natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Lisbon Strategy with its three interconnected pillars – growth and competitiveness, sustainable development and social inclusion and employment – is designed to meet the challenges of a globalised world.
Cilj lizbonske strategije, ki jo sestavljajo trije povezani stebri: rast in konkurenčnost, trajnostni razvoj in socialna vključenost ter zaposlovanje, je uspešno spoprijemanje z izzivi globaliziranega sveta.
The Lisbon Strategy's aim of promoting more policy integration across the macro-economic, employment and micro-economic (including environment) dimensions has only partially succeeded.
Cilj lizbonske strategije, da bi dosegli večjo usklajenost med makroekonomskimi ukrepi, zaposlovanjem in mikroekonomsko razsežnostjo (vključno z okoljem), je bil le delno uresničen.
The Lisbon strategy's competitive ambition would be unrealistic without renovation of the EU institutions.
Konkurenčne ambicije lizbonske strategije brez obnovitve institucionalnega okvira Unije ne bi bile realistične.
The Lisbon Strategy, as it appeared after the European Council meetings in the Spring of 2002, includes parallel actions in the economic, social and environmental fields.
Kakor se je pokazalo po sestankih Evropskega sveta spomladi 2002, vključuje Lizbonska strategija vzporedne ukrepe na ekonomskem, socialnem in okoljskem področju.
The Lisbon Strategy, as it appeared after the European Council meetings in the Spring of 2002, includes parallel actions in the economic, social and environmental fields.
Kot se je pokazalo po zasedanju Evropskega sveta spomladi 2002, vključuje lizbonska strategija vzporedne ukrepe na ekonomskem, socialnem in okoljskem področju.
The Lisbon Strategy, decided in 2000, established the objective of making the EU "the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world, capable of sustainable economic growth with more and better jobs and greater social cohesion".
V okviru lizbonske strategije, sprejete leta 2000, je določen cilj, da EU postane "najbolj konkurenčno in dinamično, na znanju temelječe gospodarstvo na svetu, ki bo zmožno trajnostne gospodarske rasti z več in boljšimi delovnimi mesti ter večjo socialno kohezijo".
The Lisbon Strategy, decided on in 2000, established the objective to make the EU "the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world, capable of sustainable economic growth with more and better jobs and greater social cohesion".
V okviru lizbonske strategije, sprejete leta 2000, je določen cilj, da EU postane "najbolj konkurenčno in dinamično, na znanju temelječe gospodarstvo na svetu, ki bo zmožno trajnostne gospodarske rasti z več in boljšimi delovnimi mesti ter večjo socialno kohezijo".
The Lisbon Strategy, established in 2000 covered reconciliation.
V lizbonsko strategijo, ki je bila uvedena leta 2000, je bilo vključeno tudi usklajevanje.
The Lisbon Strategy, however, challenges governments to go further by establishing a new partnership with universities, moving from State control to accountability to society, and investing in the modernisation of the knowledge sector.
Lizbonska strategija pa zahteva od nacionalnih vlad, da stopijo korak naprej in vzpostavijo novo partnerstvo z univerzami in tako preidejo od državnih šol na načelo odgovornosti do družbe ter vlagajo v posodobitev sektorja znanja.
The Lisbon Strategy, launched in 2000, was based on an acknowledgement of the EU’s need to increase its productivity and competitiveness, while enhancing social cohesion, in the face of global competition, technological change and an ageing population.
Lizbonska strategija, ki je bila uvedena leta 2000, temelji na potrditvi ugotovitve, da mora EU glede na svetovno konkurenco, tehnološke spremembe in staranje prebivalstva povečati svojo produktivnost in konkurenčnost ter obenem okrepiti socialno kohezijo.
The Lisbon Strategy, the driving force for balancing professional, family and private life
Lizbonska strategija – gonilna sila za usklajevanje poklicnega, družinskega in zasebnega življenja
The Lisbon Strategy, when properly presented and understood, is:
Pravilna predstavitev in razlaga lizbonske strategije je:
The Lisbon Strategy1  has set goals which broadly chime with this point of view and are important to Europe.
Lizbonska strategija1 je določila cilje, ki se večinoma ujemajo s tem stališčem in so pomembni za Evropo.
The Lisbon Strategy1 has set goals which broadly chime with this point of view and are important to Europe.
Lizbonska strategija1 je določila cilje, ki se večinoma ujemajo s tem stališčem in so pomembni za Evropo.
The Lisbon Summit should therefore be the launch of a process that will allow the EU and Brazil to develop a joint agenda for a strategic partnership.
Srečanje na vrh v Lizboni bi torej moralo biti začetek procesa, ki bo EU in Braziliji omogočil, da razvijeta skupni program za strateško partnerstvo.
The Lisbon target of 70% by 2010 looks increasingly challenging.
Cilj, zastavljen v Lizboni – 70 % do leta 2010, izgleda vse težje dosegljiv.
The Lisbon target of two-thirds of R&D investment coming from industry is not without reason.
Lizbonski cilj, da bi dve tretjini R&R financirala industrija, je upravičen.
The Lisbon target of two-thirds of research funding coming from industry is not without reason.
Lizbonski cilj, da bi dve tretjini finančnih sredstev za raziskave zagotovila industrija, je upravičen.
The Lisbon targets will be evaluated in 2010 and new guidelines and targets will be fixed under the EES.
Lizbonski cilji se bodo ocenili leta 2010, v okviru evropske strategije zaposlovanja pa se bodo določili nove smernice in cilji.
The Lisbon toolbox is already bringing the different strands of policy together to offer a more comprehensive vision of how the EU and Member States can work in harness to tackle the complex issues facing Europe today.
Lizbonska strategija že združuje različna področja politik, da bi zagotovila celovitejšo vizijo, kako lahko EU in države članice sodelujejo pri reševanju zapletenih vprašanj, s katerimi se danes srečuje Evropa.
The Lisbon toolbox is already bringing the different strands of policy together to offer a more comprehensive vision of how the EU and Member States can work in harness to tackle the complex issues facing Europe today.
Sveženj lizbonskih instrumentov že povezuje različna področja politike, s čimer zagotavlja celovitejšo vizijo sodelovanja EU in držav članic pri reševanju zapletenih vprašanj, s katerimi se danes sooča Evropa.
The Lisbon Treaty
Lizbonska pogodba
The Lisbon Treaty (Article 86 TFEU)13 provides a specific legal basis for the creation of the European Public Prosecutor’s Office.
V Lizbonski pogodbi (člen 86 PDEU)13 je določena posebna pravna podlaga za ustanovitev Evropskega javnega tožilstva.
The Lisbon Treaty abandons the previous logic of intergovernmental decision-making and enables the Commission to propose directives, establishing cooperation and coordination measures necessary to facilitate consular protection for unrepresented EU citizens4.
Z Lizbonsko pogodbo je zavržena prej uporabljena logika medvladnega odločanja in Komisiji je omogočeno predlaganje direktiv o vzpostavitvi ukrepov za sodelovanje in usklajevanje, ki so potrebni za lajšanje konzularne zaščite državljanov EU brez predstavništva4.
The Lisbon Treaty abandons the previous logic of intergovernmental sui generis decision-making.
Lizbonska pogodba opušča prejšnjo logiko medvladnega odločanja sui generis.
The Lisbon Treaty acknowledges the importance of tourism outlining the Union specific competences in this field which complement the actions of Member States.
Lizbonska pogodba priznava pomen turizma in poudarja posebna znanja Unije na tem področju, ki dopolnjujejo ukrepe držav članic.
The Lisbon Treaty addresses the institutional impact of successive enlargements.
V lizbonski pogodbi se obravnava institucionalni vpliv nadaljnjih širitev.
The Lisbon Treaty also adds monitoring, early warning of and combating serious cross-border threats to health to the content of the Treaty.
Vsebini pogodbe je dodano spremljanje resnih čezmejnih groženj za zdravje, zgodnje obveščanje o takih grožnjah in boj proti njim.
The Lisbon Treaty also adds monitoring, early warning of and combating serious cross-border threats to health to the content of the Treaty.
Vsebini pogodbe je dodano spremljanje resnih čezmejnih nevarnosti za zdravje, zgodnje obveščanje o njih in boj proti njim.
The Lisbon Treaty also enables the Union to demonstrate greater ambition in responding to the day-to-day concerns of citizens in the area of freedom, security and justice.
Lizbonska pogodba tudi omogoča Uniji, da pokaže večjo zavzetost pri odzivanju na vsakdanje skrbi državljanov v območju svobode, varnosti in pravice.
The Lisbon Treaty also introduced a modification with regard to the definition of the composition of the European Parliament.
Lizbonska pogodba je uvedla tudi spremembe glede opredelitve sestave Evropskega parlamenta.
The Lisbon Treaty also moves towards general use of the "ordinary legislative procedure" (co‑decision under Article 251 EC) for the internal market, as witnessed by Article 48 TFEU on measures in the area of social security necessary for the free movement of labour.
Lizbonska pogodba tudi razširja "redni zakonodajni postopek" (soodločanje iz člena 251 PES) na notranji trg, o čemer priča zlasti člen 48 PDEU o ukrepih, ki so potrebni na področju socialne varnosti za prosto gibanje delavcev.
The Lisbon Treaty also strengthens the role of the Commission in the surveillance of the functioning of EMU.
Lizbonska pogodba prav tako krepi vlogo Komisije pri nadzoru delovanja EMU.
The Lisbon Treaty and Europe 2020 also imply a change in governance.
Lizbonska pogodba in strategija Evropa 2020 pomenita tudi spremembo na področju upravljanja.
The Lisbon Treaty and the annexed Charter of Fundamental Rights have not yet had their full impact on the balance between fundamental rights and economic rights.
Lizbonska pogodba in k njej priložena Listina o temeljnih pravicah še nista imeli polnega učinka na ravnovesje med temeljnimi in ekonomskimi pravicami.
The Lisbon Treaty and the annexed Charter of Fundamental Rights have not yet had their full impact on the balance between fundamental rights and economic rights.
Lizbonska pogodba in Pogodbi priložena Listina o temeljnih pravicah še nista imeli polnega učinka na ravnovesje med temeljnimi in ekonomskimi pravicami.
The Lisbon Treaty and the new institutional setting for the EU's common foreign and security policy, as well as new competences related to areas of interest for development17, provide opportunities for a sharpened strategic development policy in the wider framework of more effective external action.
Lizbonska pogodba in nov institucionalni okvir za skupno zunanjo in varnostno politiko EU ter nove pristojnosti, povezane s področji, ki zadevajo razvoj17, zagotavljajo priložnosti za izoblikovano strateško razvojno politiko v širšem okviru učinkovitejših zunanjih ukrepov.
The Lisbon treaty broadens the scope of Community policies in areas that favour innovation: trade policy, energy, space, tourism, culture, health, etc.
Lizbonska pogodba razširja obseg politik Skupnosti na področjih, naklonjenim inovativnosti: na področjih trgovinske politike, energije, vesolja, turizma, kulture, zdravstva itd.
The Lisbon Treaty calls on the Union and the Member State to foster cooperation with third countries and the competent international organisations in the field of sport.
Lizbonska pogodba poziva Unijo in države članice k pospeševanju sodelovanja s tretjimi državami in pristojnimi mednarodnimi organizacijami na področju športa.
The Lisbon Treaty can be invoked to show, on a case-by-case basis, that, for example, the various Community safety agencies (maritime, food, rail), the "single European sky" and Galileo all fall within the ambit of the provisions on SG(E)Is and are not subject to the Community's internal market rules, having been established without competition.
Tako lahko omenimo Lizbonsko pogodbo, v kateri lahko na posameznih primerih, kot so različne agencije Skupnosti za varnost (pomorsko varnost, varnost hrane, varnost na železnicah), Enotno evropsko nebo ali Galileo pokažemo, da sodijo v področje uporabe določb v zvezi s SS(G)P in zanje ne velja zakonodaja Skupnosti o notranjem trgu, saj niso bile vzpostavljene na podlagi konkurence.
The Lisbon Treaty confers on the Commission the right to propose directives establishing the cooperation and coordination measures necessary to facilitate the right to equal consular protection for unrepresented EU citizens as for own nationals8.
Z Lizbonsko pogodbo je Komisiji podeljena pristojnost, da predlaga direktive o določitvi ukrepov za sodelovanje in usklajevanje, potrebnih za lažje zagotavljanje pravice do konzularne zaščite državljanom EU brez predstavništva pod enakimi pogoji, kakršni veljajo za državljane tiste države8.
The Lisbon Treaty contains innovations regarding both possibilities for enhanced cooperation and the authorisation procedure, by extending the possibility of engaging in enhanced cooperation to all EU action, with the exception of areas falling within the exclusive competence of the Union (Article 2 TEU), provided that at least nine Member States participate in it (irrespective of the number of Member States).
Lizbonska pogodba prinaša novosti glede postopka odobritve na področju možnosti za okrepljeno sodelovanje, saj širi možnosti za okrepljeno sodelovanje na vsa področja delovanja Unije, z izjemo tistih, ki so v izključni pristojnosti Unije (člen 2 PEU), pod pogojem, da sodeluje najmanj devet držav članic (ne glede na skupno število držav članic).
The Lisbon Treaty contains innovations regarding both possibilities for enhanced cooperation and the authorisation procedure, by extending the possibility of engaging in enhanced cooperation to all EU action, with the exception of areas falling within the exclusive competence of the Union (Article 2 TEU), provided that at least nine Member States participate in it (irrespective of the number of Member States).
Lizbonska pogodba prinaša novosti glede postopka odobritve na področju možnosti za okrepljeno sodelovanje, saj širi možnosti za okrepljeno sodelovanje na vsa področja delovanja Unije, z izjemo tistih, ki so v izključni pristojnosti Unije (člen 20 PEU), pod pogojem, da sodeluje najmanj devet držav članic (ne glede na skupno število držav članic).
The Lisbon Treaty creates a new legal framework
Lizbonska pogodba pomeni nov pravni okvir
The Lisbon Treaty defines a new institutional framework for the Union’s external action.
Lizbonska pogodba določa nov institucionalni okvir za zunanje ukrepanje Unije.
The Lisbon Treaty defines drug trafficking as one of the "particularly serious crimes with a cross border dimension", which justify the adoption of directives establishing minimum rules concerning the definition of criminal offences and sanctions15.
Lizbonska pogodba promet s prepovedanimi drogami opredeljuje kot eno od „posebno hudih oblik kriminala s čezmejnimi posledicami“, zaradi česar je treba sprejeti direktive o določitvi minimalnih pravil glede opredelitve kaznivih dejanj in sankcij15.
The Lisbon Treaty did not take up this proposal, but the Committee considers that it is a question which should be put again in the future.
Lizbonska pogodba tega predloga ne vključuje, vendar Odbor meni, da gre za vidik, ki ga je treba v prihodnosti ponovno izpostaviti.
The Lisbon Treaty does not, therefore, appear to meet the criteria set out in the European Union's own strategy on "better lawmaking".
Ugotovimo lahko, da Lizbonska pogodba očitno ne izpolnjuje meril, ki si jih je Evropska unija določila v lastni "strategiji boljše priprave zakonodaje".
The Lisbon Treaty empowers citizens and citizens associations to participate fully in the democratic life of the EU.
Lizbonska pogodba omogoča državljanom in njihovim združenjem, da v celoti sodelujejo v demokratičnem življenju EU.
The Lisbon Treaty empowers the Committee to challenge ex post the validity of legislation that could violate the principle of subsidiarity, but only in those areas where the Committee is to be consulted.
Lizbonska pogodba daje Odboru regij pristojnost, da lahko naknadno postavi pod vprašaj veljavnost zakonodaje, ki bi lahko kršila načelo subsidiarnosti, a le na tistih področjih, kjer je bil odbor vprašan za mnenje.
The Lisbon Treaty enshrines for the first time humanitarian aid as a separate policy of the EU and refers to the "European Voluntary Humanitarian Aid Corps (EVHAC)" whose objective is to establish a framework for joint contributions to the humanitarian aid operations of the Union and express the Union's humanitarian values and solidarity with people in need.
Lizbonska pogodba humanitarno pomoč prvič opredeljuje kot ločeno politiko EU in navaja "Evropsko prostovoljsko enoto za humanitarno pomoč ", katere cilj je vzpostaviti okvir za skupno prispevanje k dejavnostim Unije na področju humanitarne pomoči, ter izraziti humanitarne vrednote Unije in solidarnost z ljudmi v stiski.
The Lisbon Treaty equips the Union with strengthened competences in the field of the protection of EU financial interests and in the field of judicial cooperation in criminal matters.
Lizbonska pogodba daje Uniji okrepljene pristojnosti na področju zaščite finančnih interesov EU in na področju pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah.
The Lisbon Treaty established a new constitutional order for the European Union, with the European Parliament being empowered to elect the candidate for President of the European Commission proposed by the European Council, taking into account the results of the European elections.
Z Lizbonsko pogodbo se je v Evropski uniji vzpostavil nov ustavni red, po katerem je Evropski parlament pristojen za izvolitev kandidata za predsednika Evropske komisije, ki ga ob upoštevanju rezultatov evropskih volitev predlaga Evropski svet.
The Lisbon Treaty established research policy as a competence shared between the Union and the Member States.
V skladu z Lizbonsko pogodbo si pristojnost na področju raziskovalne politike delijo Unija in države članice.
The Lisbon Treaty explicitly provides for solidarity between Member States, and yet has remained a dead letter in the current institutional framework.
Lizbonska pogodba izrecno navaja solidarnost med državami članicami, vendar je ta v sedanjem institucionalnem okviru ostala zgolj mrtva črka na papirju.
The Lisbon treaty explicitly states that the EU wants to achieve this by, inter alia, combating social exclusion, promoting economic and social progress for its citizens and guaranteeing the social rights set out in the 1961 European Social Charter, the 1989 European Community Charter of the Fundamental Social Rights of Workers and the 2000 EU Charter of Fundamental Rights.
Lizbonska pogodba jasno določa, da želi EU to doseči zlasti s preprečevanjem socialne izključenosti, s spodbujanjem gospodarskega in družbenega napredka državljanov ter z zagotavljanjem socialnih pravic v skladu z Listino o socialnih pravicah iz leta 1961, Listino Skupnosti o temeljnih socialnih pravicah delavcev iz leta 1989 in Listino EU o temeljnih pravicah iz leta 2000.
The Lisbon Treaty explicitly states that the EU wants to achieve this by, inter alia, combating social exclusion, promoting economic and social progress for its citizens and guaranteeing the social rights set out in the 1961 European Social Charter, the 1989 European Community Charter of the Fundamental Social Rights of Workers and the 2000 EU Charter of Fundamental Rights.
Lizbonska pogodba jasno določa, da želi EU to doseči zlasti s preprečevanjem socialne izključenosti, s spodbujanjem gospodarskega in družbenega napredka državljanov ter z zagotavljanjem socialnih pravic v skladu z Listino o socialnih pravicah iz leta 1961, Listino Skupnosti o temeljnih socialnih pravicah delavcev iz leta 1989 in Listino EU o temeljnih pravicah iz leta 2000.
The Lisbon Treaty foresees EU cooperation in the fight against criminal networks, trafficking in human beings and the smuggling of weapons and drugs as well as in civil protection to ensure better protection of people and the environment in the event of major natural and man-made disasters.
V Lizbonski pogodbi je predvideno sodelovanje na ravni EU v boju proti mednarodnim kriminalnim združbam, trgovini z ljudmi in tihotapljenju orožja in drog, pa tudi na področju civilne zaščite, da bi se zagotovila boljša zaščita ljudi in okolja v primeru večjih naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek.
The Lisbon Treaty further strengthens the links between citizenship and non-discrimination.
Lizbonska pogodba še krepi povezave med državljanstvom in nediskriminacijo.
The Lisbon Treaty gives a boost to the right of unrepresented EU citizens to enjoy protection by the consular and diplomatic authorities of other Member States, as it is enshrined as a clear individual right in Article 20(2)(c) TFEU and expounded in Article 23 TFEU.
Lizbonska pogodba povečuje obseg pravice državljanov EU, katerih država v tretji državi nima predstavništva, do zaščite konzularnih in diplomatskih organov drugih držav članic, ki je kot jasna individualna pravica poudarjena v členu 20(2)(c) PDEU in pojasnjena v členu 23 PDEU.
The Lisbon Treaty gives new tools to better project European interests worldwide, which the EU must tap to the full.
Lizbonska pogodba ponuja nova orodja za učinkovitejše uveljavljanje evropskih interesov po svetu, ki jih mora EU izkoristiti, kakor se le da.
The Lisbon Treaty gives the Committee additional scope to play fully its role as an intermediary between organised civil society and the decision-making bodies of the EU.
Lizbonska pogodba povečuje področje delovanja Odbora, tako da lahko v polni meri odigra vlogo posrednika med organizirano civilno družbo in organi odločanja v EU.
The Lisbon Treaty gives the EU a stronger role to play in multilateral environmental agreements and international environmental governance, which will be reflected in enhanced funding.
Z Lizbonsko pogodbo je EU dobila večjo vlogo pri sklepanju večstranskih okoljskih sporazumov in v mednarodnem okoljskem upravljanju, kar bo izraženo tudi v okrepljenem financiranju.
The Lisbon Treaty grants the EU competence both in the field of criminal procedure and substantive criminal law.
Z Lizbonsko pogodbo je EU dobila pristojnost na področju kazenskega procesnega in materialnega prava.
The Lisbon Treaty has added a legal basis in the area of public health for the adoption of measures setting high standards of quality and safety of medical products (Article 168(4)(c) TFEU).
Lizbonska pogodba je dodala pravno podlago na področju javnega zdravja za sprejetje ukrepov, ki določajo visoke standarde kakovosti in varnosti zdravil in medicinskih pripomočkov (člen 168(4)(c) PDEU).
The Lisbon Treaty has added territorial cohesion to the goals of economic and social cohesion.
Lizbonska pogodba je dodala teritorialno kohezijo k ciljem ekonomske in socialne kohezije.
The Lisbon Treaty has allowed the EU to strengthen the delivery of its foreign policy: co-operation with neighbouring countries can now be broadened to cover the full range of issues in an integrated and more effective manner.
Lizbonska pogodba je EU omogočila okrepljeno izvajanje njene zunanje politike: sodelovanje s sosednjimi državami je zdaj mogoče razširiti, tako da celovito in učinkoviteje pokriva vse vidike.
The Lisbon Treaty has already opened the way to achieving a more participatory democracy in Europe.
Lizbonska politika je že odprla pot k uresničevanju bolj participativne demokracije v Evropi.
The Lisbon Treaty has considerably reinforced available tools to act in this regard (Articles 85, 86 and 325 of the Treaty on the Functioning of the European Union - TFEU).
Lizbonska pogodba je precej okrepila orodja, ki so na voljo za ukrepanje na tem področju (členi 85, 86 in 325 Pogodbe o delovanju Evropske unije – v nadaljnjem besedilu: PDEU).
The Lisbon Treaty has further formalised rights by making the Charter of Fundamental Rights legally binding.
Lizbonska pogodba je formalizirala pravice tudi s tem, ko je Listini temeljnih pravic dodelila pravno zavezujoč značaj.