natgillin/translations-raw huggingface dataset:
2.3.3.2.2 In its forthcoming communication on the gender pay gap and the involvement of social partners, the Commission should ensure that there is greater consistency in national legal provisions on equality rights, together with ease of access to avenues of redress.
2.3.3.2.2 V prihodnjem sporočilu o razlikah v plačilu med spoloma in vključevanju socialnih partnerjev bi morala Komisija zagotoviti večjo doslednost nacionalnih predpisov o pravicah na področju enakosti, skupaj z enostavnim dostopom do možnosti za odškodnino.
2.3.3.3 Size – economies of scale: the main risk is the systemic risk of "too big to fail".
2.3.3.3 Velikost – ekonomija obsega: največja nevarnost je sistemsko tveganje "prevelik, da bi ga pustili propasti" ("too big to fail").
2.3.3.3 That is why the international framework agreements on CSR are very interesting.
2.3.3.3 Zato so mednarodni okvirni sporazumi (ACI) o družbeni odgovornosti podjetij zelo zanimivi.
2.3.3.3 Women entrepreneurs
2.3.3.3 Ženske in podjetništvo
2.3.3.3.1 Women constitute on average 30% of entrepreneurs in the EU.
2.3.3.3.1 Povprečno 30 % podjetnikov v EU je žensk.
2.3.3.3.2 The national curricula should include entrepreneurship education at secondary and tertiary levels, especially among females to promote a culture of women's participation in setting up of innovative ideas in this area.
2.3.3.3.2 Nacionalni učni načrti na srednje-, višje- in visokošolski ravni bi morali vključevati tudi izobraževanje s področja podjetništva, zlasti za ženske, da bi jih tako spodbujali k oblikovanju inovativnih idej na tem področju.
2.3.3.3.2 The national curricula should include entrepreneurship education at secondary and tertiary levels, especially among females to promote a culture of women's participation in setting up of innovative ideas in this area.
2.3.3.3.2 Nacionalni učni načrti na srednje-, višje- in visokošolski ravni bi morali vključevati tudi izobraževanje s področja podjetništva, zlasti za ženske, da bi tako spodbujali sodelovanje žensk pri inovativnih idejah na tem področju.
2.3.3.3.2 The national curricula should include entrepreneurship education at secondary and tertiary levels, especially among females to promote a culture of women's participation in setting up of innovative ideas in this area.
2.3.3.3.2 Nacionalni učni načrti na srednješolski in višješolski ter visokošolski ravni bi morali vključevati tudi izobraževanje s področja podjetništva, zlasti za ženske, da bi tako spodbujali sodelovanje žensk pri inovativnih idejah na tem področju.
2.3.3.3.3 A specific, but integrated female entrepreneurship policy would serve in particular to address the employment gender gaps that exist in technical areas like engineering, ICT-related services and skilled jobs.
2.3.3.3.3 Specifična, vendar integrirana politika za spodbujanje ženskega podjetništva bi zlasti prispevala k zmanjšanju razlik pri zaposlovanju žensk in moških na tehničnih področjih, kot so inženiring ter storitve in kvalificirana delovna mesta na področju informacijske in komunikacijske tehnologije.
2.3.3.3.3 A specific, but integrated female entrepreneurship policy would serve in particular to address the employment gender gaps that exist in technical areas like engineering, ICT-related services and skilled jobs.
2.3.3.3.3 Specifična, vendar integrirana politika za spodbujanje ženskega podjetništva, bi zlasti prispevala k zmanjšanju razlik pri zaposlovanju žensk in moških na tehničnih področjih, kot so inženiring in storitve ter kvalificirana delovna mesta na področju informacijske in komunikacijske tehnologije.
2.3.3.3.3 A specific, but integrated female entrepreneurship policy would serve in particular to address the employment gender gaps that exist in technical areas like engineering, ICT-related services and skilled jobs.
2.3.3.3.3 Specifična, vendar integrirana politika za spodbujanje ženskega podjetništva, bi zlasti prispevala k zmanjšanju razlik pri zaposlovanju žensk in moških na tehničnih področjih, kot so inženiring ter storitve in kvalificirana delovna mesta na področju informacijske in komunikacijske tehnologije.
2.3.3.4 Gender Equality in social protection and the fight against poverty
2.3.3.4 Enakost med spoloma v socialnem varstvu in boju proti revščini
2.3.3.4 Gender Equality in social protection and the fight against poverty
2.3.3.4 Enakost spolov v socialnem varstvu in boj proti revščini
2.3.3.4 Gender Equality in social protection and the fight against poverty
2.3.3.4 Enakost spolov v socialnem varstvu in boju proti revščini
2.3.3.4 Variety of supply – economies of scope: the main risk is always of a systemic nature, but could be summarised as: "too interconnected to fail".
2.3.3.4 Široka ponudba – ekonomija povezanih izdelkov: glavno tveganje je vedno sistemske narave in ga je mogoče strniti v naslednjo trditev: "Preveč povezani, da bi jih pustili propasti" ("too interconnected to fail").
2.3.3.4.1 In a recent opinion12, the EESC stated "The EESC upholds the social dimension of businesses in the European Union, and the role played by EWCs.
2.3.3.4.1 V nedavnem mnenju12 je EESO napisal: »EESO podpira družbeno razsežnost podjetij v Evropski uniji in vlogo, ki jo imajo evropski sveti delavcev.
2.3.3.4.1 In a recent opinion12, the EESC stated "The EESC upholds the social dimension of businesses in the European Union, and the role played by EWCs.
2.3.3.4.1 V nedavnem mnenju12 je EESO zapisal: »EESO podpira družbeno razsežnost podjetij v Evropski uniji in vlogo, ki jo imajo evropski sveti delavcev.
2.3.3.4.1 Social protection systems should remove any disincentives for women and men to enter and remain in the labour market, allowing them to accumulate individual pension entitlements.
2.3.3.4.1 Sistemi socialnega varstva morajo odpraviti »negativne spodbude«, ki ženske in moške odvračajo od tega, da bi vstopili na trg dela in na njem tudi ostali, pri tem pa jim je treba omogočiti, da zbirajo individualne pokojninske pravice.
2.3.3.4.2 Strategies should be stepped up to ensure that women at risk of poverty whether in the labour market or not develop marketable skills that will guarantee their future financial independence4.
2.3.3.4.2 Spodbujati bi bilo treba strategije, ki bi zagotovile, da ženske, ki jim grozi revščina, ne glede na to, ali so zaposlene ali ne, pridobijo konkurenčno znanje in spretnosti, ki jim bodo zagotavljale finančno neodvisnost4.
2.3.3.4.2 Strategies should be stepped up to ensure that women at risk of poverty whether in the labour market or not develop marketable skills that will guarantee their future financial independence5.
2.3.3.4.2 Spodbujati bi bilo treba strategije, ki bi zagotovile, da ženske, ki jim grozi revščina, ne glede na to, ali so zaposlene ali ne, pridobijo konkurenčno znanje in spretnosti, ki jim bodo zagotavljale finančno neodvisnost5.
2.3.3.4.3 The EESC proposes that strategies with regard to gender equality in social protection and the fight against poverty should be stepped up to ensure that taxation and social security systems address the needs of women at risk of poverty, particularly single mothers.
2.3.3.4.3 EESO predlaga spodbujanje strategij za enakost med spoloma na področju socialnega varstva in boja proti revščini, ki bi zagotovile, da sistemi obdavčevanja in socialne varnosti upoštevajo potrebe žensk, ki jim grozi revščina, zlasti mater samohranilk.
2.3.3.4.4 In practice, the enhancement of work attractiveness should not be limited exclusively to the remuneration package but also to other non-fiscal incentives such as job flexibility and training opportunities for low-skilled workers.
2.3.3.4.4 Večjo privlačnost zaposlitve je treba doseči ne le z denarnimi, temveč tudi z drugimi spodbudami, ki niso povezane z denarjem, kot so prožnost delovnih mest in možnosti usposabljanja za nizkokvalificirane delavce.
2.3.3.4.5 The risk of poverty is highest among single parent households (35% of the EU average), 85% of which are headed by women.
2.3.3.4.5 Revščina najbolj ogroža starše samohranilce (35 % v povprečju EU), v 85 % primerov so to matere samohranilke.
2.3.3.5 Financial innovation: this means introducing new products/services to manage new risks or to manage known risks in new ways.
2.3.3.5 Finančne inovacije: to pomeni uvajanje novih produktov oziroma storitev za upravljanje novih tveganj ali za upravljanje znanih tveganj na nov način.
2.3.3.5 Recognising the gender dimension in health
2.3.3.5 Upoštevanje vidika spolov v zdravstvu
2.3.3.5 The EESC encourages enterprises and vocational training bodies to include in their training programmes education in respect of sustainable development and CSR.
2.3.3.5 EESO spodbuja podjetja in organizacije za poklicno usposabljanje, da v svoje pedagoške načrte vključijo izobraževanje o trajnostnem razvoju in družbeni odgovornosti podjetij.
2.3.3.5.1 Women and men are confronted with specific health risks, diseases, issues and practices impacting on their health.
2.3.3.5.1 Ženske in moški se soočajo z različnimi zdravstvenimi tveganji, boleznimi, težavami in praksami, ki vplivajo na njihovo zdravje.
2.3.3.5.2 In the context of action to improve women's occupational health and safety in areas where women are most numerous, the National Action Plans should include integrated policies that address health standards at work for women farmers and the health of women in farming families generally, as well as repetitive strain in industry.
2.3.3.5.2 V okviru dejavnosti za izboljšanje zdravja žensk na delovnem mestu in varnosti na področjih, kjer je največ žensk, bi morali nacionalni akcijski načrti vključevati integrirane politike, ki bi obravnavale standarde zdravstvenega varstva pri delu za kmetice in na splošno ženske v kmečkih družinah, pa tudi ponavljajoče se obremenitve v industriji.
2.3.3.5.2 In the context of action to improve women's occupational health and safety in areas where women are most numerous, the national strategies for health and long term care should include integrated policies that address health standards at work for women farmers and the health of women in farming families generally, as well as repetitive strain in industry.
2.3.3.5.2 V okviru ukrepov za izboljšanje zdravja in varnosti žensk na delovnem mestu na področjih, kjer je zaposlenih največ žensk, bi bilo treba v nacionalne strategije za zdravje in dolgoročno oskrbo vključiti integrirane politike, ki obravnavajo standarde zdravstvenega varstva pri delu za kmetice in na splošno ženske v kmečkih družinah, pa tudi ponavljajoče se obremenitve v industriji.
2.3.3.5.3 Furthermore, the EESC also calls for increased consideration, investigation and analysis of the impact of the demands for caring for others and the resulting drain on women's physical and mental health.
2.3.3.5.3 Poleg tega EESO poziva k večjemu upoštevanju, natančnejši preučitvi in analizi posledic bremena, ki ga za fizično in psihično zdravje žensk predstavlja skrb za  druge.
2.3.3.5.4 The EESC agrees with the EU gender equality objectives and submits that the Open Method of Coordination should be applied to the field of health care and incorporate gender equality objectives and include the strengthening of preventive programmes.
2.3.3.5.4 EESO se strinja s cilji EU na področju enakosti med spoloma in predlaga, da se odprta metoda usklajevanja uporabi na področju zdravstvenega varstva, vanjo pa se vključijo cilji s področja enakosti med spoloma.
2.3.3.6 Combating multiple discrimination, in particular against immigrant and ethnic minority women
2.3.3.6 Boj proti večstranski diskriminaciji, zlasti priseljenk in žensk iz etničnih manjšin
2.3.3.6.1 Women members of disadvantaged groups are often worse off than their male counterparts.
2.3.3.6.1 Položaj žensk v ogroženih skupinah je pogost še slabši kot položaj moških.
2.3.3.6.1 Women members of disadvantaged groups are often worse off than their male counterparts.
2.3.3.6.1 Položaj žensk v ogroženih skupinah je velikokrat še slabši kot položaj moških.
2.3.3.6.1 Women members of disadvantaged groups are often worse off than their male counterparts.
2.3.3.6.1 Pripadnice ogroženih skupin so pogosto v še slabšem položaju kot njihovi moški pripadniki.
2.3.3.6.2 The EESC regrets that The Hague Objectives, adopted by the European Council to be implemented in the area of Freedom, Security and Justice during 2005-2010, do not address the specific situation of migrant women.
2.3.3.6.2 EESO obžaluje, da haaški cilji Evropskega sveta za krepitev svobode, varnosti in pravice za obdobje 2005–2010 ne obravnavajo specifičnega položaja priseljenk.
2.3.3.7 The key actions set out by the Commission in this area
2.3.3.7 Najpomembnejše dejavnosti Komisije na tem področju
2.3.3.7.1 The EESC endorses the key actions set out by the Commission , in particular where it gives priority to monitoring and strengthening gender mainstreaming.
2.3.3.7.1 EESO podpira najpomembnejše dejavnosti, ki jih je določila Komisija, zlasti dejavnosti, kjer je v ospredju spremljanje in krepitev integracije načel enakosti spolov.
2.3.3.7.1 The EESC endorses the key actions set out by the Commission, in particular where it gives priority to monitoring and strengthening gender mainstreaming.
2.3.3.7.1 EESO podpira najpomembnejše dejavnosti, ki jih je določila Komisija, zlasti dejavnosti, kjer je v ospredju spremljanje in krepitev integracije načel enakosti med spoloma.
2.3.3.7.1 The EESC endorses the key actions set out by the Commission, in particular where it gives priority to monitoring and strengthening gender mainstreaming.
2.3.3.7.1 EESO podpira najpomembnejše dejavnosti, ki jih je določila Komisija, zlasti dejavnosti, kjer je v ospredju spremljanje in krepitev integracije načel enakosti spolov.
2.3.4 A "protected electronic communication network" is in the pipeline in order to ensure exchange of data and coordination of activities between the various Member State centres,  and between them and Frontex3.
2.3.4 Načrtuje se tudi uvedba mreže "zaščitene računalniške komunikacije" za izmenjavo podatkov in usklajevanje dejavnosti med različnimi centri držav članic ter med temi in agencijo FRONTEX3.
2.3.4 A "protected electronic communication network" is in the pipeline in order to ensure exchange of data and coordination of activities between the various Member State centres,  and between them and Frontex4.
2.3.4 Načrtuje se tudi uvedba mreže za "zaščiteno računalniško komuniciranje", namenjeno izmenjavi podatkov in usklajevanju dejavnosti med različnimi centri držav članic ter med temi in agencijo FRONTEX4.
2.3.4 Aligning rights and key policies to economic and societal change
2.3.4 Pravice in ključne politike, usklajene z gospodarskimi in družbenimi spremembami
2.3.4 All these public and private actors are engaged in development and implementation of various tools and instruments aimed at improving working conditions, and rights at work:
2.3.4 Vsi ti javni in zasebni akterji sodelujejo pri razvoju in izvajanju raznih orodij in instrumentov za izboljšanje delovnih pogojev in pravic delavcev:
2.3.4 Animal welfare is a common concern to consumers, legislators and producers.
2.3.4 Dobro počutje živali skrbi tako potrošnike kot zakonodajalce in proizvajalce.
2.3.4 Another important issue is then discussed - the forced sale of mortgaged property.
2.3.4 Nato sledi drugo pomembno vprašanje - prisilna prodaja premoženja pod hipoteko.
2.3.4 Application of the categories in the Annex
2.3.4 Uporaba kategorij iz Priloge
2.3.4 bans any form of discrimination and abuse that men, women and children with and without disabilities; people in need of a high level of support or those with psychosocial disabilities may experience in institutions and when receiving care services;
2.3.4 prepoveduje vse oblike diskriminacije, ki so jim lahko v zavodih in pri oskrbi izpostavljeni invalidni ali neinvalidni moški, ženske in otroci, osebe, ki potrebujejo visoko raven podpore ali osebe s psihosocialnimi motnjami;
2.3.4 Between 2000 and 2002, 3.4 million people rose above the breadline, i.e. they became able to cover their own food requirements and to invest – albeit modestly – in education and healthcare.
2.3.4 V obdobju med letoma 2000 in 2002 je v Mehiki 3,4 milijona ljudi manj živelo na pragu  revščine oz. v pomanjkanju hrane; to pomeni, da so bili sami sposobni zadovoljiti, četudi le skromno, svoje prehranjevalne potrebe, pa tudi izobraževalne in zdravstvene potrebe.
2.3.4 Certainly not: under Article 308 of the EC Treaty it has developed a real energy policy, while under Article 154 it has developed a policy on trans-European energy networks (see Decision No 1364/2006/EC).
2.3.4 To gotovo ne velja, ker je na eni strani Evropska unija na podlagi člena 308 Pogodbe ES razvila pravo energetsko politiko, na drugi strani pa je na podlagi člena 154 Pogodbe ES razvila politiko na področju vseevropskih energetskih omrežij (glej Odločbo št. 1364/2006/ES).
2.3.4 Certainly not: under Article 308 of the EC Treaty it has developed a real energy policy, while under Article 154 it has developed a policy on trans-European energy networks (see Decision No 1364/2006/EC).
2.3.4 To gotovo ne velja, ker je na eni strani Evropska unija na podlagi člena 308 Pogodbe ES razvila pravo energetsko politiko, na drugi strani pa je na podlagi člena 154 Pogodbe ES razvila politiko na področju vseevropskih energetskih omrežij (glej Odločbo št. 1364/2006/ES).
2.3.4 Combating poverty should be a key priority for the EU and its Member States.
2.3.4 Boj proti revščini bi morala biti prednostna naloga EU in njenih držav članic.
2.3.4 Community designs per billion GDP (in PPS€)
2.3.3 Oblikovanje v Skupnosti na milijardo BDP (€ v SKM)
2.3.4 Due to budgetary constraints and the need to concentrate resources on priorities, the EESC believes that it is a vital priority to support advisory, assistance, information and training services for SMEs, especially for small and microenterprises.
2.3.4 EESO zaradi proračunskih omejitev in potrebe po osredotočenju sredstev na prednostne naloge meni, da je pomoč pri svetovanju, podpori, obveščanju in usposabljanju za MSP, zlasti mala in mikropodjetja, ena glavnih prednostnih nalog.
2.3.4 Enhancing Reconciliation of Work, Private and Family Life
2.3.4 Boljše usklajevanje poklicnega, zasebnega in družinskega življenja
2.3.4 Environmental issues: India and the EU should work together to promote cooperation on global environmental challenges, like the UN Conventions on Biological Diversity, where a constructive dialogue could be developed on “Access and Benefit Sharing” (ABS).
2.3.4 Okoljska vprašanja: Indija in EU bi morali združiti moči za spodbujanje sodelovanja na področju svetovnih okoljskih izzivov, kot je Konvencija ZN o biološki raznovrstnosti, kjer bi bilo mogoče razviti konstruktiven dialog o "dostopu in delitvi koristi".
2.3.4 Environmental issues: India and the EU should work together to promote cooperation on global environmental challenges, like the UN Conventions on Biological Diversity, where a constructive dialogue could be developed on “Access and Benefit Sharing” (ABS).
2.3.4 Okoljska vprašanja: Indija in EU bi morali združiti moči za spodbujanje sodelovanja na področju svetovnih okoljskih izzivov, kot je Konvencija ZN o biološki raznovrstnosti, kjer bi bilo mogoče razviti konstruktiven dialog o “dostopu in delitvi koristi”.
2.3.4 Europe's responsibilities in a globalised world cannot be overlooked: agricultural sustainability is becoming an issue that will have both a direct effect (e.g. through food prices) and an indirect effect (e.g. through migration) in the EU, as well as on all regions of the world.
2.3.4 Odgovornosti Evrope v globaliziranem svetu se ne smejo spregledati: trajnost kmetijstva postaja vprašanje, ki bo imelo tako neposreden (npr. s cenami hrane) kot posreden vpliv (npr. s preseljevanjem) na EU ter tudi vse svetovne regije.
2.3.4 Following on from the initial policy steps, in the form of various rescue packages to restore the operation of the financial sector, there is now a need for a globally coordinated reorganisation of the financial markets aimed at building confidence.
2.3.4 po prvih odzivih politike v obliki različnih reševalnih svežnjev za ponovno vzpostavitev delovanja finančnega sektorja je sedaj potrebna nova ureditev finančnih trgov, ki bo usklajena na svetovni ravni in bo ustvarila zaupanje.
2.3.4 Funds for the nuclear sector depend more than others on the policy choices of national governments.
2.3.4 Financiranje jedrske industrije je zlasti odvisno od političnih odločitev nacionalnih vlad.
2.3.4 Geographical inequality and poverty (calculated at 70 million citizens) remain pronounced across the European Union and has increased since enlargement.
2.3.4 Geografska neenakost in revščina (izračunano na 70 milijonov državljanov) v Evropski uniji ostajata veliki in sta se od širitve povečali.
2.3.4 guidelines on the labelling of foodstuffs using Protected Designations of Origin (PDO) and Protected Geographical Indications (PGI) as ingredients.
2.3.4 smernice o označevanju živil z uporabo zaščitenih označb porekla (ZOP) in zaščitenih geografskih označb (ZGO) kot sestavin.
2.3.4 guidelines on the labelling of foodstuffs using Protected Designations of Origin (PDO) and Protected Geographical Indications (PGI) as ingredients.
2.3.4 smernice o označevanju živil z uporabo zaščitenih označb porekla (ZOP) in zaščitenih geografskih označb (ZGO).
2.3.4 Housing is one of the main sources of employment in the Europe.
2.3.4 Stanovanjski sektor je eden od sektorjev v Evropi, ki zaposluje največ ljudi.
2.3.4 If loans were granted through the intermediary of loan consortia, capable of absorbing 50% of insolvencies, the losses would be shared equally (50-50) between the relevant consortium and bank.
2.3.4 Če bi dodeljevanje posojila potekalo prek posredovanja kreditne zadruge, ki bi bila zmožna prevzeti 50 % primerov nesolventnosti, bi se izguba delila na dva enaka dela (po 50 %) med zadrugo in banko.
2.3.4 Impaired assets
2.3.4 Oslabljena sredstva
2.3.4 In all Member States a debate is now under way on the extent and availability of workforce potential that will be required for the next decade and beyond.
2.3.4 Trenutno v vseh državah članicah poteka razprava o nujnem obsegu in razpoložljivosti delovne sile, ki bo potrebna v prihodnjih desetih letih in pozneje.
2.3.4 In March 2010, the European Parliament adopted a written declaration backing the idea of a Statute for a European Mutual Society and in 2010 it produced a report on the role of European mutual societies which concluded that there was a need for such a statute.
2.3.4 Marca 2010 je Evropski parlament sprejel pisno izjavo v podporo evropski vzajemni družbi in julija 2011 pripravil poročilo o vlogi evropskih vzajemnih družb, v katerem je menil, da je predlog statuta potreben.
2.3.4 In particular, account should be taken of the possibility of different tourism destinations in areas in decline operating as a network, providing a strong base for promotion and mutual support.
2.3.4 Pomembno je, da se različne turistične destinacije v nazadujočih območjih povežejo v mreže, ki bi bile močne osnove za promocijo turizma in izmenjevanje izkušenj.
2.3.4 In the Committee's opinion, the role of the European Union is above all to coordinate measures at international level.
2.3.4 Po mnenju Odbora ima Evropska unija vlogo predvsem pri usklajevanju ukrepov v mednarodnem merilu.
2.3.4 In the Committee’s opinion, the role of the European Union is above all to coordinate measures at international level.
2.3.4 Po mnenju Odbora ima Evropska unija bistveno vlogo pri usklajevanju ukrepov v mednarodnem merilu.
2.3.4 In the EESC's view there are significant opportunities and challenges in the Black Sea region that require coordinated action at the regional level especially key sectors such as energy, transport, environment, movement and security.
2.3.4 EESO meni, da so v črnomorski regiji pomembne priložnosti in izzivi, ki zahtevajo usklajeno delovanje na regionalni ravni, zlasti v ključnih sektorjih, kot so energija, promet, okolje, pretok in varnost.