hungary, Poland and Italy included targets for the coverage of households at 100 Mbps. 
Nobena od pregledanih držav članic v svojo strategijo ni vključila nacionalne ciljne vrednosti v zvezi s ciljno vrednostjo 3, tj. da se 50 % gospodinjstev naroči na ultra hitre širokopasovne povezave s hitrostjo najmanj 100 Mb/s.
In Italy, the target is to provide at least 100 Mbps to 85 % of the population and to all public buildings as well as industrial areas, logistics hubs, and areas of major economic interest. 
V Italiji je cilj zagotoviti širokopasovne povezave hitrosti vsaj 100 Mb/s za 85 % prebivalstva, vse javne stavbe ter industrijska območja, logistična vozlišča in območja velikega gospodarskega pomena.
Although the Italian strategy does not include a target for take-up, its investment plan, which sets out how it intends to implement its strategy, did include a take-up target. 
Čeprav italijanska strategija ne vključuje ciljne vrednosti za naročnine, pa njen naložbeni načrt, v katerem je določeno, kako država namerava izvajati svojo strategijo, vsebuje ciljno vrednost glede naročnin.
In Hungary and Poland, the targets are for 50 % of households to have access to services at speeds of at least 100 Mbps by 2020. 
Ciljni vrednosti Madžarske in Poljske sta, da bo imelo 50 % gospodinjstev dostop do storitev hitrosti najmanj 100 Mb/s do leta 2020.
The examined Member States’ strategies submitted to the Commission were not always complete 41. 
Strategije preučenih držav članic, predložene Komisiji, niso bile vedno popolne 41.
Designed to ensure that the necessary conditions for the effective and efficient use of the European Structural and Investment funds are in place, the Commission developed Ex ante conditionalities (EAC) for the 2014-2020 programme period. 
Za zagotovitev uvedbe potrebnih pogojev za uspešno in učinkovito uporabo evropskih strukturnih in investicijskih skladov je Komisija pripravila predhodne pogojenosti za programsko obdobje 2014–2020.
Member States were required, as a condition of funding, to determine whether the relevant EACs were fulfilled and document it in their Partnership Agreements22 or Operational Programmes (OP) (or to have plans to do so by the end of 2016).23 42. 
Države članice so morale, kot pogoj za financiranje, ugotoviti, ali so bili izpolnjene ustrezne predhodne pogojenosti, in to dokumentirati v svojih partnerskih sporazumih22 ali operativnih programih (ali to načrtovati do konca leta 2016).23 42.
The EAC related to broadband infrastructure applied to Member States seeking ERDF co-financing and required them to have in place a national or regional broadband plan containing: • a plan of infrastructure investments based on an economic analysis taking account of existing private and public infrastructures and planned investments; • sustainable investment models that enhance competition and provide access to open, affordable, quality and future proof infrastructure and services in line with competition and State aid rules; and • measures to stimulate private investments.24 43. 
Države članice so tako morale vzpostaviti nacionalne ali regionalne širokopasovne načrte, ki vsebujejo: • načrt za naložbe v infrastrukturo na podlagi ekonomske analize, ki upošteva obstoječe zasebne in javne infrastrukture in načrtovane naložbe, • modele trajnostnih naložb, s katerimi se krepi konkurenca ter zagotavlja dostop do odprte, cenovno sprejemljive in kakovostne infrastrukture in storitev, ki bodo primerne tudi v prihodnosti, skladno s pravili o konkurenci in državni pomoči, • ukrepe za spodbujanje zasebnih naložb.24 V partnerskih sporazumih se določijo načrti nacionalnih organov, kako porabiti sredstva evropskih strukturnih in investicijskih skladov, ter opišejo strateški smotri in naložbene prioritete države, ki so povezani s splošnimi cilji strategije Evropa 2020.
The five examined Member States all determined the EAC on broadband as fulfilled. 
Vseh pet preučenih držav članic je predhodne pogojenosti glede širokopasovnih povezav opredelilo kot izpolnjene.
As part of its examination of the Partnership Agreements and OPs, the Commission also assessed the condition as fulfilled for these Member States. 
V okviru preučitve sporazumov o partnerstvu in operativnih programov je ta pogoj za te države članice tudi Komisija ocenila kot izpolnjen.
However, we found weaknesses in the Member States’ plans for infrastructure investments. 
Vendar pa je Sodišče odkrilo slabosti pri načrtih držav članic za naložbe v infrastrukturo.
Firstly, as set out in paragraph 40 above, none of the examined Member States had targets in their strategies for take-up at Partnership Agreements set out the national authorities’ plans on how to use funding from the European Structural and Investment Funds and outline each country’s strategic goals and investment priorities, linking them to the overall aims of the Europe 2020 strategy. 
Prvič, kot je bilo navedeno v odstavku 40, nobena od preučenih držav članic v svoji strategiji ni določila ciljnih vrednosti za naročnine na širokopasovne povezave hitrosti 100 Mb/s, ki je tretja ciljna vrednost v zvezi s širokopasovnimi povezavami iz strategije Evropa 2020.
Secondly, the broadband plans of Germany was incomplete. 
Drugič, načrt Nemčije za širokopasovne povezave je bil nepopoln.
In Germany, an important element of the broadband strategy was the broadband mapping process that started in 2010. 
V Nemčiji je bil pomemben element širokopasovne strategije proces kartiranja širokopasovnih povezav, ki se je začel leta 2010.
Without good quality data from this process, and the consequent identification of where the private sector is likely to invest and where more public intervention is needed, the authorities are not in a position to develop the comprehensive ‘plan of infrastructure investments’ required by the EAC. 
Brez kakovostnih podatkov iz tega postopka in naknadne opredelitve, v kaj bo zasebni sektor verjetno vlagal in kje je potrebnega več javnega posredovanja, organi ne morejo razviti celovitega načrta za naložbe v infrastrukturo, ki ga zahtevajo predhodne pogojenosti.
The quality of the data of the broadband mapping has significantly improved since its launch in 2010 but is not always satisfactory, as larger broadband operators do not update the map as fast as they deploy the network. 
Kakovost podatkov o kartiranju širokopasovnih povezav se je od njegovega začetka leta 2010 bistveno izboljšala, vendar ni vedno zadovoljiva, saj večji širokopasovni operaterji ne posodabljajo zemljevida tako hitro, kot širijo omrežje.
Not all the examined Member States have addressed the challenges related to their legacy infrastructure 45. 
Vse preučene države članice niso obravnavale izzivov, povezanih z njihovo obstoječo infrastrukturo 45.
Each of the examined Member States operates within its own technological, competitive and legal environment; this influences the way that each is seeking to meet the Europe 2020 targets. 
Vsaka preučena država članica deluje v svojem tehnološkem, konkurenčnem in pravnem okviru. To vpliva na način, kako si država prizadeva za dosego ciljnih vrednosti strategije Evropa 2020.
Poland and Hungary have relatively less developed legacy copper infrastructure for telephone systems. 
Poljska in Madžarska imata za svoja telefonska sistema razmeroma manj razviti obstoječi infrastrukturi z bakrenimi vodi.
When the public authorities used the gap funding model for public tenders for broadband infrastructure (see Box 6), the result was usually the use of cable and fibre solutions. 
Kadar so javni organi za javne razpise za širokopasovno infrastrukturo uporabljali model financiranja vrzeli (glej okvir 6), je bil rezultat običajno uporaba kabelskih in optičnih rešitev. regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št.
Germany, Italy and Ireland have a well-developed copper legacy infrastructure. 
Nemčija, Italija in Irska imajo dobro razvite obstoječe infrastrukture z bakrenimi vodi.
In Germany and Italy, when the gap funding model was used in public tenders for broadband infrastructure, the tendency was to use the copper infrastructure owned by the incumbent (the national historic telecommunications operator). 
Kadar se je v Nemčiji in Italiji pri javnih naročilih za širokopasovno infrastrukturo uporabljal model financiranja vrzeli, se je večinoma uporabljala infrastruktura z bakrenimi vodi v lasti prvotnega operaterja (starega nacionalnega telekomunikacijskega operaterja).
In Ireland, the gap funding model is used for the public tender related to the National Broadband Plan but the tendering process is designed in such a way that the use of copper is not incentivized because of the requirements in speeds. 
Na Irskem se je model financiranja vrzeli uporabljal za javne razpise v zvezi z nacionalnim načrtom za širokopasovne povezave, toda postopek javnega razpisa je zasnovan tako, da se zaradi zahtev v zvezi s hitrostjo uporaba bakrenih vodov ni spodbujala.
In Italy, in 2016 the authorities decided to use the direct investment model for public tenders to deploy broadband over a wholesale open access network. 
Italijanski organi so se leta 2016 odločili za javne razpise za uporabo širokopasovnih povezav prek grosističnega odprtega dostopovnega omrežja uporabljati model neposrednih naložb.
The result has been an increase in the use of fibre solutions and access to infrastructure and services at affordable prices. 
Zaradi tega sta se povečala uporaba rešitev z optičnimi kabli in dostop do infrastrukture in storitev po dostopnih cenah.
In Germany, the incumbent is making extensive use of vectoring technology to improve its broadband coverage. 
V Nemčiji prvotni operater za izboljšanje pokritosti s širokopasovnimi povezavami na široko uporablja tehnologijo vektorizacije.
This is a technology that allows increased speed over copper lines. With vectoring, speeds of between 60 and 100 Mbps are currently achievable. In the future, speeds exceeding 100 Mbps for downloads may be possible. 
bakrenih vodov. Z vektorizacijo se trenutno lahko dosežejo hitrosti med 60 in 100 Mb/s, v prihodnosti pa bi lahko bile mogoče hitrosti prenosa podatkov s strežnika nad 100 Mb/s.
Vectoring has the advantage that it is cheaper than laying new infrastructure. 
Prednost vektorizacije je v tem, da je cenejša od postavitve nove infrastrukture.
However, vectoring also has its limitations. 
Vendar pa ima tudi vektorizacija svoje omejitve.
First, the advertised speeds are for a limited number of users; the more users are connected, the lower the speed. 
Prvič, oglaševane hitrosti so za omejeno število uporabnikov; več uporabnikov kot je priključenih na omrežje, manjša je hitrost.
Secondly, vectoring is a short-term solution: it is not future-proof in the way that fibre and coaxial cable are. 
Drugič, vektorizacija je srednjeročna rešitev; ni primerna tudi za prihodnost tako kot optični ali koaksialni kabli.
While it may be good enough to meet the Europe 2020 targets, vectoring is unlikely to be sufficient for the Gigabit Society ambitions for 2025, when speeds of 1 Gbps will be required (paragraph 8). 
Lahko je sicer dovolj dobra za doseganje ciljnih vrednosti strategije Evropa 2020, vendar pa verjetno ne bo zadostovala za dosego ambicioznih ciljev v okviru gigabitne družbe za leto 2025, ki zahteva hitrosti 1 Gb/s (odstavek 8).
physical access to the last mile (Figure 1), potentially restricting competition. 
Tretjič, predpogoj za vektorizacijo je, da ima le en ponudnik izključni fizični dostop do dostopovnih povezav (slika 1), kar lahko omejuje konkurenco.
To address this issue, following extensive discussions with the Commission, in September 2016 Germany notified its intention to use a virtual unbundled local access product (VULA) in relation to the roll-out of publicly funded broadband infrastructure (see Box 7). 
Za rešitev tega vprašanja je Nemčija septembra 2016 po obsežnih razpravah s Komisijo sporočila, da namerava v zvezi z uvedbo javno financirane širokopasovne infrastrukture uporabiti produkt za lokalni razvezani virtualni dostop (VULA) (glej okvir 7).
This preserves the possibility for competitors to make their own diversified high speed internet offers to their customers even when vectoring is used by the network operator. 
Tako imajo konkurenti še vedno možnost, da za svoje stranke oblikujejo lastne različne ponudbe hitrega interneta, tudi če operater omrežja uporablja vektorizacijo.
In September 2016, Germany notified to the Commission three VULA products proposed by telecommunications companies for their respective broadband roll-out projects under the national broadband scheme. 
Nemčija je septembra 2016 obvestila Komisijo o treh produktih VULA, ki so jih predlagala telekomunikacijska podjetja za svoje projekte uvedbe širokopasovnih povezav v okviru nacionalne sheme za širokopasovne povezave.
The Commission published a decision in August 2017 in which it took the view that the introduction of VULA products can compensate the negative effects of vectoring for publicly funded broadband infrastructure. 
Komisija je avgusta 2017 objavila sklep, v katerem je izrazila stališče, da uvedba produktov VULA lahko ublaži negativne učinke vektorizacije na javno financirano širokopasovno infrastrukturo.
However, the VULA solution is complex and some experts consider that VULA is a step back. 
Vendar pa je rešitev VULA kompleksna in nekateri strokovnjaki menijo, da pomeni korak nazaj.
Alternative operators can only use the services offered by the incumbent as their new products are not supported at service level. 
Alternativni operaterji lahko uporabljajo le storitve, ki jih ponuja prvotni operater, saj se njihovi novi proizvodi na ravni storitev ne podpirajo.
As a result, alternative operators often decide to deploy fibre networks after realizing that building their own infrastructure is more commercially viable (see also paragraph 66). 
Posledično se alternativni operaterji pogosto odločijo za uvedbo optičnih omrežij, če ugotovijo, da je postavitev lastne infrastrukture tržno donosnejša (glej tudi odstavek 66).
We examined the implementation of the broadband plans in the Member States to identify factors limiting the Member States’ progress towards achieving broadband targets. 
Sodišče je preučilo izvajanje načrtov za širokopasovne povezave v državah članicah, da bi opredelilo dejavnike, ki omejujejo napredek držav članic pri doseganju ciljnih vrednosti v zvezi s širokopasovnimi povezavami.
We focused on financing in rural areas, the regulatory and competitive environments put in place, and coordination across different programme periods and sources of funding. 
Osredotočilo se je na financiranje na podeželskih območjih, uvedeno regulativno in konkurenčno okolje, usklajevanje med različnimi programskimi obdobji ter vire financiranja.
Financing in rural and sub-urban areas is not properly addressed in some Member States 50. 
Financiranje na podeželskih in primestnih območjih v nekaterih državah članicah ni ustrezno obravnavano 50.
We assessed whether the Member States and the EIB analysed the needs for broadband in different areas (urban, sub-urban and rural areas26). 
Sodišče je ocenilo, ali so države članice in EIB analizirale potrebe po širokopasovnih povezavah na različnih območjih (mestnih, primestnih in podeželskih)26.
We also checked whether they identified and allocated relevant funding sources to address each area depending on its characteristics, ensuring complementarity and avoiding overlaps. 
Poleg tega je preverilo, ali so opredelile in dodelile ustrezne viri financiranja za obravnavanje posameznih območij glede na njegove značilnosti, pri tem pa zagotovile dopolnjevanje in se izognile prekrivanju.
As explained in paragraph 9, the amount required to achieve the 2020 broadband targets was estimated at up to 250 billion euro in 2013. 
Kot je pojasnjeno v odstavku 9, je bil znesek, potreben za uresničitev ciljnih vrednosti v zvezi s širokopasovnimi povezavami za leto 2020, leta 2013 ocenjen na 250 milijard EUR.
The EIB also estimated that half of the costs are in rural areas, where 20 % of the population lives. 
Poleg tega je EIB ocenila, da je polovica stroškov namenjena podeželskim območjem, kjer živi 20 % prebivalcev.
Examined Member States 52. 
Preučene države članice 52.
Private operators provide most of the investments for broadband. 
Večino naložb v širokopasovne povezave zagotavljajo zasebni operaterji.
The rest of the funding – the “financing gap” – is decided at the national level. 
O preostalih finančnih sredstvih – „vrzeli v financiranju” – se odloča na nacionalni ravni.
Four of the examined Member States (Hungary, Ireland, Italy and Poland) identified the financing gap. 
Štiri od preučenih držav članic (Madžarska, Irska, Italija in Poljska) so ugotovile vrzel v financiranju.
Although all examined Member States used EU funds, with the exception of Poland and Hungary most of the public support for broadband comes from the national budget.27 Three of five examined Member States identified areas with insufficient broadband speed and set aside ESIF and public financing. 
Čeprav so vse preučene države članice uporabljale sredstva EU, pa razen v primeru Poljske in Madžarske večina javne podpore za širokopasovne povezave izvira iz nacionalnega 26 Mestna območja so območja z več kot 500 prebivalci/km2; primestna območja imajo 100–500 prebivalcev/km2; podeželska območja so območja z manj kot 100 prebivalci/km2.
We found that, of the Member States which had identified the financing gap, only Hungary and Italy had allocated sufficient resources to achieve fast broadband coverage for all households. 
Sodišče je ugotovilo, da sta od držav članic, ki so ugotovile vrzel v financiranju, le Madžarska in Italija dodelili dovolj sredstev za zagotovitev pokritosti s hitrimi širokopasovnimi povezavami za vsa gospodinjstva.
The Hungarian authorities performed a broadband mapping exercise in 2014-2015 and established that 883 000 premises needed to be covered. 
Madžarski organi so kartiranje širokopasovnih povezav opravili v obdobju 2014–2015 in ugotovili, da je treba pokriti 883 000 objektov.
Private operators committed to cover 384 000 premises, leaving just under 500 000 premises for public intervention. 
Zasebni operaterji so se zavezali, da bodo zagotovili pokritost za 384 000 objektov, kar pomeni, da bi za javno posredovanje ostalo le 500 000 objektov.
The authorities designed several calls for proposal and allocated 164 million euro from the ERDF and 29 million euro from the national budget to subsidise the operators 26 Urban areas are areas with more than 500 inhabitants/km2; sub-urban areas have 100-500 inhabitants/km2; rural areas are areas with less than 100 inhabitants/km2. 
Organi so pripravili več razpisov za zbiranje predlogov ter dodelili 164 milijonov EUR iz ESRR in 29 milijonov EUR iz državnega proračuna kot subvencijo operaterjem v okviru modela financiranja vrzeli, kar bi pomenilo skupno subvencijo v višini 193 milijonov EUR za celotno naložbo, vključno z zasebnim financiranjem v višini 240 milijonov EUR.
The Italian authorities performed a mapping exercise in 2016 and 2017 and committed 3 billion euro to finance broadband in all the areas not commercially viable. 
Italijanski organi so kartiranje širokopasovnih povezav opravili v letih 2016 in 2017 ter namenili 3 milijarde EUR za financiranje širokopasovnih povezav na vseh območjih, ki niso poslovno donosna.
The authorities decided to use the direct investment model (Box 6) to set up a wholesale open access network. 
Odločili so se, da bodo za vzpostavitev grosističnega odprtega dostopovnega omrežja uporabili model neposrednih naložb (okvir 6).
At the time of the audit, the allocation of public sources was not yet finalized but was estimated at 1.4 billion euro from the ERDF and EAFRD (including the national co-financing) and 1.6 billion euro from other national sources. 
V času revizije dodelitev javnih virov še ni bila zaključena, vendar je bilo ocenjeno, da bosta 1,4 milijarde EUR zagotovila ESRR in EKSRP (vključno z nacionalnim sofinanciranjem), 1,6 milijarde EUR pa drugi nacionalni viri.
In Ireland, the mapping process that started in 2013 defined the intervention area to be covered by the National Broadband Plan, originally 757 000 premises. 
Na Irskem je bilo na podlagi postopka kartiranja, ki se je začel leta 2013, opredeljeno območje posredovanja, ki naj bi ga zajemal nacionalni načrt za širokopasovne povezave, in sicer je bilo to prvotno 757 000 objektov.
The mapping was finalised in April 2017 with 540 000 premises in the public intervention area, since the incumbent had decided to cover 300 000 premises and since additional premises were added. 
Kartiranje je bil zaključeno aprila 2017 s 540 000 objekti v območju javnega ukrepanja, ker se je prvotni operater odločil za pokritje 300 000 objektov in ker so bili dodani dodatni objekti.