natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Other elements might also have played a role , such as the favourable effects on inflation expectations of a credible monetary policy , the reduced membership of labour unions and the larger share of part-time and short-term labour contracts .
Določeno vlogo so verjetno imeli tudi drugi dejavniki , kot so ugoden vpliv verodostojne denarne politike na inflacijska pričakovanja , manjša vključenost v sindikate ter večji delež pogodb o zaposlitvi s krajšim delovnim časom in kratkoročnih pogodb .
Related to this , labour market reforms might have played a role in the continuation of labour cost moderation .
Pri tem so verjetno imele določeno vlogo tudi reforme na trgu dela , ki so tako prispevale k nadaljnjemu umirjanju stroškov dela .
Moderate wage growth and increased economic activity supported profit developments in the euro area in 2006 .
Zmerna rast plač in povečana gospodarska aktivnost sta leta 2006 spodbudili gibanje dobičkov v euroobmočju .
The indicator of overall profit mark-up , measured by the difference between the GDP deflator and unit labour costs , ECB Annual Report 2006
Kazalnik skupne profitne marže ( merjeno kot razlika med deflatorjem BDP in stroški dela na enoto proizvoda ) kaže , da se je trdna rast dobičkov nadaljevala do tretjega četrtletja 2006 .
Chart 26 Sectoral compensation per e m p l oye e ( annual percentage changes ;
Graf 26 Sredstva za zaposlene po dejavnostih ( medletne spremembe v odstotkih ;
quarterly data ) industry excluding construction construction services 5 5
četrtletni podatki ) industrija brez gradbeništva gradbeništvo storitve 5 5
0 Sources : Eurostat and ECB calculations .
0 2002 2003 2004 2005 2006 Vira : Eurostat in izračuni ECB .
pointed to ongoing robust growth in profits up to the third quarter of 2006 .
ECB Letno poročilo 2006
RESIDENTIAL PROPERTY PRICES SHOWED SOME SIGNS OF MODERATION Euro area residential property prices , which are not included in the measurement of the HICP , showed signs of a further gradual deceleration in 2006 ( see Chart 27 ) .
CENE STANOVANJSKIH NEPREMIČNIN SO SE NEKOLIKO UMIRILE Cene stanovanjskih nepremičnin v euroobmočju , ki niso vključene v izračun indeksa HICP , so leta 2006 kazale znake nadaljnje upočasnitve ( glej graf 27 ) .
Based on the information available , their annual growth rate is estimated to have declined to 6.8% in the first half of 2006 , from 7.3% in the second half of 2005 and 8.0% in the first half of 2005 .
Na podlagi razpoložljivih informacij se je njihova medletna stopnja rasti v prvi polovici leta 2006 po ocenah znižala na 6,8% , potem ko so se v drugi polovici leta 2005 povečale za 7,3% , v prvi polovici leta 2005 pa za 8,0% .
At the country level , some moderation in residential property price developments , compared with the second half of 2005 , could be observed in Belgium , Spain , France and Italy .
Določeno umirjanje cen stanovanjskih nepremičnin v primerjavi z drugo polovico leta 2005 je bilo opaziti v Belgiji , Španiji , Franciji in Italiji .
In the other euro area countries , growth rates remained broadly stable , with the exception of Ireland , where they increased significantly .
V drugih državah euroobmočja so ostale stopnje rasti približno nespremenjene , z izjemo Irske , kjer so se precej povečale .
The information available suggests that residential property C h a r t 2 7 R e s i d e n t i a l p ro p e r t y p r i c e d eve l o p m e n t s i n t h e e u ro a re a ( annual percentage changes ;
G r a f 27 G i b a n j a c e n s t a n o v a n j s k i h nepremičnin v euroobmočju ( medletne spremembe v odstotkih ;
annual data )
letni podatki ) cene stanovanjskih nepremičnin 10 10
price developments continued to show considerable diversity across the euro area in 2006 . In particular , the protracted weakness of the German housing market stands in contrast with developments in most other euro area economies .
2.4 GIBANJA PROIZVODNJE IN POVPRAŠEVANJA TER GIBANJA NA TRGU DELA GOSPODARSKA RAST SE JE LETA 2006 PONOVNO OKREPILA Po 1,5% rasti leta 2005 se je realni BDP v euroobmočju leta 2006 povečal za 2,8% ( prilagojeno za število delovnih dni ) , kar je preseglo razpoložljive ocene o potencialni rasti proizvoda in predstavlja najmočnejšo rast po letu 2000 .
2.4 OUTPUT , DEMAND AND LABOUR MARKET DEVELOPMENTS ECONOMIC GROWTH REBOUNDED IN 2006 Having stood at 1.5% in 2005 , real GDP growth in the euro area increased strongly in 2006 , to 2.8% ( after adjusting for the number of working days ) , a level which exceeded available estimates of potential output growth and which constituted the strongest growth witnessed since 2000 .
Gospodarska aktivnost , ki se je začela izboljševati v drugi polovici leta 2005 , je v prvi polovici leta 2006 dobila dodaten zagon , zatem pa se je malo umirila . Močna rast je bila deloma nepričakovana in je odražala predvsem precejšnje izboljšanje zaupanja podjetij in potrošnikov ter znatno izboljšanje razmer na trgu dela , poleg tega pa so v drugi polovici leta precej oslabili tudi učinki preteklih negativnih šokov ( zlasti rast cen nafte ) .
Economic activity , which had started to improve in the second half of 2005 , gained further momentum in the first half Chart 28 Contributions to quarterly re a l G D P g row t h ( quarterly percentage point contributions ; seasonally adjusted ) real GDP 1 ) final domestic demand net exports
Šibkost domačega povpraševanja v tem obdobju je bila verjetno tudi odraz negotovosti zasebnih subjektov glede njihovih prihodnjih prihodkov . Ciklični upad , ki se je začel v letu 2001 , je bil ravno tako povezan s padcem cen finančnega premoženja in povezanim prestrukturiranjem bilanc stanja , kar je omejilo investiranje in ustvarjanje delovnih mest .
residential property prices 10 10 1.5 1.5
Ko je proces prestrukturiranja bilanc stanja na ravni podjetij dovolj napredoval in se je zaupanje podjetij izboljšalo , se je investiranje in deloma tudi povpraševanje po delovni sili ob nadaljevanju ugodnih pogojev financiranja okrepilo , kar je leta 2006 privedlo do okrepljenega domačega povpraševanja .
- 1.0 Source : ECB calculations , based on non-harmonised national data .
Vir : Izračuni ECB na podlagi neharmoniziranih nacionalnih podatkov .
Note : Data for 2006 refer to the first half of the year .
Opomba : Podatki za leto 2006 se nanašajo na prvo polovico leta .
Sources : Eurostat and ECB calculations .
- 1,0 2002 2003 2004 2005 2006 Vira : Eurostat in izračuni ECB .
1 ) Percentage change compared with the previous quarter . 58
1 ) Odstotna sprememba glede na prejšnje četrtletje .
ECB Annual Report 2006
Vir : Ankete Evropske komisije med podjetji in potrošniki .
of 2006 , slowing down only marginally thereafter .
Opombe : Prikazani podatki so prilagojeni glede na povprečje . gospodarskega zagona , ki je krepil izvoz tujine ( glej graf 28 ) .
This strong performance was partly unexpected , and reflected , in particular , a significant strengthening of business and consumer confidence , together with substantial improvements in labour market conditions , while the second half of the year saw the effect of past adverse shocks ( in particular oil price increases ) diminish significantly .
Kar zadeva domače komponente , se je skupna rast investicij leta 2006 izredno okrepila in dosegla najvišjo raven po letu 2000 ( 4,3% v primerjavi 2,7% rastjo leta 2005 ) ( glej tabelo 3 ) . Pospešitev je bila največja v gradbeništvu , vendar je bila opazna tudi v drugih panogah .
Indeed , the euro area economy rebounded in 2006 after a prolonged period of subdued growth , which had begun in 2001 .
Ob ugodnem zunanjem okolju so na rast investicij pozitivno vplivali tudi visoka in vse močnejša rast dobičkov , pozitivna pričakovanja glede povpraševanja in nizki stroški zunanjega financiranja .
Despite the strong expansion of the global economy , the disappointing pace of activity before 2006 was related to a number of factors , in particular the lack of resilience to various shocks such as very strong oil price increases .
Poleg tega so bile močne tudi gradbene naložbe , tako v stanovanjski gradnji in še zlasti v drugi gradnji . Rast zasebne potrošnje se je leta 2006 v primerjavi s prejšnjim letom ( 1,5% ) povečala na 1,8% .
The sluggishness of domestic demand during that period may also have reflected private agents » uncertainty about their future income . The cyclical downturn which began in 2001 was also associated with a Ta b l e 3 C o m p o s i t i o n o f re a l G D P g row t h
Ob izrazitem izboljšanju zaupanja potrošnikov je na rahlo pospešitev zasebne potrošnje v letu 2006 verjetno pozitivno vplivala višja rast realnega razpoložljivega dohodka .
sharp downward adjustment in financial asset prices and a pressing need for corporations to restructure their balance sheets , which limited investment and job creation . As the process of balance sheet restructuring made significant progress at the firm level and business confidence improved , in a context of continued favourable financing conditions , investment and , to a lesser extent , labour demand picked up , leading to robust domestic demand in 2006 .
K izboljšanju realnega dohodka v letu 2006 je prispevala močna rast zaposlenosti in rast pasivnih dohodkov ( ki ne izhajajo iz zaposlitve ) , do tega pa je prišlo kljub negativnemu učinku , ki so ga imeli povišani energetski stroški na kupno moč gospodinjstev . Realna rast sredstev za zaposlene je bila v primerjavi s tem majhna .
Meanwhile , solid world growth supported exports .
Teh gibanj pa ni spremljalo tudi višje varčevanje prebivalstva .
However , the external sector made a broadly neutral contribution to economic growth ( see Chart 28 ) , which was attributable , in particular , to stronger domestic economic momentum boosting imports from the rest of the world .
Pozitiven vpliv določenega umirjanja potrošnje na delež varčevanja -- v razmerah krepitve rasti dohodka ter višjih obrestnih mer v celotnem razponu ročnosti -- je več kot odtehtalo zmanjšanje preventivnega varčevanja , in sicer zaradi gibanj na trgu dela in verjetno tudi močne dinamike na področju neto premoženja gospodinjstev .
As regards the domestic components of growth , total investment growth rebounded vigorously in 2006 , to reach 4.3% , its highest level since 2000 , as compared with 2.7% in 2005 ( see Table 3 ) .
Po dejavnostih je bila pospešitev gospodarske aktivnosti leta 2006 najmočnejša v industriji
This acceleration was particularly noticeable in ( percentage changes , unless otherwise indicated ;
Ta b e l a 3 S e s t a v a r a s t i r e a l n e ga B D P ( spremembe v odstotkih , razen če ni navedeno drugače ;
seasonally adjusted ) Annual rates 1 ) 2004 Real gross domestic product of which : Domestic demand 3 ) Private consumption Government consumption Gross fixed capital formation Changes in inventories 4 ) Net exports 3 ) Exports 5 ) Imports 5 ) Real gross value added of which : Industry excluding construction Construction Purely market-related services 6 ) 1.8 1.6 1.4 1.4 1.7 0.2 0.2 6.4 6.3 2005 1.5 1.8 1.5 1.4 2.7 0.0 - 0.2 4.5 5.4 2006 2.8 2.5 1.8 2.3 4.3 0.0 0.3 8.1 7.5 2005 Q4 1.8 2.0 1.2 1.6 3.2 0.3 - 0.1 4.8 5.4 2006 Q1 2.2 2.2 1.8 2.5 3.6 - 0.1 0.0 8.4 8.8 2006 Q2 2.8 2.5 1.7 2.0 4.7 0.2 0.3 7.5 6.9 2006 Q3 2.7 2.8 1.7 2.1 4.0 0.5 0.0 6.7 7.0 2006 Q4 3.3 2.3 2.1 2.5 4.8 - 0.5 1.1 9.8 7.3 2005 Q4 0.3 0.6 0.1 0.1 0.4 0.5 - 0.3 0.7 1.5 Quarterly rates 2 ) 2006 Q1 0.8 0.5 0.6 1.4 0.8 - 0.3 0.3 3.1 2.3 2006 Q2 1.0 0.9 0.3 0.0 2.1 0.3 0.0 0.9 0.8 2006 Q3 0.6 0.7 0.7 0.6 0.6 0.0 - 0.1 1.8 2.2 2006 Q4 0.9 0.1 0.5 0.5 1.2 - 0.5 0.8 3.7 1.9 1.5 1.5 1.9
desezonirano ) Letne stopnje rasti 1 ) 2004 Realni bruto domači proizvod od tega : Domače povpraševanje 3 ) Zasebna potrošnja Državna potrošnja Bruto investicije v osnovna sredstva Spremembe v zalogah 4 ) Neto izvoz 3 ) Izvoz 5 ) Uvoz 5 ) Realna bruto dodana vrednost od tega : Industrija brez gradbeništva Gradbeništvo Čiste tržne storitve 6 ) 1,8 1,6 1,4 1,4 1,7 0,2 0,2 6,4 6,3 2005 1,5 1,8 1,5 1,4 2,7 0,0 - 0,2 4,5 5,4 2006 2,8 2,5 1,8 2,3 4,3 0,0 0,3 8,1 7,5 2005 IV 1,8 2,0 1,2 1,6 3,2 0,3 - 0,1 4,8 5,4 2006 I 2,2 2,2 1,8 2,5 3,6 - 0,1 0,0 8,4 8,8 2006 II 2,8 2,5 1,7 2,0 4,7 0,2 0,3 7,5 6,9 2006 III 2,7 2,8 1,7 2,1 4,0 0,5 0,0 6,7 7,0 2006 IV 3,3 2,3 2,1 2,5 4,8 - 0,5 1,1 9,8 7,3 2005 IV 0,3 0,6 0,1 0,1 0,4 0,5 - 0,3 0,7 1,5 Četrtletne stopnje rasti 2 ) 2006 I 0,8 0,5 0,6 1,4 0,8 - 0,3 0,3 3,1 2,3 2006 II 1,0 0,9 0,3 0,0 2,1 0,3 0,0 0,9 0,8 2006 III 0,6 0,7 0,7 0,6 0,6 0,0 - 0,1 1,8 2,2 2006 IV 0,9 0,1 0,5 0,5 1,2 - 0,5 0,8 3,7 1,9
Sources : Eurostat and ECB calculations . Note : The figures reported are seasonally and partly working day-adjusted , as not all euro area countries report quarterly national account series adjusted for the number of working days .
Vira : Eurostat in izračuni ECB Opomba : Podatki v tabeli so desezonirani in deloma prilagojeni glede na število delovnih dni , saj vse države euroobmočja ne poročajo četrtletnih serij nacionalnih računov , ki so prilagojene glede na število delovnih dni .
1 ) Percentage change compared with the same period a year earlier .
1 ) Odstotna sprememba glede na enako obdobje prejšnjega leta .
2 ) Percentage change compared with the previous quarter .
2 ) Odstotna sprememba glede na prejšnje četrtletje .
3 ) As a contribution to real GDP growth ;
3 ) Kot prispevek k rasti realnega BDP ;
in percentage points .
v odstotnih točkah .
4 ) Including acquisitions less disposals of valuables .
4 ) Vključno s postavko pridobitve zmanjšanimi za odtujitve vrednostnih predmetov .
5 ) Exports and imports cover goods and services and include internal cross-border trade in the euro area .
5 ) Izvoz in uvoz zajemata blago in storitve ter vključujeta čezmejno trgovino znotraj euroobmočja .
Since intra-euro area trade is not cancelled out in import and export figures used in national accounts , these data are not fully comparable with balance of payments data .
Ker menjava znotraj euroobmočja ni izključena iz podatkov za izvoz in uvoz v nacionalnih računih , ti podatki niso popolnoma primerljivi s podatki plačilne bilance .
6 ) Includes trade , transport , repairs , hotels and restaurants , communication , finance , business services , real estate and renting services . ECB Annual Report 2006
6 ) Vključuje trgovino , prevoz , popravila , gostinstvo , komunikacije , finance , poslovne storitve , nepremičninske storitve in storitve najemanja .
59 the construction sector , but was also seen in the non-construction sector .
( brez gradbeništva ) , medtem ko se je rast dodane vrednosti v tržnih storitvah okrepila bolj zmerno .
Benefiting from a favourable external environment , investment growth was further supported by high and increasing profit rates , a positive demand outlook and low costs of external financing . In addition , construction investment was strong , both in housing and , in particular , in other construction .
Takšna gibanja so skladna s precejšnjim izboljšanjem zaupanja v industriji , ki ga beležimo od druge polovice leta 2005 dalje , medtem ko je bilo izboljšanje zaupanja v storitvenih dejavnostih manj izrazito ( glej graf 29 ) .
Private consumption growth increased from 1.5% in 2005 to 1.8% in 2006 . In the context of a sharp improvement in consumer confidence , the modest acceleration of household expenditure in 2006 is likely to have been positively affected by higher real disposable income growth .
Različni kazalniki razpršitve kažejo , da so se razlike v stopnjah rasti realnega BDP med državami euroobmočja v letu 2006 nekoliko zmanjšale .
Real income gains in 2006 were achieved mainly through strong employment growth and non-labour income growth , and occurred in spite of the negative impact that elevated energy costs had on household purchasing power .
V primerjavi s prejšnjim letom se je povprečna letna rast realnega BDP v letu 2006 povečala v večini držav euroobmočja , v drugih pa je ostala stabilna .
Real compensation per employee , by comparison , increased only marginally .
Okvir 4
The positive impact on the saving ratio stemming from some consumption-smoothing behaviour -- in a context of increasing income growth , as well as higher interest rates over the entire maturity spectrum -- was more than compensated for by a reduction in precautionary savings stemming from labour market developments and , possibly , the strong dynamics in households » net wealth .
RAZLIKE V GOSPODARSKI RASTI MED DRŽAVAMI EUROOBMOČJA V vsaki monetarni uniji obstajajo razlike v gospodarskih gibanjih med posameznimi državami članicami .
From a sectoral perspective , the acceleration of activity in 2006 was most pronounced in the industrial ( excluding construction ) sector , while value added growth in the market services sector increased more moderately .
V tem okviru na kratko predstavljamo , kako velike so razlike v gospodarski rasti med državami euroobmočja in kako so se spreminjale skozi čas .
Source : European Commission Business and Consumer Surveys . Note : Data shown are mean-adjusted .
Omenjeni so tudi nekateri vzroki za te razlike ter posledice za oblikovanje politik .
since the second half of 2005 , while the improvements in services confidence have been less pronounced ( see Chart 29 ) . Various dispersion measures indicate that the degree of divergence of real GDP growth rates among euro area countries declined slightly in 2006 ( see Box 4 ) .
Razpršitev stopenj rasti realnega BDP med državami euroobmočja ( merjeno z netehtanim standardnim odklonom ) se je gibala na ravni okrog 2 odstotni točki in v zadnjih 35 letih na splošno ni izkazovala očitnejšega trenda povečevanja ali zmanjševanja ( glej graf ) .
Compared with the year before , average annual real GDP growth increased in most euro area countries in 2006 and remained stable in the remaining countries .
Enako
In addition , some factors behind these differences are mentioned , and policy implications are discussed . ECB Annual Report 2006
ECB Letno poročilo 2006 59
The dispersion of real GDP growth rates across the euro area countries , as measured by the unweighted standard deviation , has been fluctuating around a level of 2 percentage points and , overall , shown no apparent upward or downward trend over the past 35 years ( see the chart ) . The same pattern also applies to the weighted dispersion of output growth , although the standard deviation in this case has been fluctuating around 1 percentage point .
dinamiko je mogoče opaziti pri tehtani razpršitvi gospodarske rasti , čeprav se tu standardni odklon giblje na ravni okrog 1 odstotne točke . Od začetka tretje faze EMU leta 1999 se netehtana razpršitev med državami euroobmočja zmanjšuje , tehtana razpršitev pa ostaja približno nespremenjena .
However , since the start of Stage Three of EMU in 1999 , the unweighted dispersion has declined among the euro area countries , while the weighted dispersion has been broadly stable .
Razlika med tema dvema meriloma je posledica dejstva , da se je rast realnega BDP v nekaterih manjših gospodarstvih euroobmočja po letu 1999 gibala bližje povprečju euroobmočja .
The difference between these two measures reflects the fact that in some smaller euro area economies real GDP growth has moved closer to the euro area average since 1999 . Dispersion of real GDP growth across the euro area countries ( percentage points ) unweighted standard deviation weighted standard deviation 5.0 4.0 3.0 2.0 1.0 0.0 1970 1975 1980 1985 1990 1995 2000 2005
Graf Razpršitev rasti realnega BDP med državami euroobmočja ( odstotne točke ) netehtani standardni odklon tehtani standardni odklon 5,0 4,0 3,0 2,0 1,0 5,0 4,0 3,0 2,0 1,0 0,0 0,0 V nekaterih državah se je realni BDP v zadnjih 1970 1975 1980 1985 1990 1995 2000 2005 letih dosledno povečeval po stopnjah nad ali Vir : Evropska komisija .
5.0 4.0 3.0 2.0 1.0 0.0 Source : European Commission .
pod povprečjem euroobmočja .
Notes : Data for Germany refer to West Germany up to 1991 .
Zlasti gospoOpombe : Vrednosti pred letom 1991 se nanašajo na Zahodno Nemčijo .
The figures for 2006 are European Commission estimates .
Vrednosti za leto 2006 so ocene Evropske komisije .
In some euro area countries , real GDP has consistently grown above or below the euro area average in recent years . In particular , output growth in Greece , Spain , Ireland , Luxembourg and Finland has exceeded the euro area average every year since the mid-1990s .
darska rast v Grčiji , Španiji , na Irskem , Euroobmočje ne vključuje Slovenije . v Luksemburgu in na Finskem je od sredine devetdesetih let dalje vsako leto presegala povprečje euroobmočja .
By contrast , in Germany and Italy real GDP grew by less than the euro area average every year from the mid-1990s to 2005 .
Realni BDP v Nemčiji in Italiji pa se je v obdobju od sredine devetdesetih let do leta 2005 vsako leto povečeval manj kot v povprečju euroobmočja .
These persistent differentials appear to indicate that the dispersion of real GDP growth rates across the euro area countries largely reflects structural growth differences and , to a lesser extent , cyclical differences .
Te vztrajne razlike kažejo , da je razpršitev stopenj realne rasti BDP med državami euroobmočja večinoma posledica strukturnih razlik v rasti in v manjši meri cikličnih razlik .
1 Some differences in the output growth performances of the euro area countries are natural and desirable .
1 Določene razlike v gospodarski rasti med državami euroobmočja so naravne in zaželene .
This is the case , for example , where such differences reflect catching-up effects of lower-income countries or differing demographic trends .
V nekaterih primerih te razlike odražajo učinke dohitevanja držav z nižjimi dohodki ali različne demografske trende .
Furthermore , there may be temporary differences between countries » output growth rates , for instance on account of an equilibrating adjustment process in the monetary union following a shock . However , persistent differences in output growth rates may also reflect : inappropriate national economic policies ;
Razlike v stopnjah gospodarske rasti med državami so lahko tudi začasne , na primer zaradi procesa uravnoteženja v monetarni uniji po šoku .
structural inefficiencies and rigidities ; or a malfunctioning adjustment mechanism in or between some countries , reflected in increasing internal imbalances and diverging developments in competitiveness .
Vztrajne razlike v stopnjah gospodarske rasti pa so lahko posledica neustreznih nacionalnih ekonomskih politik , strukturne neučinkovitosti in togosti ali nedelujočega mehanizma prilagajanja v nekaterih državah ali med njimi , kar se kaže v obliki povečevanja notranjih neravnovesij in razlik v gibanju konkurenčnosti .
The single monetary policy cannot influence output growth differentials across the euro area countries .
Enotna denarna politika ne more vplivati na razlike v gospodarski rasti med državami euroobmočja .
Weak trend output growth performances must be tackled by means of properly designed national policies addressing fiscal and structural matters .
Problem šibke trendne gospodarske rasti je treba reševati z ustreznimi nacionalnimi politikami , ki se lotevajo fiskalnih in strukturnih vprašanj .
Such policies need to focus , in particular , on enhancing the capacity of national economies to adjust to shocks and , in the countries experiencing slower growth , on fostering high levels of productivity and labour utilisation , as well as on further enhancing the Single Market , while maintaining stable macroeconomic conditions .
Takšne politike se morajo zlasti usmeriti na krepitev sposobnosti nacionalnih gospodarstev , da se prilagodijo šokom , v državah s počasnejšo rastjo pa tudi na spodbujanje visoke ravni produktivnosti in izkoriščenosti delovne sile ter na nadaljnjo krepitev enotnega trga ob hkratnem ohranjanju stabilnih makroekonomskih razmer .
1 For further details , see the box entitled « Output growth differentials within the euro area : are they cyclical or trend-driven ?"
1 Več podrobnosti je na voljo v okvirju z naslovom „Output growth differentials within the euro area : are they cyclical or trenddriven ?"
in the October 2005 issue of the ECB 's Monthly Bulletin .
, Monthly bulletin ECB , oktober 2005 .