natgillin/translations-raw huggingface dataset:
All in all , despite significant progress in some areas , structural reforms in the euro area have not been far-reaching enough , and their implementation has been too slow to foster the emergence of a « knowledge-based economy » aimed at boosting labour productivity growth and enhancing job creation .
Kljub precejšnjemu napredku na nekaterih področjih strukturne reforme v euroobmočju v celoti gledano niso bile dovolj daljnosežne , njihovo izvajanje pa prepočasno , da bi lahko spodbujale nastanek na znanju temelječega gospodarstva s ciljem pospešiti rast produktivnosti dela in povečati ustvarjanje delovnih mest .
Both the challenges and the solutions have been clearly identified , in particular in the context of the renewed Lisbon strategy .
Danes so izzivi kot tudi rešitve že dobro opredeljeni , zlasti v okviru prenovljene Lizbonske strategije .
The challenge now is to step up the overall pace of reform .
Izziv , ki je sedaj pred nami , pa je pospešitev celotne dinamike reform .
2.5 FISCAL DEVELOPMENTS BUDGETARY IMPROVEMENTS IN 2006 Fiscal developments in the euro area were relatively favourable in 2006 , against a background of strong output growth and revenue windfalls .
2.5 FISKALNA GIBANJA PRORAČUNSKO IZBOLJŠANJE V LETU 2006 Javnofinančna gibanja v euroobmočju so bila leta 2006 ob močni gospodarski rasti in dodatnih prihodkih ugodna .
According to the euro area member countries » updated stability programmes , the average general government deficit ratio stood at about 2.0% of GDP , down from 2.4% in 2005 ( see Table 5 ) .
Glede na dopolnjene programe stabilnosti držav članic euroobmočja je povprečni javnofinančni primanjkljaj znašal približno 2,0% BDP in se je v primerjavi z letom 2005 ( 2,4% BDP ) zmanjšal ( glej tabelo 5 ) .
With regard to the five countries with an excessive deficit procedure in 2006 , it is estimated that Germany , Greece and France have brought down or maintained their fiscal deficits below the reference value of 3 % of GDP , albeit thanks to significant deficitreducing temporary measures in the latter two countries .
Glede petih držav , ki so bile leta 2006 v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem , ocenjujemo , da so Nemčija , Grčija in Francija znižale svoj javnofinančni primanjkljaj pod referenčno vrednost 3 % BDP oziroma so ga na tej ravni vzdrževale , čeprav sta slednji dve državi to v veliki meri dosegli s pomočjo precejšnjih začasnih ukrepov .
Two countries , Italy and Portugal , continued to report deficits of well above 3 % of GDP .
Dve državi ( Italija in Portugalska ) pa sta še naprej beležili primanjkljaj , ki je precej nad 3 % BDP .
In the case of Italy , according to more recent estimates , the deficit reached 4.4% of GDP ( well below the figure reported in the updated stability programme ) ; excluding deficit-increasing temporary effects it would have amounted to 2.4% .
V primeru Italije je primanjkljaj po novejših ocenah znašal 4,4% BDP ( precej manj od podatka v dopolnjenem programu stabilnosti ) ; brez upoštevanja začasnih učinkov , ki so povzročili njegovo povečanje , pa bi znašal 2,4% .
Significant budgetary imbalances , albeit below the deficit ceiling of 3 % of GDP , have also remained in Luxembourg and Austria , while balanced or surplus budgetary positions are estimated for Belgium , Ireland , Spain , the Netherlands and Finland .
Precejšnje proračunsko neravnovesje , čeprav še vedno pod mejo 3 % BDP , je ostalo tudi v Luksemburgu in Avstriji , medtem ko je bil uravnotežen ali presežen proračunski položaj po ocenah dosežen v Belgiji , na Irskem , v Španiji , na Nizozemskem in Finskem .
When comparing the budgetary targets for 2006 in the latest stability programme updates with those released at the end of 2005 and in the first half of 2006 , the euro area deficit was lower by an average of about 0.2 percentage point of
Kot kaže primerjava proračunskih ciljev za leto 2006 iz najnovejših dopolnitev programov stabilnosti in ciljev , objavljenih ob koncu leta 2005 in v prvi polovici leta 2006 , je bil primanjkljaj euroobmočja v povprečju približno 0,2 odstotne točke BDP nižji .
ECB Annual Report 2006
Na izboljšanje strukturnega proračunskega salda ( ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in začasnih ukrepov ) , ki je leta 2006 po ocenah znašal približno 0,4% , so lahko deloma vplivali dodatni prihodki , zaradi česar bi bila lahko dinamika učinkovite konsolidacije precenjena . Močna rast javnofinančnih prihodkov je izhajala iz številnih dejavnikov , med katerimi ECB Letno poročilo 2006
Ta b l e 5 F i s c a l p o s i t i o n s i n t h e e u ro a re a ( as a percentage of GDP ) General government surplus (+)/ deficit (-) 2004 Euro area Belgium Germany Ireland Greece Spain France Italy Luxembourg Netherlands Austria Portugal Finland General government gross debt 2004 Euro area Belgium Germany Ireland Greece Spain France Italy Luxembourg Netherlands Austria Portugal Finland 69.8 94.3 65.7 29.7 108.5 46.2 64.4 103.9 6.6 52.6 63.8 58.6 44.3 2005 70.8 93.2 67.9 27.4 107.5 43.1 66.6 106.6 6.0 52.7 63.4 64.0 41.3 2006 69.6 87.7 68.0 25.1 104.1 39.7 64.6 107.6 7.5 50.2 .
Ta b e l a 5 F i s k a l n i p o l o ž a j v e u r o o b m o č j u ( kot odstotek BDP ) Presežek (+)/ primanjkljaj (-) širše opredeljene države 2004 Euroobmočje Belgija Nemčija Irska Grčija Španija Francija Italija Luksemburg Nizozemska Avstrija Portugalska Finska Bruto dolg širše opredeljene države 2004 Euroobmočje Belgija Nemčija Irska Grčija Španija Francija Italija Luksemburg Nizozemska Avstrija Portugalska Finska 69,8 94,3 65,7 29,7 108,5 46,2 64,4 103,9 6,6 52,6 63,8 58,6 44,3 2005 70,8 93,2 67,9 27,4 107,5 43,1 66,6 106,6 6,0 52,7 63,4 64,0 41,3 2006 69,6 87,7 68,0 25,1 104,1 39,7 64,6 107,6 7,5 50,2 .
Sources : European Commission ( for 2004-05 ) , 2006 updated stability programmes ( for 2006 ) and ECB calculations . Note : Data are based on the excessive deficit procedure definiton .
Viri : Evropska komisija ( za 2004 -- 2005 ) , posodobljeni programi stabilnosti 2006 -- 2007 ( za 2006 ) in izračuni ECB Opomba : Podatki temeljijo na opredelitvi postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem .
Budget balances exclude proceeds from the sale of UMTS licences . GDP .
Proračunske bilance ne vključujejo iztržka od prodaje licenc UMTS .
This reflects significantly better than expected outcomes for Germany ( where the deficit is estimated to have been brought below the reference value of 3 % of GDP a year earlier than planned ) and for a number of euro area countries already in a sound budgetary position . Against this background , the euro area public debt ratio declined in 2006 , for the first time since 2002 , to slightly below 70 % of GDP .
so višji dobički podjetij , dobro delovanje kapitalskih trgov ter v nekaterih državah tudi rast cen stanovanj ali povečana učinkovitost davčne uprave .
This in turn reflects declines in debt ratios in the majority of countries , with the more notable exceptions of Italy -- which has become the country with the highest debt ratio -- and Portugal . These budgetary developments were mainly the result of strong output growth and revenue windfalls and , only to a small extent , effective fiscal consolidation .
Ti dejavniki so spodbudili rast davčnih prihodkov od dohodka in premoženja , vendar je natančen prispevek vsakega od teh dejavnikov težko ugotoviti .
The improvement in the structural budget balance ( cyclically adjusted balance excluding one-off and other temporary measures ) , estimated to have been about 0.4% for 2006 , may partly reflect the above-mentioned windfall revenues and could therefore overstate the underlying effective pace of consolidation .
Za agregati euroobmočja se skrivajo precejšnje razlike med državami , zlasti med tistimi s čezmernim primanjkljajem ali precejšnjim proračunskim Okvir 6 neravnovesjem .
The buoyancy of public revenues may stem from a number of factors , including higher corporate profits , the strong performance of equity markets and , in some countries , rising house prices or an increased effectiveness of tax administration . These factors have pushed up tax revenues on income and wealth , but the exact contribution of each of these factors is ECB Annual Report 2006
Grčija in Portugalska sta dosegli občutno izboljšanje v strukturnem saldu , medtem ko je bil napredek predvidoma dosežen tudi v Nemčiji in v manjši meri še v Franciji .
Euro area aggregate developments mask substantial differences across euro area countries , notably among those with excessive deficits or significant budgetary imbalances . Greece and Portugal reported sizeable structural balance improvements , while progress is also expected to have been
Nasprotno pa se je strukturni saldo Luksemburga občutno poslabšal .
By contrast , the structural balance of Luxembourg worsened considerably . Budgetary developments were also reflected in the volume of issuance of general government debt securities ( see Box 6 ) .
Proračunska gibanja se kažejo tudi v obsegu izdajanja dolžniških vrednostnih papirjev širše opredeljene države ( glej okvir 6 ) .
DEVELOPMENTS IN GOVERNMENT DEBT SECURITIES ISSUANCE AND BOND YIELD SPREADS IN THE EURO AREA Issuance of general government debt securities declined , as did deficit and debt-to-GDP ratios , for most countries in the euro area in 2006 , in an environment of strengthening economic activity . Indeed , the 2006 updates of the stability programmes indicated , for that year , the first decline in the public debt ratio in the euro area since 2002 , to slightly below 70 % of GDP .
IZDAJANJE DRŽAVNIH DOLŽNIŠKIH VREDNOSTNIH PAPIRJEV IN RAZPONI DONOSOV OBVEZNIC V EUROOBMOČJU Leta 2006 se je izdajanje dolžniških vrednostnih papirjev širše države zmanjšalo , delež primanjkljaja in dolga v BDP pa se je v okolju okrepljene gospodarske aktivnosti zmanjšal v večini držav euroobmočja .
In net terms , euro area general government borrowing grew by 2.1% in 2006 , against 4.1% in 2005 ( see Table A ) 1 .
Dopolnitve programov stabilnosti iz leta 2006 namreč kažejo , da ECB Letno poročilo 2006
Ta b l e A D e b t s e c u r i t i e s i s s u e d by e u ro a re a g ove r n m e n t s ( annual percentage changes ; end of period ) 1999 Total general government Long-term Fixed rate Floating rate Short-term Source : ECB .
Ta b e l a A D o l ž n i š k i h v r e d n o s t n i p a p i r j i , k i s o j i h i z d a l e d r ž a v e e u r o o b m o č j a ( medletne spremembe v odstotkih konec obdobja ) 1999 Centralna država skupaj Dolgoročni vrednostni papirji s fiksno obrestno mero s spremenljivo obrestno mero Kratkoročni vrednostni papirji Vir : ECB .
An analysis of the structure of outstanding general government debt securities reveals that government debt issuance is predominantly undertaken by central government , which accounted for 93.5% of outstanding debt securities in 2006 . The other general government sector was responsible for the remaining 6.5% .
se je delež javnega dolga v euroobmočju prvič po letu 2002 zmanjšal , in sicer na slabih 70 % BDP . Zadolževanje euroobmočja se je leta 2006 neto povečalo za 2,1% , kar je skoraj pol manj v primerjavi z rastjo neto izdajanja obveznic centralne države v letu 2005 ( glej tabelo A ) 1 .
However , this sector has become more active . Between 1999 and 2006 the share of debt securities issued by central government declined steadily , while the share of debt securities issued by other general government roughly doubled .
Analiza strukture nedospelih dolžniških instrumentov širšega sektorja države kaže , da izdajanje dolga države pretežno prevzema centralna raven države , ki je imela leta 2006 93,5% vseh nedospelih dolžniških instrumentov , ostali širši sektor države pa je bil odgovoren za 6,5% instrumentov . Kljub temu postaja ta sektor države vse dejavnejši .
An important factor making the issuance of long-term debt securities by governments more attractive than that of short-term debt in 2006 was the narrowing of the spread between longterm and short-term interest rates .
Delež dolžniških vrednostnih papirjev , ki jih je izdala centralna država , je med letoma 1999 in 2006 stalno upadal , delež dolžniških vrednostnih papirjev , ki jih je izdal ostali širši sektor države , pa se je približno podvojil .
Accordingly , although the annual growth rate of long-term debt securities fell from 4.9% in 2005 to 3.1% in 2006 , the annual growth rate of short-term
Pomemben dejavnik , ki je leta 2006 spodbujal izdajanje dolgoročnih dolžniških vrednostnih papirjev v primerjavi s kratkoročnim dolgom , je bilo zmanjševanje razlike med kratkoročnimi in dolgoročnimi obrestnimi merami .
1 Growth rates are calculated on the basis of financial transactions and therefore exclude reclassifications , revaluations , exchange rate variations and other changes that do not arise from transactions .
Čeprav se je medletna stopnja rasti dolgoročnih dolžniških vrednostnih papirjev zmanjšala s 4,9% v letu 2005 na 3,1% v letu 2006 , se je medletna stopnja rasti kratkoročnih vrednostnih papirjev še bolj znižala in je leta 2006 postala celo negativna , kar je posledica neto odkupov kratkoročnih dolžniških vrednostnih papirjev .
For details , see the technical notes relating to Tables 4.3 and 4.4 of the « Euro area statistics » section of the ECB 's Monthly Bulletin . 68
Države euroobmočja so tako pri upravljanju svojega dolga še naprej sledile dolgoročni usmeritvi .
ECB Annual Report 2006 Ta b l e B S t r u c t u re o f a m o u n t s o u t s t a n d i n g o f d e b t s e c u r i t i e s i s s u e d by e u ro a re a g ove r n m e n t s ( percentages of total debt securities issued by general government ;
Dolgoročni dolg je leta 2006 predstavljal približno 92,9% vseh nedospelih dolžniških vrednostnih papirjev , nekaj več kot leta 2005 , medtem ko je bil delež kratkoročnih dolžniških Ta b e l a B St r u k t u r a n e d o s p e l i h d o l ž n i š k i h v r e d n o s t n i h p a p i r j e v , k i s o j i h i z d a l e d r ž a v e euroobmočja ( v odstotkih skupnih dolžniških vrednostnih papirjev , ki jih je izdala centralna država ;
end of period ) 1999 Central government Long-term securities Short-term securities Other general government Long-term securities Short-term securities Total general government Long-term Fixed rate Floating rate Short-term Total general government in EUR billions Source : ECB .
konec obdobja ) 1999 Centralna država Dolgoročni vrednostni papirji Kratkoročni vrednostni papirji Druga širše opredeljena država Dolgoročni vrednostni papirji Kratkoročni vrednostni papirji Širše opredeljena država skupaj Dolgoročni vrednostni papirji s fiksno obrestno mero s spremenljivo obrestno mero Kratkoročni vrednostni papirji Širše opredeljena država skupaj v milijardah EUR Vir : ECB . 1 Stopnje rasti so izračunane na podlagi finančnih transakcij in tako izključujejo prerazvrstitve , prevrednotenja , nihanja deviznega tečaja in druge spremembe , ki niso posledica transakcij .
96.9 89.3 7.6 3.1 3.0 0.2 92.3 79.2 10.6 7.7 3,451.5 2000 96.7 89.8 6.9 3.3 3.2 0.1 93.0 81.1 10.0 7.0 3,549.4 2001 96.3 89.0 7.2 3.7 3.6 0.1 92.6 82.4 8.8 7.4 3,771.3 2002 95.4 87.2 8.2 4.6 4.5 0.1 91.7 82.0 8.1 8.3 3,946.2 2003 94.7 85.8 8.9 5.3 5.2 0.1 91.0 82.1 7.6 9.0 4,149.0 2004 94.3 85.7 8.6 5.7 5.6 0.1 91.3 82.6 7.6 8.7 4,388.0 2005 93.9 86.0 7.9 6.1 6.0 0.1 92.0 83.1 7.9 8.0 4,602.0 2006 93.5 86.5 7.0 6.5 6.4 0.1 92.9 84.9 8.0 7.1 4,705.3 debt securities declined more strongly and actually turned negative in 2006 , reflecting net redemptions of short-term debt securities .
Podrobnosti so na voljo v tehničnih opombah v zvezi s tabelo 4.3 in 4.4 v poglavju „statistični podatkih euroobmočja » v Mesečnem biltenu ECB . 96,9 89,3 7,6 3,1 3,0 0,2 92,3 79,2 10,6 7,7 3.451,5 2000 96,7 89,8 6,9 3,3 3,2 0,1 93,0 81,1 10,0 7,0 3.549,4 2001 96,3 89,0 7,2 3,7 3,6 0,1 92,6 82,4 8,8 7,4 3.771,3 2002 95,4 87,2 8,2 4,6 4,5 0,1 91,7 82,0 8,1 8,3 3.946,2 2003 94,7 85,8 8,9 5,3 5,2 0,1 91,0 82,1 7,6 9,0 4.149,0 2004 94,3 85,7 8,6 5,7 5,6 0,1 91,3 82,6 7,6 8,7 4.388,0 2005 93,9 86,0 7,9 6,1 6,0 0,1 92,0 83,1 7,9 8,0 4.602,0 2006 93,5 86,5 7,0 6,5 6,4 0,1 92,9 84,9 8,0 7,1 4.705,3
Hence , euro area countries continued to have a long-term orientation in their debt management . In fact , long-term debt accounted for around 92.9% of outstanding debt securities in 2006 , i.e. slightly above 2005 , while the share of short-term debt securities was only 7.1% ( see Table B ) .
vrednostnih papirjev samo 7,1% ( glej tabelo B ) . Kot je razvidno iz tabele B , je bil največji delež dolgoročnih dolžniških vrednostnih papirjev širšega sektorja države izdan po fiksni obrestni meri .
Table B indicates that the largest proportion of long-term general government debt securities was issued at a fixed rate . Despite the small increase in 2006 , the share of floating rate issues decreased over time , from 10.6% in 1999 to 8.0% in 2006 .
Kljub manjšemu povečanju v letu 2006 se je delež izdaj s spremenljivo obrestno mero sčasoma zmanjšal ( z 10,6% v letu 1999 na 8,0% v letu 2006 ) . Zadnji trendi v strukturi državnega financiranja na splošno odražajo precejšnje pozitivne učinke , ki so se pojavili skupaj s prehodom na bolj stabilnostno naravnane ekonomske politike v zadnjem desetletju , kar je po drugi strani prispevalo k nizki ravni dolgoročnih obrestnih mer .
Overall , recent trends in the structure of government financing reflect the significant benefits that have arisen in conjunction with the move to more stability-oriented economic policies over the last decade , which have in C u m u l a t i ve c h a n g e s i n s e l e c t e d turn contributed to the low level of long-term g ove r n m e n t b o n d y i e l d s p re a d s a g a i n s t G e r m a ny interest rates reached in recent years . The ( in basis points ;
Najbolj opazen pozitiven učinek pa je znatno manjši delež državnega proračuna , ki se porabi za plačilo obresti . Ku m u l at i v n e s p r e m e m b e v r a z p o n i h d o n o s o v izbranih državnih obveznic glede na Nemčijo ( v baznih točkah ;
daily data ) most visible benefit is the significantly lower proportion of the government budget spent on Greece Italy interest payments .
dnevni podatki ) Grčija Italija Francija Portugalska 20 15 10 5 0 - 5 - 10 maj 20 15 10 5 0 - 5 - 10 sep. jan . 2004 maj sep. 2005 jan. maj sep. 2006 jan. 2007
France Portugal
Vira : Reuters in izračuni ECB .
In terms of cross-country differences , German ten-year government bond yields have thus far been the lowest among euro area countries on average , primarily on account of these bonds » higher liquidity and corresponding benchmark status .
Primerjava med državami kaže , da so bili donosi Opomba : Prikazane so akumulirane spremembe razponov brez desetletnih državnih obveznic doslej v povprečju upoštevanja dni , ko je prišlo do sprememb referenčne obveznice , saj take spremembe navadno povzročijo povečanje merjenih najnižji v Nemčiji , predvsem zaradi višje razponov .
The chart shows the cumulative changes in government bond yield spreads for the countries that were under the excessive deficit procedure at the end of 2006 , against German bonds .
likvidnosti obveznic in statusa , ki ga imajo kot merilo primerjave . Graf prikazuje kumulativne spremembe v razponih donosov obveznic držav , ki so bile ob koncu leta 2006 v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem , glede na nemške obveznice .
The differences between government bond yields across euro area countries reflect differences in liquidity and credit risk . For the countries that were not under the excessive
Razlike v donosih državnih obveznic med državami euroobmočja odražajo razlike v likvidnosti in kreditnem tveganju .
20 15 10 5 0 - 5 - 10 May Sep. Jan . May Sep. 2004 2005 20 15 10 5 0 - 5 - 10
Pri državah , ki niso bile v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem , so ostali razponi donosov državnih obveznic nizki , v letu 2006 pa ni prišlo do večjih sprememb .
Jan. May Sep. 2006 Jan. 2007
Nasprotno so se razponi pri Italiji in Grčiji v prvi polovici leta 2006 povečali .
Sources : Reuters and ECB calculations .
Poleg tega so se razponi donosov v Italiji izrazito povečali po volitvah spomladi , ko se je pojavila negotovost glede njihovega izida .
Note : These are cumulative changes in spreads excluding the days on which changes in the underlying benchmark bond occurred , since benchmark changes usually lead to jumps in the measured spreads .
V drugi polovici leta 2006 so se italijanski in grški razponi zmanjšali , vendar se niso vrnili na raven iz začetka leta .
Data available from May 2004 . ECB Annual Report 2006
Bonitetne ocene državnega dolga v euroobmočju se leta 2006 niso spremenile , z izjemo ocene za Italijo .
69 Ta b l e C S ove re i g n c re d i t r a t i n g s f o r t h e e u ro a re a c o u n t r i e s ( end-2006 ) Characterisation of debt and issuer Highest quality Ratings S & P AAA Countries DE , FR , IE , ES , LU , NL , AT , FI BE PT IT GR Moody 's Aaa Countries DE , FR , IE , ES , LU , NL , AT , FI BE IT , PT GR Fitch AAA Countries DE , FR , IE , ES , LU , NL , AT , FI BE PT IT GR
Standard & Poor 's je namreč oktobra znižal svojo oceno italijanskega državnega Ta b e l a C B o n i t e t n e o c e n e d r ž a v n e ga d o l ga z a d r ž a v e ( ob koncu leta 2006 ) Označitev dolga in izdajatelja Najvišja kakovost Ocene S & P AAA države DE , FR , IE , ES , LU , NL , AT , FI BE PT IT GR Moody 's Aaa države DE , FR , IE , ES , LU , NL , AT , FI BE IT , PT GR Fitch AAA države DE , FR , IE , ES , LU , NL , AT , FI BE PT IT GR
High quality
Visoka kakovost
AA + AA AA -
AA + AA AAA + A A -
Sources : Standard and Poor 's ( S & P ) , Moody 's and Fitch .
Vira : Standard & Poor 's ( S & P ) , Moody 's in Fitch .
In the second half of 2006 , the Italian and Greek spreads declined , albeit not returning to the levels seen at the beginning of the year . Sovereign debt ratings in the euro area were unchanged in 2006 , with the exception of the rating for Italy .
ECB Letno poročilo 2006
Indeed , in October Standard & Poor 's lowered its rating notation on Italian sovereign debt from AA - to A +, while Fitch decreased its own rating assessment from AA to AA - ( see Table C ) .
dolga z AA - na A +, Fitch pa je svojo bonitetno oceno znižal z AA na AA - ( glej tabelo C ) .
2 The announcement of the rating downgrade for Italy had little effect on the yield differential against Germany .
2 Objava o znižanju bonitetne ocene za Italijo je imela le manjši učinek na razpon donosov v primerjavi z Nemčijo .
The spreads for both Portugal and France vis-à-vis Germany remained more or less stable during the entire period .
Razpon Portugalske in Francije v primerjavi z Nemčijo pa je v celotnem obdobju ostal bolj ali manj nespremenjen .
2 The evidence available points to the relevance of fiscal variables as determinants of sovereign credit ratings .
2 Razpoložljivi podatki kažejo na pomen fiskalnih spremenljivk pri določanju bonitete državnega dolga .
See A. Afonso , P. Gomes and P. Rother , « What « hides » behind sovereign debt ratings ?"
Glej A. Afonso , P. Gomes , in P. Rother , „What « hides » behind sovereign debt ratings ?"
, ECB Working Paper No 711 , January 2007 .
ECB Working Paper 711 , januar 2007 .
PROSPECTS FOR PUBLIC FINANCES IN 2007 The updated stability programmes of end-2006 point to a further decline in the average euro area deficit for 2007 , to 1.4% of GDP , reflecting a structural improvement of about 0.4 percentage point .
PRIČAKOVANA JAVNOFINANČNA GIBANJA V LETU 2007 Dopolnjeni programi stabilnosti , objavljeni konec leta 2006 , kažejo na nadaljnje zmanjšanje povprečnega primanjkljaja euroobmočja v letu 2007 na 1,4% BDP , kar odraža tudi strukturno izboljšanje v višini okrog 0,4 odstotne točke .
For the euro area as a whole , planned budgetary consolidation is based on both revenue measures and expenditure restraint .
V euroobmočju kot celoti načrtovana proračunska konsolidacija temelji na ukrepih na strani prihodkov kakor tudi na omejevanju odhodkov .
However , both revenue and expenditure projections are higher than in the previous round of stability programmes , suggesting that revenue windfalls are at least partly anticipated to be of a permanent nature and are earmarked for additional spending .
Vendar so tako napovedi prihodkov kot odhodkov višje kot v prejšnjih programih stabilnosti , kar kaže na pričakovanja , da bodo vsaj nekateri dodatni prihodki postali trajni in bodo namenjeni dodatnemu trošenju .