natgillin/translations-raw huggingface dataset:
However , it is difficult to assess the exact size of the inflation effect resulting from this catching-up process .
Seveda je težko natančno oceniti , koliko bo ta proces dohitevanja vplival na inflacijo .
An environment conducive to sustainable price stability in Slovenia will be dependent on , inter alia , the implementation of a sound fiscal consolidation path , which would also reduce potential demand pressures in the economy .
V Sloveniji bo okolje , ki omogoča cenovno stabilnost , med drugim odvisno od izvedbe učinkovitih ukrepov javnofinančne konsolidacije , ki bi hkrati zmanjšali tudi potencialne ekonomske pritiske na strani povpraševanja .
Moreover , the acceleration of additional structural reforms , such as further de-indexation ( in particular of wages and certain social transfers , for which indexation to inflation still largely applies ) , will be crucial for maintaining price stability .
Poleg tega bo za ohranjanje cenovne stabilnosti ključnega pomena hitrejše izvajanje dodatnih strukturnih reform , kot je nadaljnja deindeksacija ( predvsem plač in nekaterih socialnih transferjev , ki so še vedno vezani na inflacijo ) .
In this context , it will be important to increase labour market flexibility by increasing regional labour mobility and addressing skill mismatches .
V tem kontekstu bo pomembno , da se poveča prožnost trga dela s spodbujanjem regionalne mobilnosti dela in zmanjševanjem neskladij med ponudbo in povpraševanjem na področju usposobljenosti iskalcev zaposlitve .
At the same time , social partners should ensure that wage increases reflect labour productivity growth , while taking developments in competitor countries into account .
Obenem morajo socialni partnerji zagotoviti , da plače naraščajo skladno z rastjo produktivnosti dela , pri čemer morajo upoštevati tudi razmere v konkurenčnih državah .
Equally important will be to continue with the liberalisation process across the economy and to strengthen national policies aimed at further enhancing competition in product markets .
Prav tako bo pomembno , da se nadaljuje proces liberalizacije celotnega gospodarstva in pospeši izvajanje nacionalnih politik , katerih cilj je okrepiti konkurenco na trgu proizvodov .
2.2.2 FISCAL DEVELOPMENTS In the reference year 2005 , the general government budget balance showed a deficit of 1.8% of GDP , i.e. well below the 3 % reference value .
PREGLED EKONOMSKE KONVERGENCE SLOVENIJA 2.2.2 FISKALNA GIBANJA V referenčnem letu 2005 je javnofinančni saldo izkazoval primanjkljaj v višini 1,8% BDP , kar je daleč pod referenčno vrednostjo 3 %.
The general government debt-to-GDP ratio was 29.1% , i.e. far below the 60 % reference value ( see Table 4 ) .
Razmerje javnega dolga do BDP je bilo 29,1% , kar je prav tako daleč pod referenčno vrednostjo 60 % ( glej tabelo 4 ) .
Compared with the previous year , the f iscal def icit decreased by 0.5 percentage point and the government debt ratio declined by 0.4 percentage point .
V primerjavi z letom prej se je javnofinančni primanjkljaj zmanjšal za 0,5 odstotne točke , delež javnega dolga pa za 0,4 odstotne točke .
In 2006 the deficit ratio is forecast by the European Commission to increase to 1.9% and the government debt ratio is projected to rise to 29.9% .
Po napovedih Evropske komisije se bo stopnja primanjkljaja v letu 2006 povečala na 1,9% , stopnja javnega dolga pa naj bi znašala 29,9% .
In 2004 and 2005 the deficit ratio did not exceed the ratio of public investment
V letih 2004 in 2005 stopnja ECB Konvergenčno poročilo maj 2006
ECB Convergence Report May 2006 CHAPTER 1 expenditure to GDP .
primanjkljaja ni presegla stopnje javnih investicijskih odhodkov v BDP .
Looking back over the years from 1999 ( the first year for which comparable government debt data are available ) to 2005 , the general government debt ratio increased cumulatively by 4.5 percentage points ( see Chart 2a and Table 5 ) .
V obdobju od leta 1999 ( prvo leto , za katerega so na voljo primerljivi podatki o dolgu države ) do leta 2005 , se je stopnja dolga širše države skupno zvišala za 4,5 odstotne točke ( glej graf 2a in tabelo 5 ) .
It increased steeply from 24.6% in 1999 to 29.7% in 2002 and remained above 29 % in the years up to 2005 .
Dolg se je s 24,6% v letu 1999 strmo povečal na 29,7% v letu 2002 in v obdobju do leta 2005 ostal nad 29 %.
As shown in greater detail in Chart 2b , primary deficits contributed to government debt growth from 2000 onwards ( the first year for which comparable data are available ) .
Kot kaže graf 2b , so primarni primanjkljaji prispevali k rasti javnega dolga v obdobju od leta 2000 naprej ( prvo leto , za katero so na voljo primerljivi podatki ) .
Deficit-debt adjustments increased the government debt ratio particularly in 2002 , mainly on account of changes in the budgeting system ( see Table 6 ) .
Prilagoditev med primanjkljajem in dolgom je povečala raven javnega dolga predvsem v letu 2002 , in sicer zlasti zaradi sprememb v proračunskem sistemu ( glej tabelo 6 ) .
The output growth / interest rate differential had , overall , a decreasing effect on the debt ratio in the period under review .
Razlika med stopnjo gospodarske rasti in obrestnimi merami je v obdobju pregleda gledano v celoti zmanjševala stopnjo dolga .
The patterns observed since 2000 may be seen as indicative of the close link between primary deficits and adverse debt dynamics , irrespective of the starting level of debt -- which in the case of Slovenia was comparatively low .
Gibanja od leta 2000 kažejo na tesno povezavo med primarnim primanjkljajem in neugodno dinamiko dolga , čeprav je bila začetna raven dolga v primeru Slovenije sorazmerno nizka .
In this context , it may be noted that the share of government debt with a short-term maturity increased between 1999 and 2002 to 7.7% , before decreasing by 2.8 percentage points in the period to 2005 .
V tem kontekstu je treba poudariti , da se je delež kratkoročnega javnega dolga v obdobju med letoma 1999 in 2002 povečal na 7,7% , nato pa do leta 2005 padel za 2,8 odstotne točke .
The proportion of debt with a short-term maturity is low , and , taking into account the level of the debt ratio , fiscal balances are relatively insensitive to changes in interest rates .
Delež kratkoročnega dolga je majhen in glede na višino javnega dolga je javnofinančni saldo razmeroma neobčutljiv na spremembe v obrestnih merah .
The proportion of foreign currency-denominated government debt is high , but over 95 % of this is denominated in euro .
Delež javnega dolga v tuji valuti je velik , vendar pa je več kot 95 % vsega dolga denominiranega v eurih .
Fiscal balances are therefore relatively insensitive to changes in exchange rates other than the euro-tolar exchange rate .
Javnofinančne bilance so zato razmeroma neobčutljive na gibanja deviznih tečajev , razen na gibanja tečaja med eurom in tolarjem .
Since 2000 ( the first year for which comparable government deficit data are available ) a pattern of broadly improving outturns has been observed in the deficit-to-GDP ratio ( see Chart 3a and Table 7 ) .
Od leta 2000 ( prvo leto , za katero so na voljo primerljivi podatki ) se razmerje med primanjkljajem in BDP na splošno izboljšuje ( glej graf 3a in tabelo 7 ) .
Starting from a level of 3.9% in 2000 , the deficit ratio deteriorated to 4.3% in 2001 , improving to 2.3% in 2004 and 1.8% in 2005 .
Stopnja primanjkljaja se je z začetne ravni 3,9% v letu 2000 poslabšala na 4,3% v letu 2001 , nato pa izboljšala na 2,3% v letu 2004 in nadalje na 1,8% v letu 2005 .
As is shown in greater detail in Chart 3b , European Commission estimates indicate that cyclical factors contributed negatively to the change in the fiscal balance , in particular in 2001 and 2003 .
Kot kaže graf 3b , so po ocenah Evropske komisije ciklični dejavniki negativno prispevali k spremembi javnofinančnega salda , še zlasti v letih 2001 in 2003 .
Non-cyclical changes in the government budget balance had a positive impact on the balance , in particular in 2002 .
Neciklične spremembe so na proračunski saldo vplivale pozitivno , še zlasti v letu 2002 .
Such changes could reflect either a lasting structural change or the effect of temporary measures .
Takšne spremembe lahko kažejo bodisi na trajne strukturne spremembe ali pa na učinke začasnih ukrepov .
Available evidence suggests that temporary measures had no impact in 2004 and 2005 .
Po dosegljivih podatkih začasni ukrepi na saldo v letih 2004 in 2005 niso vplivali .
Moving on to examine trends in other fiscal indicators , it can be seen from Chart 4 and Table 7 that the general government total expenditure ratio rose from 48.1% of GDP in 2000 ( the first year for which comparable data are available ) to 49.0% in 2001 .
Kar zadeva gibanja drugih fiskalnih kazalnikov , je iz grafa 4 in tabele 7 razvidno , da se je delež skupnih javnofinančnih odhodkov z 48,1% v letu 2000 ( prvo leto , za katero so dosegljivi primerljivi podatki ) povečal na 49,0% v letu 2001 .
It then stabilised at around 48 % until 2003 and declined moderately thereafter .
Do leta 2003 se je nato ustalil na ravni okrog 48 % in se kasneje še nekoliko zmanjšal .
After 2001 the decline in interest expenditure contributed about half to the decrease .
Po letu 2001 je padec odhodkov za obrestni k zmanjšanju prispeval približno polovico .
On balance , the expenditure ratio was 0.8 percentage point lower in 2005 than in 2000 .
Ob upoštevanju vseh dejavnikov je bil delež odhodkov v letu 2005 za 0,8 odstotne točke nižji kot v letu 2000 .
Government revenue in relation to GDP increased by 1.1% between 2000 and 2002 and broadly stabilised thereafter .
Proračunski prihodki so se v odnosu do BDP med letoma 2000 in 2002 povečali za 1,1% BDP , nato pa so se stabilizirali .
In 2005 the revenue ratio was 45.5% .
V letu 2005 je bila stopnja prihodkov 45,5% .
The Slovenian medium-term fiscal policy strategy as stated in the convergence programme for 2006-08 , dated December 2005 , differs slightly from the Commission forecasts shown in Table 4 and foresees a slight decline in the budget deficit to 1.7% of GDP in 2006 and an increase in general government debt to 29.6% of GDP .
Slovenska srednjeročna strategija fiskalne politike , ki je predstavljena v konvergenčnem programu za obdobje 2006 -- 2008 , objavljenem decembra 2005 , se nekoliko razlikuje od napovedi Komisije , ki so predstavljene v tabeli 4 , in predvideva , da se bo proračunski primanjkljaj leta 2006 rahlo znižal na 1,7% BDP , dolg širše države pa povečal na 29,6% BDP .
It is planned that total expenditure and revenue will both decrease by about 0.5% of GDP compared with the programme data for 2005 , the latter in part reflecting a gradual abolition of the payroll tax .
Po načrtih se bodo tako skupni odhodki kot tudi skupni prihodki zmanjšali za približno 0,5% BDP v primerjavi s podatki , ki so za leto 2005 predvideni v programu , pri čemer naj bi k zmanjšanju deloma prispevala postopna odprava davka na izplačane plače .
This shortfall is , however , expected to be partially compensated for by an increase in other taxes .
Ta izpad dohodkov naj bi deloma nadomestilo povečanje drugih davkov .
The 2007 budget currently envisages an increase in the VAT rates ( from 8.5% to 9 % and from 20 % to 21 %) , pending parliamentary approval . There is currently no evidence of measures with a significant temporary effect in the 2006 budget .
Tako je v proračunu za leto 2007 , ki je še v parlamentarnem postopku , predvideno povečanje davka na dodano vrednost ( z 8,5% na 9 % oz . z 20 % na 21 %) .
In 2007 the deficit ratio is forecast to decline to 1.4% and the government debt ratio to remain broadly stable at its 2006 level .
Trenutno ni opaziti nobenih ukrepov , ki bi imeli večji začasni učinek na proračun za leto 2006 . Za leto 2007 je napovedano znižanje stopnje primanjkljaja na 1,4% , delež javnega dolga pa
On the basis of ECB Convergence Report May 2006
ECB Konvergenčno poročilo maj 2006
E X A M I N AT I O N OF ECONOMIC CONVERGENCE SLOVENIA 37
POGLAVJE 1 naj bi ostal približno nespremenjen na ravni iz leta 2006 .
the fiscal balances projected in the convergence programme , further consolidation is required for Slovenia to comply with the medium-term objective specified in the Stability and Growth Pact , which is quantified as a deficit of 1 % of GDP in the convergence programme .
Glede na proračunski saldo , ki je napovedan v konvergenčnem programu , je potrebna nadaljnja konsolidacijo javnih financ , če želi Slovenija doseči srednjeročni cilj iz Pakta za stabilnost in rast , ki je v konvergenčnem programu številčno opredeljen kot primanjkljaj v višini 1 % BDP .
With regard to the potential future course of the government debt ratio , current trends suggest that government debt will increase but can be maintained at below 60 % of GDP for the foreseeable future .
Glede prihodnjih gibanj javnega dolga sedanji trendi kažejo , da se bo delež javnega dolga zvišal , vendar ga bo v bližnji prihodnosti mogoče ohraniti na ravni pod 60 % BDP .
As highlighted in Table 8 , a marked ageing of the population is expected .
Kot kaže tabela 8 , je mogoče pričakovati precejšnje staranje prebivalstva .
According to the latest projections by the EU 's Economic Policy Committee and the European Commission , 3 Slovenia is expected to experience a substantial increase in age-related public expenditures amounting to 9.7 percentage points of GDP in the years to 2050 .
Po najnovejših napovedih Odbora za ekonomsko politiko EU in Evropske komisije3 se bodo v Sloveniji v obdobju do leta 2050 občutno -- za 9,7 odstotne točke BDP -- povečali javnofinačni izdatki , povezani s staranjem prebivalstva .
Coping with the burden is necessary and would be facilitated if sufficient room for manoeuvre were created in public finances before the period in which the demographic situation is projected to worsen .
Slovenija se mora nujno soočiti s tem vprašanjem in ga lahko uspešno rešuje , če bo v obdobju pred pričakovanim poslabšanjem demografskih razmer v javnih financah ustvarila zadosten manevrski prostor za spoprijem s tem bremenom .
Turning to further fiscal challenges , it will be important for Slovenia to implement a sound fiscal consolidation path which would also reduce potential demand pressures in the economy , in particular in the light of accelerating credit growth and short-term interest rate convergence .
V zvezi z ostalimi javnofinančnimi izzivi bo pomembno , da Slovenija na javnofinančnem področju izvede vzdržne konsolidacijske ukrepe , s katerimi bo med drugim zmanjšala tudi pritiske s strani povpraševanja , še zlasti zaradi vse hitrejše kreditne rasti in zbliževanja kratkoročnih obrestnih mer .
Slovenia 's expenditure structure appears to be characterised by a relatively high degree of rigidity , which may inhibit an expenditure-based fiscal adjustment .
Zdi se , da je za strukturo slovenskih odhodkov značilna precejšnja togost , ki utegne zavirati javnofinančna prilagajanja na odhodkovni strani .
According to information from the European Commission , dated end-2003 , explicit contingent liabilities , mainly in the form of state guarantees to public sector entities for the financing of infrastructure and export guarantees , amounted to about 8 % of GDP .
Po podatkih Evropske komisije iz obdobja ob koncu leta 2003 predstavljajo izrecne potencialne obveznosti , predvsem v obliki državnih garancij javnim podjetjem za financiranje infrastrukture ter izvoznih garancij , približno 8 % BDP .
This level appears to have increased somewhat in 2004 and 2005 . However , there is no agreed method for estimating the full scale of contingent liabilities and estimates may vary widely .
Ta delež se je v letih 2004 in 2005 očitno nekoliko povečal , vendar pa je treba poudariti , da ne obstaja nobena splošno sprejeta metoda za oceno skupnih potencialnih obveznosti , zato se različne ocene med seboj lahko močno razlikujejo . 2.2.3 GIBANJA DEVIZNEGA TEČAJA Slovenski tolar v ERM II sodeluje od 28 .
2.2.3 EXCHANGE RATE DEVELOPMENTS The Slovenian tolar has been participating in ERM II with effect from 28 June 2004 , i.e. for around 22 months of the two-year reference period between May 2004 and April 2006 ( see Table 9a ) .
junija 2004 , tj . približno 22 mesecev od dveletnega referenčnega obdobju od maja 2004 do aprila 2006 ( glej tabelo 9a ) .
The central rate for the Slovenian currency was set at 239.64 tolars per euro , which was the market rate at the time of entry .
Slovenija je v mehanizem vstopila s centralnim tečajem 239,64 tolarja za euro , kar je enako tržnemu tečaju v času vstopa v mehanizem .
A standard fluctuation band of ± 15 % was adopted around the central rate .
Določen je bil standardni razpon nihanja v višini ± 15 % okrog centralnega tečaja .
At the beginning of the reference period , before the tolar joined ERM II , the Slovenian authorities pursued an exchange rate policy vis-à-vis the euro which translated into a gradual depreciation of the tolar-euro exchange rate at a declining pace .
V začetku referenčnega obdobja , preden je tolar vstopil v ERM II , so slovenske oblasti izvajale tečajno politiko od eura , ki je privedla do postopne in vedno počasnejše depreciacije tečaja tolarja do eura .
This policy , which had also been followed in previous years , was guided by uncovered interest rate parity considerations and aimed at fostering the nominal convergence process .
Vodilo te politike , ki so jo oblasti izvajale tudi v prejšnjih letih , je bila nepokrita obrestna pariteta , njen namen pa je bil pospešiti proces nominalne konvergence .
It was phased out upon ERM II entry .
Politika je bila opuščena ob vstopu v ERM II .
Since joining ERM II the tolar has traded in a very narrow range , close to its euro central rate ( see Chart 5 ) .
Od vstopa v mehanizem se je tečaj tolarja gibal v zelo ozkem pasu okrog centralne paritete do eura ( glej graf 5 ) .
Within ERM II , Slovenia has not devalued its currency 's central rate against the euro on its own initiative .
Znotraj ERM II Slovenija ni na lastno pobudo devalvirala centralnega tečaja svoje valute do eura .
Banka Slovenije temporarily intervened in the foreign exchange markets shortly after ERM II entry to signal its intention to maintain the nominal tolar exchange rate close to the central rate .
Banka Slovenije je začasno intervenirala na deviznih trgih kmalu po vstopu v ERM II , da bi nakazala svojo namero , da bo nominalni tečaj tolarja ohranjala blizu centralnega tečaja .
During the period under review , the central bank was able to maintain the stability in the euro-tolar exchange rate while keeping domestic short-term interest rates above those in the euro area .
V obdobju pregleda je centralna banka uspešno vzdrževala stabilen tečaj tolarja do eura , obenem pa domače kratkoročne obrestne mere ohranjala nad ravnjo obrestnih mer v euroobmočju .
It contained volatility of its currency by using its foreign exchange swap facility .
Nihanja valute je preprečevala z uporabo začasnega odkupa in prodaje deviz ( devizni swap ) .
This facility allows commercial banks to obtain liquidity in domestic currency by swapping , on a seven-day basis , foreign exchange holdings at the central bank .
Ta instrument poslovnim bankam omogoča , da pridobijo likvidnost v domači valuti s sedemdnevno zamenjavo deviznih imetij v centralni banki . Premija za te operacije , ki se izvajajo v povezavi s sterilizacijo s tolarskimi blagajniškimi zapisi , je centralni banki omogočala , da vzdržuje precejšnjo razliko med kratkoročnimi obrestnimi merami v Sloveniji in euroobmočju .
The premium charged on these operations , carried out in combination with sterilisation operations based on tolar bills , allowed a sizeable wedge to be maintained between shortterm interest rates in Slovenia and in the euro 3 « The impact of ageing on public expenditure : projections for the EU25 Member States on pensions , health care , long-term care , education and unemployment transfers ( 2004-2050 ) » , Economic Policy Committee and European Commission ( 2006 ) .
V manjši meri je ta razkorak mogoče pojasniti tudi s premijami za tveganje . 3 „The impact of ageing on public expenditure : projections for the EU25 Member States on pensions , health care , long-term care , education and unemployment transfers ( 2004-2050 ) » , Odbor za ekonomsko politiko in Evropska komisija ( 2006 ) .
ECB Convergence Report May 2006 CHAPTER 1 area .
PREGLED EKONOMSKE KONVERGENCE SLOVENIJA ECB Konvergenčno poročilo maj 2006
To a small extent , this wedge may also be explained by risk premia . In order to reduce the amount of accumulated swaps outstanding , outright purchases of foreign exchange were occasionally carried out , implying overall significant net purchases of foreign exchange to absorb potential upward pressure on the currency .
Da bi zmanjšala število akumuliranih nedokončanih deviznih swapov , je Banka Slovenije nekajkrat izvedla dokončne odkupe deviz , kar pomeni precejšnje neto odkupe deviz , katerih cilj je bila ublažitev morebitnih pritiskov na rast tečaja .
Over the reference period , volatility in the tolar 's exchange rate against the euro was very low ( see Table 9b ) .
V referenčnem obdobju tečaja tolarja zelo malo nihal v razmerju do eura ( glej tabelo 9b ) .
Since ERM II entry , the short-term interest rate differential with the three-month EURIBOR has been declining gradually , but amounted to 1.7 percentage points in the last quarter of 2005 .
Od vstopa v ERM II se je razlika med kratkoročnimi obrestnimi merami in trimesečno obrestno mero EURIBOR postopno zmanjševala , a je v zadnjem četrtletju leta 2005 še vedno znašala 1,7 odstotne točke .
After Banka Slovenije lowered the policy interest rates by a cumulative 50 basis points in February and March 2006 , it fell to 0.7 percentage point in April 2006 .
Potem , ko je Banka Slovenije v februarju in marcu 2007 svoje obrestne mere znižala za skupno 50 bazičnih točk , je v aprilu 2006 razlika padla na 0,7 odstotne točke .
Prior to ERM II entry , the exchange rate policies of the Slovenian authorities vis-à-vis the euro implied a continuous decline in the tolar in nominal effective terms too .
Pred vstopom v ERM II je zaradi devizne politike slovenskih oblasti do eura trajno padal tudi nominalni efektivni tečaj tolarja .
This decline reflected the sizeable inflation differentials between Slovenia and the euro area in the past .
To padanje je odražalo precejšnje razlike v stopnji inflacije med Slovenijo in euroobmočjem v preteklosti .
As a consequence , the real exchange rate of the tolar -- both bilaterally against the euro and in effective terms -- stood in April 2006 close to historical averages as calculated from January 1996 and since the launch of the euro ( see Table 10 ) .
Posledično je bil realni tečaj tolarja -- tako dvostransko do eura kot tudi efektivno -- aprila 2006 blizu dolgoročnemu povprečju , izračunanemu za obdobji od januarja 1996 in od uvedbe eura ( glej tabelo 10 ) .
However , these measures should be interpreted with caution , as Slovenia was undergoing a process of transition to a market economy , which complicates any historical assessment of real exchange rate developments .
Vseeno je pri analizi teh ukrepov potrebna previdnost , saj je v Sloveniji potekal proces tranzicije v tržno gospodarstvo , ki otežuje vsakršno zgodovinsko presojo preteklih gibanj realnega deviznega tečaja .
As regards other external developments , Slovenia , on average , has reported a broadly balanced position in the combined current and capital account over the past ten years .
Na področju zunanjih gibanj Slovenija v zadnjih desetih letih v povprečju beleži na splošno uravnoteženo bilanco združenega tekočega in kapitalskega računa .
Exceptions were 1999 and 2000 , when deficits of around 3 % of GDP were recorded .
Izjema sta leti 1999 in 2000 , ko je Slovenija zabeležila primanjkljaj v višini 3 % BDP .
Subsequently , in 2001 and 2002 , the combined current and capital account of the balance of payments moved into a small surplus position .
V naslednjih dveh letih , 2001 in 2002 , je združeni tekoči in kapitalski račun plačilne bilance rahlo zanihal v nasprotno smer in zabeležil manjši presežek .