natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Looking ahead , the gradual pass-through of the hike in the price of imported gas at the beginning of 2006 will , in total , have a direct upward impact of around 0.4 percentage point on inflation in the course of the year .
V prihodnjem obdobju bo postopen prenos dviga cen uvoženega plina z začetka leta 2006 v celotnem letošnjem letu neposredno povišal inflacijo za skupno okrog 0,4 odstotne točke .
There are several upside risks to inflation .
Obstaja več dejavnikov tveganja , ki lahko povišajo inflacijo .
First , the level of gas prices paid by households in Lithuania in 2005 was still only around 50 % of the average euro area level . 1 Consequently , further energy price adjustments can be expected .
Prvič , raven cen plina za gospodinjstva v Litvi je leta 2005 še vedno predstavlja le približno 50 % povprečne ravni v euroobmočju , 1 zato je mogoče pričakovati nadaljnje prilagajanje cen energije .
Second , the harmonisation of excise taxes on fuel , tobacco and alcohol with EU levels is not yet complete .
Drugič , usklajevanje trošarin na goriva , tobak in alkoholne pijače z ravnjo EU še ni končano .
Particularly the harmonisation of the excise tax on tobacco products , which has to be completed by 1 January 2010 , will have a significant cumulative upward impact on inflation of around 2 percentage points over the next few years , starting in 2007 .
Precejšen vpliv na povišanje inflacije bo imelo zlasti usklajevanje trošarin na tobačne izdelke , ki mora biti zaključeno do 1 . januarja 2010 , vpliv pa naj bi v naslednjih nekaj letih skupno znašal približno 2 odstotni točki z začetkom v letu 2007 .
In addition , at the current juncture , very buoyant output growth , fuelled by very strong credit growth and low interest rates , and emerging bottlenecks in the labour market imply a risk of further increases in unit labour costs and , more generally , in domestic prices .
Poleg tega predstavljajo trenutno zelo hitra gospodarska rast , ki jo spodbujajo izredno močna rast obsega kreditov in nizke obrestne mere , ter nastajajoča ozka grla na trgu dela tveganje za nadaljnjo rast stroškov dela na enoto proizvoda in domačih cen na splošno .
Although the expected increases in energy prices , indirect taxes and administered prices are , as such , only expected to result in one-off price shocks , the combination of such price shocks in an environment of very buoyant growth and tightening labour market conditions implies risks of second-round effects and thus a more significant and protracted increase in inflation .
Čeprav bo pričakovana rast cen energentov , posrednih davkov in nadzorovanih cen predvidoma povzročila samo enkratne cenovne šoke , kombinacija takšnih šokov v razmerah zelo hitre gospodarske rasti in zaostrovanja pogojev na trgu dela predstavlja tveganje , da pride do sekundarnih učinkov in s tem do občutnejšega in dolgotrajnejšega naraščanja inflacije .
Looking further ahead , the catching-up process is also likely to have a bearing on inflation in the coming years , given the still relatively low GDP per capita and price level in Lithuania compared with the euro area ( see Table 2 ) .
Pogled v prihodnost kaže , da lahko v prihodnjih nekaj letih proces dohitevanja vpliva na inflacijo v Litvi v primerjavi z dokaj nizko ravnijo BDP na prebivalca in nizko ravnijo cen v primerjavi z euroobmočjem ( glej tabelo 2 ) .
However , it is difficult to assess the exact size of the inflation effect resulting from this catching-up process .
Seveda je težko natačno oceniti , koliko bo ta proces dohitevanja vplival na inflacijo .
An environment conducive to sustainable price stability in Lithuania requires , inter alia , the implementation of adequately tightened fiscal policies , which would help to offset demandinduced inflationary pressures .
Ugodno okolje za trajno stabilnost cen v Litvi je med drugim odvisno od izvajanja ustrezno zaostrene fiskalne politike , ki bi nevtralizirala inflacijske pritiske s strani povpraševanja .
It will be equally important to strengthen national policies aimed at further enhancing competition in product markets and to proceed with the liberalisation of regulated sectors .
Enako pomembno bo okrepiti nacionalne politike za nadaljnje povečanje konkurence na trgih proizvodov ter nadaljevati liberalizacijo reguliranih sektorjev .
Improvements in the functioning of labour markets will also be needed , given the fact that the continuing high rate of unemployment in Lithuania is coinciding with regional and sector-specific bottlenecks in the labour market .
Ravno tako je treba izboljšati delovanje trga dela glede na to , da visoka stopnja brezposelnosti v Litvi vztraja kljub ozkim grlom na trgu dela , ki so prisotna v celotni regiji in posameznih sektorjih .
Wage increases should reflect labour productivity growth and should take developments in competitor countries into account .
Rast plač bi morala biti usklajena z rastjo produktivnosti dela , hkrati pa bi morala upoštevati gibanja v konkurenčnih državah .
E X A M I N AT I O N OF ECONOMIC CONVERGENCE LITHUANIA 2.1.2 FISCAL DEVELOPMENTS In the reference year 2005 , the general government budget balance showed a deficit of 0.5% of GDP , i.e. well below the 3 % reference value ratio .
2.1.2 FISKALNA GIBANJA V referenčnem letu 2005 je javnofinančni saldo izkazoval primanjkljaj v višini 0,5% BDP , kar je precej pod referenčno vrednostjo 3 %.
The general government debt-to-GDP ratio was 18.7% , i.e. far below the 60 % reference value ( see Table 4 ) .
Razmerje javnega dolga do BDP je bilo 18,7% , kar je prav tako daleč pod referenčno vrednostjo 60 % ( glej tabelo 4 ) .
Compared with the previous year , the fiscal deficit ratio decreased by 1.0 percentage point and the general government debt ratio declined by 0.8 percentage point .
Javnofinančni primanjkljaj se je v primerjavi s prejšnjim letom zmanjšal za 1,0 odstotno točko , delež javnega dolga pa za 0,8 odstotne točke .
In 2006 the deficit ratio is 1 Gas import prices depend on long-term agreements with a single major gas supplier . ECB Convergence Report May 2006
Po napovedih Evropske komisije se bo delež primanjkljaja v letu 2006 nekoliko povečal na 0,6% , delež javnega dolga pa naj bi znašal 18,9% .
forecast by the European Commission to increase slightly to 0.6% and the government debt ratio is projected at 18.9% . In 2004 and 2005 the deficit ratio did not exceed the ratio of public investment expenditure to GDP .
V letih 2004 in 2005 delež primanjkljaja ni presegel deleža javnih investicijskih odhodkov v BDP . Litva nima čezmernega primanjkljaja .
Lithuania is not in an excessive deficit situation .
Uvozne cene plina so odvisne od dolgoročnega dogovora z edinim večjim dobaviteljem plina .
Looking back over the years 1996 to 2005 , the general government debt ratio increased cumulatively by 4.2 percentage points ( see Chart 2a and Table 5 ) .
POGLAVJE 1 V obdobju od leta 1996 do leta 2005 se je javni dolg skupno povečal za 4,2 odstotne točke ( glej graf 2a in tabelo 5 ) .
It initially rose gradually , from 14.5% in 1996 to 16.8% in 1998 , but then increased steeply in 1999 to 23.0% .
Najprej se je povečeval postopno , in sicer s 14,5% leta 1996 na 16,8% leta 1998 , leta 1999 pa je skokovito porasel na 23,0% .
In 2000 the ratio climbed to 23.6% , before declining gradually to reach 18.7% in 2005 .
Leta 2000 se je delež dolga zvišal na 23,6% , nato se je postopno zniževal in leta 2005 dosegel 18,7% .
As shown in greater detail in Chart 2b , until 2000 primary deficits contributed to government debt growth , in particular in 1997 .
Kot podrobno kaže graf 2b , je do leta 2000 k rasti javnega dolga prispeval primarni primanjkljaj , zlasti leta 1997 .
Deficit-debt adjustments reflecting privatisation receipts and valuation gains on foreign currency-denominated government debt were the major factors behind the reduction in the debt ratio from 2000 until 2004 ( see Table 6 ) .
Prilagoditve med primanjkljajem in dolgom , ki odražajo kupnine iz naslova privatizacije in prihodke vrednotenja iz dolga v tuji valuti , so bile glavni dejavnik zmanjšanja deleža dolga od leta 2000 do leta 2004 ( glej tabelo 6 ) .
The patterns observed during the mid-1990s and early 2000s may be seen as indicative of the close link between primary deficits and adverse debt dynamics , irrespective of the starting level of debt -- which in the case of Lithuania was comparatively low .
Na podlagi gibanj od sredine devetdesetih let do začetka leta 2000 je mogoče ugotoviti tesno povezavo med primarnim primanjkljajem in neugodno dinamiko dolga , ne glede na začetno raven dolga , ki je bila v primeru Litve sorazmerno nizka .
In this context , it may be noted that the share of government debt with a short-term maturity decreased continuously from 1997 until 2003 . In 2004 and 2005 the share increased by a cumulative 5.7 percentage points .
Ob tem lahko opazimo , da se je delež javnega dolga s kratkoročno zapadlostjo od leta 1997 do leta 2003 ves čas zmanjševal , v letih 2004 in 2005 pa se je povečal za skupno 5,7 odstotne točke .
The proportion of debt with a short-term maturity is noticeable , but , taking into account the level of the debt ratio , fiscal balances are relatively insensitive to changes in interest rates .
Delež dolga s kratkoročno zapadlostjo je precejšen , vendar je javnofinančni saldo ob upoštevanju višine dolga dokaj neobčutljiv na spremembe v obrestnih merah .
Though the proportion of foreign currency-denominated government debt is high , more than 95 % of this is denominated in euro , the anchor currency of Lithuania 's currency board arrangement .
Medtem ko je delež javnega dolga v tuji valuti velik , je več kot 95 % tega dolga denominirano v eurih , ki je osrednja valuta v litovskem valutnem odboru .
Fiscal balances are therefore insensitive to changes in exchange rates other than the euro-litas exchange rate .
Javnofinančni saldo je zato z izjemo tečaja med eurom in litasem neobčutljiv na tečajne spremembe .
Since 1996 a pattern of initially volatile and subsequently improving outturns has been observed in the deficit-to-GDP ratio ( see Chart 3a and Table 7 ) .
Razmerje med primanjkljajem in BDP je po letu 1996 sprva precej nihalo , nato pa se je izboljševalo ( glej graf 3a in tabelo 7 ) .
Starting from a level of 3.6% in 1996 , the deficit ratio peaked at 11.4% in 1997 .
Leta 1996 je stopnja primanjkljaj znašala 3,6% , nato pa je leta 1997 dosegla rekordno visoko vrednost v višini 11,4% .
This rise is mainly explained by a change in the recording of restitutions of confiscated property and compensation for losses incurred during the changeover from the rouble to the litas .
To povečanje lahko pojasnimo predvsem s spremembo v beleženju vračanja odvzetega premoženja in nadomestil za izgube , ki so nastale med prehodom z rublja na litas .
The deficit ratio then declined to 3.0% in 1998 and 2.9% in 1999 , before rising again to 3.6% in 2000 .
Stopnja primanjkljaja se je nato znižala na 3,0% leta 1998 in 2,9% leta 1999 , vendar se je leta 2000 zopet povečala na 3,6% .
In the years thereafter , it gradually improved to 1.2% in 2003 , deteriorated to 1.5% in 2004 and improved to 0.5% in 2005 .
V naslednjih letih se je stopnja primanjkljaja postopno izboljšala in leta 2003 znašala 1,2% , zatem se je leta 2004 zopet poslabšala in znašala 1,5% , nato pa se je leta 2005 izboljšala na 0,5% .
As is shown in greater detail in Chart 3b , European Commission estimates indicate that cyclical factors have had only a relatively small impact on the change in the fiscal balance in recent years .
Kot je podrobneje razvidno iz grafa 3b , ocene Evropske komisije kažejo , da so imeli ciklični dejavniki v zadnjih nekaj letih le razmeroma majhen vpliv na spremembo javnofinančnega salda .
Non-cyclical changes in the government budget balance have , on average , had a broadly neutral impact on the balance .
Neciklične spremembe v javnofinančnem saldu pa so v povprečju imele večinoma nevtralen učinek .
Available evidence suggests that temporary measures had no significant impact on the deficit in 2004 and 2005 .
Po dosegljivih podatkih začasni ukrepi niso imeli večjega vpliva na saldo v letih 2004 in 2005 .
Moving on to examine trends in other fiscal indicators , it can be seen from Chart 4 and Table 7 that the general government total expenditure ratio rose to over 50 % in 1997 , but stabilised at about 40 % in the years from 1998 to 2000 .
Kar zadeva gibanja drugih fiskalnih kazalnikov , graf 4 in tabela 7 kažeta , da se je delež skupnih javnofinančnih odhodkov leta 1997 zvišal na 50 %, vendar se je med leti 1998 in 2000 ustalil na ravni okrog 40 %.
After 2000 the ratio declined due to expenditure reductions in all major categories relative to GDP , reaching 33.2% in 2003 .
Po letu 2000 se je delež odhodkov znižal zaradi omejevanja v vseh glavnih kategorijah odhodkov glede na BDP , tako da je leta 2003 ta delež znašal 33,2% .
It was broadly stable at 33.4% in 2004 and 33.7% in 2005 .
V letu 2004 je bil delež odhodkov večinoma nespremenjen na ravni 33,4% , leta 2005 pa na ravni 33,7% .
On balance , the expenditure ratio was 4.2 percentage points lower in 2005 than in 1996 .
V celoti gledano je bil delež odhodkov leta 2005 4,2 odstotne točke nižji kot leta 1996 .
Government revenue in relation to GDP increased strongly in 1997 and decreased thereafter , rising again in 2005 .
Javnofinančni prihodki glede na BDP so se leta 1997 močno povečali , v naslednjih letih so se zmanjšali , leta 2005 pa so se zopet povečali .
Overall it declined by 1.2 percentage points between 1996 and 2005 .
Od leta 1996 do leta 2005 so se skupaj zmanjšali za 1,2 odstotne točke .
The Lithuanian medium-term fiscal policy strategy as stated in the convergence programme for 2006-08 , dated December 2005 , differs from the Commission forecasts shown in Table 4 and foresees a budget deficit of 1.4% of GDP in 2006 , compared with an estimated 1.5% of GDP for 2005 , and general government debt of 19.9% of GDP .
Litovska srednjeročna strategija fiskalne politike , ki je predstavljena v konvergenčnem programu za obdobje 2006 -- 2008 , objavljenem decembra 2005 , se nekoliko razlikuje od napovedi Komisije , ki so predstavljene v tabeli 4 , in predvideva , da bo javnofinančni primanjkljaj leta 2006 znašal 1,4% BDP ( v primerjavi z ocenjenim 1,5% BDP leta 2005 ) , javni dolg pa naj bi znašal 19,9% BDP .
The total revenue and expenditure ratios are projected to stay roughly unchanged compared with the 2005 data presented in the programme . There is currently no evidence of
Skupni delež prihodkov in odhodkov bo v primerjavi s podatki iz programa za leto 2005 predvidoma ostal večinoma nespremenjen .
22 ECB Convergence Report May 2006
Trenutno ni opaziti nobenih ukrepov , ki bi imeli večji začasni učinek na proračun za leto 2006 .
CHAPTER 1 measures with a significant temporary effect in the 2006 budget . In 2007 the deficit ratio is forecast to decline to 1.3% and the government debt ratio to remain at roughly its 2006 level .
Za leto 2007 je napovedano znižanje stopnje primanjkljaja na 1,3% , delež javnega dolga pa naj bi ostal približno nespremenjen na ravni iz leta 2006 . Srednjeročni cilj iz Pakta za ECB Konvergenčno poročilo maj 2006
The medium-term objective specified in the Stability and Growth Pact is quantified in the convergence programme as a deficit of 1 % of GDP .
stabilnost in rast je v konvergenčnem programu številčno opredeljen kot primanjkljaj v višini 1 % BDP .
With regard to the potential future course of the government debt ratio , current trends suggest that government debt will increase , but will be maintained at below 60 % of GDP for the foreseeable future .
Kar zadeva prihodnja gibanja deleža javnega dolga , trenutni trendi kažejo , da se bo delež javnega dolga zvišal , vendar bo v bližnji prihodnosti ostal nižji od 60 % BDP .
As highlighted in Table 8 , a marked ageing of the population is expected .
Kot kaže table 8 , lahko pričakujemo precejšnje staranje prebivalstva .
According to the latest projections by the EU 's Economic Policy Committee and the European Commission , 2 Lithuania is expected to experience a moderate net increase in age-related public expenditures amounting to 1.4 percentage points of GDP in the years to 2050 . This reflects in part the implementation of pension reforms in the past .
Po najnovejših napovedih Odbora za ekonomsko politiko EU in Evropske komisije , 2 se bodo javnofinančni odhodki , povezani s starostjo , v Litvi do leta 2050 predvidoma neto povečali za 1,4 odstotne točke BDP , kar deloma odraža izvedbo pokojninske reforme v preteklosti .
However , vigilance is needed , as demographic , economic and financial developments may turn out to be less favourable than assumed in the projections .
Vseeno je treba dogajanja budno spremljati , saj so lahko demografska , gospodarska in finančna gibanja manj ugodna , kot je predvideno v napovedih .
Turning to further fiscal challenges , adequately tightened fiscal policies to contain aggregate demand are warranted in the light of Lithuania 's large current account deficit and accelerating credit growth , and with a view to containing inflationary pressures .
Na področju javnofinančnih izzivov bo za zajezitev celotnega povpraševanja potrebna ustrezno zaostrena fiskalna politika , saj ima Litva velik primanjkljaj tekočega računa in pospešeno rast obsega kreditov , poleg tega je treba brzdati tudi inflacijske pritiske .
On the structural side , the recourse to budgetary amendments to finance additional expenditure raises concerns about the strictness of budget implementation .
S strukturnega stališča zbujajo spremembe proračuna za financiranje dodatnega trošenja skrbi glede doslednosti izvajanja proračuna .
Lithuania joined the exchange rate mechanism with its currency board arrangement in place , as a unilateral commitment , thus placing no additional obligation on the ECB .
približno 22 mesecev od celotnega dveletnega referenčnega obdobju od maja 2004 do aprila 2006 ( glej tabelo 9a ) . Po natančni oceni ustreznosti in vzdržnosti litovskega valutnega odbora v času vstopa v ERM II se je Litva pridružila mehanizmu deviznih tečajev z obstoječim valutnim odborom kot enostransko zavezo , tako da to za ECB ni predstavljalo nobene dodatne obveznosti .
A standard fluctuation band of ± 15 % was adopted around the central rate of 3.45280 litas per euro .
Določen je bil standardni razpon nihanja v višini ± 15 % okrog centralnega tečaja litasa do eura ( 3,45280 LTL za 1 EUR ) .
In the part of the reference period prior to its participation in ERM II , the litas was stable at its later ERM II central rate against the euro .
V delu referenčnega obdobja , ki obsega čas pred vstopom v ERM II , je bil litas stabilen na ravni centralnega tečaja do eura , ki je bil kasneje določen v okviru ERM II .
Since joining ERM II , the litas has continued to be stable and has not exhibited any deviation from its central rate against the euro , reflecting the unchanged Lithuanian exchange rate policy under the currency board regime ( see Table 9a and Chart 5 ) .
Po vključitvi v ERM II ostaja litas še naprej stabilen in se ne odmika od centralnega tečaja do eura , kar odraža nespremenjeno tečajno politiko Litve v okviru režima valutnega odbora ( glej tabelo 9a in graf 5 ) .
Within ERM II , Lithuania has not devalued its currency 's central rate against the euro on its own initiative .
Znotraj ERM II Litva ni na lastno pobudo devalvirala centralnega tečaja svoje valute do eura .
While the currency board regime implied by definition that Lietuvos bankas was regularly active in the foreign exchange markets , the volumes of foreign exchange transactions it conducted with Lithuanian commercial banks were small on a net basis .
Čeprav režim valutnega odbora po definiciji pomeni , da je bila Lietuvos bankas redno aktivna na deviznih trgih , je bil neto obseg deviznih transakcij , ki jih je Lietuvos bankas izvedla z litovskimi komercialnimi bankami , majhen .
Short-term interest rate differentials with the three-month EURIBOR declined during the reference period , from 0.6 percentage point in the three months ending in July 2004 to negligible levels in the three months ending in April 2006 ( see Table 9b ) .
Razlika med kratkoročnimi obrestnimi merami in trimesečno obrestno mero EURIBOR se je v referenčnem obdobju zmanjšala , in sicer z 0,6 odstotne točke v treh mesecih do konca julija 2004 na zanemarljivo raven v treh mesecih do konca aprila 2006 ( glej tabelo 9b ) .
In a longer-term context , the real exchange rate of the litas in April 2006 -- particularly in effective terms -- was somewhat above the historical average as calculated from January 1996 , yet close to its average since the launch of the euro ( see Table 10 ) .
V daljšem časovnem obdobju je bil realni tečaj litasa ( zlasti efektivni tečaj ) aprila 2006 nekoliko nad zgodovinskim povprečjem , ki obsega obdobje od januarja 1996 dalje , vendar je bil blizu povprečja v obdobju od uvedbe eura ( glej tabelo 10 ) .
These measures should nevertheless be interpreted with caution , as Lithuania was subject to a process of transition to a market economy in the reference period , which complicates any historical assessment of real exchange rate developments .
Ta merila je vseeno treba razlagati previdno , saj je v Litvi v referenčnem obdobju potekal proces tranzicije v tržno gospodarstvo , ki dodatno zapleta vsakršno dolgoročnejšo razlago tečajnih gibanj . Glede drugih zunanjih gibanj je imela Litva ves čas velik primanjkljaj na tekočem in kapitalskem računu plačilne bilance skupaj , ki je leta 1998 dosegel 11,7% BDP , leta 2002 se je znižal na 4,7% , leta 2005 pa se je spet povzpel in dosegel 5,6% ( glej tabelo 11 ) .
As regards other external developments , Lithuania has consistently run large deficits on the combined current and capital account of the balance of payments , which rose to 11.7% of 2 « The impact of ageing on public expenditure : projections for the EU25 Member States on pensions , health care , long-term care , education and unemployment transfers ( 2004-2050 ) » , Economic Policy Committee and European Commission ( 2006 ) . E X A M I N AT I O N OF ECONOMIC CONVERGENCE LITHUANIA
Leta 2005 je bilanca portfeljskih naložb po daljšem obdobju neto prilivov izkazovala neto odliv . Ker so bile v zadnjih nekaj letih dodatne potrebe po 2 „The impact of ageing on public expenditure : projections for the EU25 Member States on pension , health care , long-term care , education and unemployment transfers ( 2004 -- 2050 ) » , Odbor za ekonomsko politiko in Evropska komisija ( 2006 ) .
2.1.3 EXCHANGE RATE DEVELOPMENTS The Lithuanian litas has been participating in ERM II with effect from 28 June 2004 , i.e. for around 22 months of the two-year reference period between May 2004 and April 2006 ( see Table 9a ) . Following a careful assessment of the appropriateness and sustainability of Lithuania 's currency board at the time of ERM II entry ,
ECB Konvergenčno poročilo maj 2006 POGLAVJE 1 financiranju zapolnjene s prilivi „drugih naložb » , predvsem v obliki bančnih posojil , se je bruto zunanji dolg Litve povečal .
GDP in 1998 , before declining to 4.7% in 2002 and edging up again to reach 5.6% in 2005 ( see Table 11 ) . On the one hand , deficits of this magnitude could signal problems in terms of price competitiveness .
Neto stanje mednarodnih naložb Litve je bilo negativno in se je med leti 1996 in 1999 povečalo , v naslednjih letih pa se je ustalilo na ravni okrog 35 % BDP .
On the other hand , they may reflect the catching-up process of an economy such as Lithuania . Over the past ten years , net inflows of foreign direct investment ( FDI ) have covered slightly less than half of these deficits .
Litva je majhno odprto gospodarstvo , saj po zadnjih razpoložljivih podatkih razmerje med zunanjo trgovinsko menjavo blaga in storitev ter BDP znaša 58,3% na izvozni strani in 65,3% na uvozni strani .
In 2005 the portfolio investment balance showed a net outflow following an extended period of net inflows .
Leta 2005 je izvoz blaga v euroobmočje in EU predstavljal 28,5% oziroma 65,3% celotnega izvoza .