natgillin/translations-raw huggingface dataset:
NET INFLOWS IN COMBINED DIRECT AND PORTFOLIO INVESTMENT IN 2006 In the financial account , the euro area experienced net inflows of Euros 109.2 billion in combined direct and portfolio investment in 2006 , compared with net outflows of Euros 45.4 billion in 2005 .
NETO PRILIVI SKUPNIH NEPOSREDNIH IN PORTFELJSKIH NALOŽB V LETU 2006 Finančni račun euroobmočja je leta 2006 izkazoval neto priliv skupnih neposrednih in portfeljskih naložb v višini 109,2 milijarde EUR , potem ko je bil leta 2005 zabeležen neto odliv v višini 45,4 milijarde EUR .
This was mainly the result of substantially lower net outflows in direct investment and larger net inflows in portfolio investment in both equity securities and debt instruments ( see Chart 35 ) .
To je bilo predvsem posledica znatno manjših neto odlivov neposrednih naložb in večjih neto prilivov portfeljskih naložb v lastniške vrednostne papirje in dolžniške instrumente ( glej graf 35 ) .
Excluding the effects of a single large transaction associated with the restructuring of a large euro area firm in 2005 , the rising deficit in direct investment in 2006 was due to an increase in direct investment abroad by euro
Brez upoštevanja posamezne velike transakcije , povezane s prestrukturiranjem ene od velikih družb v euroobmočju v letu 2005 , je bilo povečanje primanjkljaja neposrednih naložb leta 2006 posledica povečanja neposrednih
area residents , mostly in the form of equity capital investment in the new EU Member States as well as in the United Kingdom and the United States .
naložb rezidentov euroobmočja v tujini , predvsem v obliki naložb v lastniški kapital v novih državah članicah EU ter v Združenem kraljestvu in ZDA .
At the same time , direct investment inflows into the euro area more than doubled compared with the low levels recorded in 2004 and 2005 , possibly reflecting , in part , market expectations of an improved economic outlook for the euro area .
Hkrati so se prilivi neposrednih naložb v euroobmočje v primerjavi z letom 2004 in 2005 več kot podvojili , kar verjetno deloma odraža tržna pričakovanja o boljših gospodarskih možnostih v euroobmočju .
Again excluding the effects of the abovementioned restructuring , the rise in net inflows in portfolio investment in 2006 emanated from an increase in net purchases of euro area equity securities by non-residents , backed by the favourable earnings growth performance of euro area companies and higher equity returns
Brez upoštevanja zgoraj omenjenih učinkov prestrukturiranja je porast neto prilivov portfeljskih naložb v letu 2006 izhajal iz povečanja neto nakupov lastniških vrednostnih papirjev euroobmočja s strani nerezidentov , kar je spodbudila ugodna rast dobičkov podjetij v euroobmočju in višja donosnost lastniškega kapitala v euroobmočju v primerjavi z ZDA .
C h a r t 3 5 E u ro a re a d i re c t a n d p o r t f o l i o i nve s t m e n t ( EUR billions ;
G r a f 3 5 N e p o s r e d n e i n p o r t f e l j s ke n a l o ž b e euroobmočja ( milijarde EUR ;
annual data ) 2002 2003 2004 2005 2006 180 140 100 60 20 - 20 - 60 - 100 - 140 - 180 - 220 180 140 100 60 20 - 20 - 60 - 100 - 140 - 180 - 220
letni podatki ) 2002 2003 2004 2005 2006 180 140 100 60 20 - 20 - 60 - 100 - 140 - 180 - 220 180 140 100 60 20 - 20 - 60 - 100 - 140 - 180 - 220
C h a r t 3 6 E u ro a re a f i n a n c i a l o u t f l ow s to the new EU Member States ( as a percentage of the new EU Member States » GDP ) 2003 2004 2005 2006 0.45 0.40 0.35 0.30 0.25 0.20 0.15 0.10 0.05 0.00 - 0.05 Direct investment Equity securities Debt Other instruments investment 0.45 0.40 0.35 0.30 0.25 0.20 0.15 0.10 0.05 0.00 - 0.05
Graf 36 Finančni odlivi euroobmočja v nove države članice EU ( kot odstotek BDP novih držav članic EU ) 2003 2004 2005 2006 0,45 0,40 0,35 0,30 0,25 0,20 0,15 0,10 0,05 0,00 - 0,05 neposredne naložbe lastniški vrednostni papirji dolžniški instrumenti druge naložbe 0,45 0,40 0,35 0,30 0,25 0,20 0,15 0,10 0,05 0,00 - 0,05
Net direct Net portfolio Net portfolio Combined investment investment investment net direct in equities in debt investment instruments and portfolio investment
neto portfeljske naložbe v dolžniške instrumente skupne neto neposredne in portfeljske naložbe
Note : Data for 2006 are based on the first three quarters .
Opomba : Podatki za leto 2006 temeljijo na prvih treh četrtletjih .
in the euro area than in the United States . Growing evidence of an improving economic outlook in the euro area in the course of the year may have been a key underlying factor accounting for these developments .
Ključni dejavnik , ki je spodbudil takšna gibanja , so bili podatki o vse boljših gospodarskih obetih za euroobmočje tekom leta .
As for fixed income activity , net inflows in debt instruments amounted to Euros 79.2 billion ( as opposed to Euros 8.7 billion in 2005 ) , owing to a marked increase in purchases of euro area bonds and notes by non-residents .
Na področju instrumentov s fiksnim donosom so neto prilivi dolžniških instrumentov znašali 79,2 milijarde EUR ( 8,7 milijarde EUR leta 2005 ) zaradi izrazitega povečanja nakupov obveznic in zadolžnic euroobmočja s strani nerezidentov .
Turning to the geographical breakdown of portfolio flows , based on cumulated flows over the first three quarters of 2006 , the United States , offshore financial centres and non-Japan Asia were the main recipients of euro area equity portfolio investment .
Geografska razčlenitev potrfeljskih tokov , ki temelji na skupnih tokovih v prvih treh četrtletjih 2006 , kaže , da so bili glavni prejemniki kapitalskih portfeljskih naložb euroobmočja ZDA , eksteritorialna finančna središča in Azija brez Japonske .
Euro area investors were also large net purchasers of debt instruments issued by these regions , as well as by the United Kingdom .
Investitorji euroobmočja so zabeležili tudi velike neto nakupe dolžniških instrumentov , ki so jih izdali izdajatelji v teh regijah in Združenem kraljestvu .
Euro area manufacturing firms may have continued to relocate part of their production in the new EU Member States in particular , as foreign direct investment flows towards these countries ( when measured as a share of these countries » GDP ) have been increasing in the last four years ( see Chart 36 ) .
Podjetja v predelovalnih dejavnostih euroobmočja so verjetno še naprej selila svojo proizvodnjo , zlasti v nove države članice EU , saj so se tokovi neposrednih naložb v te države ( merjeno z deležem v BDP teh držav ) v zadnjih štirih letih večali ( glej graf 36 ) .
INTERNATIONAL INVESTMENT POSITION DETERIORATED FURTHER IN 2006 Data on the international investment position ( i.i.p. ) of the euro area vis-à-vis the rest of the world , available up to the third quarter of 2006 , indicate that the euro area recorded net liabilities of Euros 965 billion ( representing 11.5% of euro area GDP ) , compared with Euros 811 billion ( 10.1% of GDP ) at the end of 2005 ( see Chart 37 ) . The higher net liabilities in 2006 largely resulted from an increase in the net liability positions in portfolio investment ( by Euros 145 billion ) and other investment ( by Euros 83 billion ) , which were only partly offset by an increase in the net asset position in direct investment ( by Euros 70 billion ) and reserve assets ( by Euros 5 billion ) .
STANJE MEDNARODNIH NALOŽB SE JE V LETU 2006 ŠE POSLABŠALO Podatki o stanju mednarodnih naložb euroobmočja v tujini , ki so na voljo do tretjega četrtletja 2006 , kažejo , da je imelo euroobmočje neto obveznosti do tujine v višini 965 milijard EUR ( 11,5% BDP euroobmočja ) , potem ko so te ob koncu leta 2005 znašale 811 milijard EUR ( 10,1% BDP ) ( glej graf 37 ) .
Given that the current account deficit of the euro area amounted to only Euros 20 billion in 2006 , the increase in the euro area 's net international C h a r t 3 7 N e t i n t e r n a t i o n a l i nve s t m e n t position ( as a percentage of GDP ) 0 - 2 - 4 - 6 - 8 - 10 - 12 - 14 2002 2003 2004 2005 2006 0 - 2 - 4 - 6 - 8 - 10 - 12 - 14
Višje neto obveznosti v letu 2006 so nastale predvsem G r a f 37 N e t o s t a n j e m e d n a r o d n i h n a l o ž b ( kot odstotek BDP ) 0 - 2 - 4 - 6 - 8 - 10 - 12 - 14 2002 2003 2004 2005 2006 0 - 2 - 4 - 6 - 8 - 10 - 12 - 14
Notes : Data refer to outstanding amounts at period-end .
Opomba : Podatki se nanašajo na stanje ob koncu obdobja .
For 2006 , data refer to the end of the third quarter .
zaradi povečanja neto obveznosti v bilanci portfeljskih naložb ( za 145 milijard EUR ) in ostalih naložb ( za 83 milijard EUR ) , kar je le deloma nevtraliziralo povečanje neto imetij v bilanci neposrednih naložb ( za 70 milijard EUR ) in mednarodnih rezerv ( za 5 milijard EUR ) .
liability position was largely driven by revaluation effects resulting from asset price changes and movements in exchange rates .
Glede na to , da je primanjkljaj tekočega računa euroobmočja leta 2006 znašal le 20 milijard EUR , so na povišanje neto mednarodnih obveznosti euroobmočja vplivali predvsem učinki prevrednotenja , ki so bili posledica sprememb cen finančnega premoženja in gibanja tečaja .
ECB Annual Report 2006 79
ECB Letno poročilo 2006
3 ECONOMIC AND MONETARY DEVELOPMENTS IN NON-EURO AREA EU MEMBER STATES ECONOMIC ACTIVITY Real GDP growth in the non-euro area EU Member States accelerated notably in 2006 ( see Table 6 ) .
3 GOSPODARSKA IN DENARNA GIBANJA V DRŽAVAH ČLANICAH EU ZUNAJ EUROOBMOČJA GOSPODARSKA AKTIVNOST Realna rast BDP v državah članicah EU zunaj euroobmočja se je leta 2006 znatno pospešila ( glej tabelo 6 ) .
15 While this pattern of stronger economic activity was widely observed across countries , annual growth rates differed considerably .
15 Čeprav je trend močnejše gospodarske aktivnosti večinoma prevladoval v vseh državah , so se medletne stopnje rasti precej razlikovale .
Among the countries that joined the European Union in May 2004 , output growth was highest in Estonia and Latvia , where it stood at or above 11.4% .
Med državami , ki so se Evropski uniji pridružile maja 2004 , je bila gospodarska rast najvišja v Estoniji in Latviji , kjer je znašala 11,4% ali več .
In the Czech Republic , Lithuania and Slovakia , real GDP growth was also very strong at between 6.1% and 8.3% .
Realna rast BDP je bila zelo močna tudi na Češkem , v Litvi in na Slovaškem , kjer se je gibala na ravni med 6,1% in 8,3% .
Real GDP growth was lowest in Malta .
V drugih državah , tj .
In the other countries , namely Denmark , Sweden and the United Kingdom , growth accelerated compared with 2005 and was close to or above the euro area level in 2006 .
na Danskem , Švedskem in v Združenem kraljestvu , se je rast v primerjavi z letom 2005 pospešila in je bila v letu 2006 blizu ravni euroobmočja ali nad njo .
In most non-euro area EU Member States , economic activity was driven by domestic demand .
V večini držav članic EU zunaj euroobmočja je bilo glavno gonilo gospodarske aktivnosti domače povpraševanje .
Private consumption was spurred by increasing gains in real disposable income , associated with robust wage growth and declining unemployment , and by buoyant house prices .
Zasebno potrošnjo je spodbujal vse večji realni razpoložljivi dohodek , povezan z okrepljeno rastjo plač in zmanjševanjem brezposelnosti , ter živahne cene stanovanj .
Growth in gross fixed capital formation accelerated , benefiting inter alia from an extended period of favourable financing conditions , improvements in the business environment and , in some countries , significant Ta b l e 6 R e a l G D P g row t h ( annual percentage changes ) 2003 Czech Republic Denmark Estonia Cyprus Latvia Lithuania Hungary Malta Poland Slovenia Slovakia Sweden United Kingdom EU10 1 ) EU13 2 ) Euro area 3.6 0.4 7.1 1.8 7.2 10.3 4.1 - 2.3 3.8 2.7 4.2 1.8 2.7 4.1 2.7 0.8 2004 4.2 2.1 8.1 4.2 8.7 7.3 4.9 1.1 5.3 4.4 5.4 3.6 3.3 5.2 3.6 1.8 2005 6.1 3.1 10.5 3.9 10.6 7.6 4.2 3.0 3.5 4.0 6.0 2.9 1.9 4.8 2.7 1.5 2006 6.1 3.2 11.4 3.8 11.9 7.5 3.9 2.9 5.8 5.2 8.3 4.7 2.7 5.9 3.6 2.8 2006 Q1 6.4 3.5 11.6 3.5 13.1 7.9 4.4 3.0 4.8 4.9 6.7 4.4 2.4 5.5 3.3 2.2 2006 Q2 6.2 3.0 11.8 4.2 11.1 8.3 4.0 2.6 5.6 5.2 6.7 5.0 2.7 5.8 3.6 2.8 2006 Q3 5.9 3.0 11.0 3.8 11.9 6.9 3.9 2.7 5.9 5.9 9.8 4.5 2.9 6.1 3.7 2.7 2006 Q4 5.8 3.1 11.2 3.6 11.7 7.0 3.4 3.1 6.6 5.8 9.6 4.9 3.0 6.2 3.8 3.3
Rast bruto investicij v osnovna sredstva se je pospešila , na kar je med drugim pozitivno vplivalo dolgotrajno obdobje ugodnih pogojev financiranja , izboljšanje poslovnega Ta b e l a 6 R a s t r e a l n e ga B D P ( medletne spremembe v odstotkih ) 2003 Češka Danska Estonija Ciper Latvija Litva Madžarska Malta Poljska Slovenija Slovaška Švedska Združeno kraljestvo EU-10 1 ) EU-13 2 ) Euroobmočje 3,6 0,4 7,1 1,8 7,2 10,3 4,1 - 2,3 3,8 2,7 4,2 1,8 2,7 4,1 2,7 0,8 2004 4,2 2,1 8,1 4,2 8,7 7,3 4,9 1,1 5,3 4,4 5,4 3,6 3,3 5,2 3,6 1,8 2005 6,1 3,1 10,5 3,9 10,6 7,6 4,2 3,0 3,5 4,0 6,0 2,9 1,9 4,8 2,7 1,5 2006 6,1 3,2 11,4 3,8 11,9 7,5 3,9 2,9 5,8 5,2 8,3 4,7 2,7 5,9 3,6 2,8 2006 I 6,4 3,5 11,6 3,5 13,1 7,9 4,4 3,0 4,8 4,9 6,7 4,4 2,4 5,5 3,3 2,2 2006 II 6,2 3,0 11,8 4,2 11,1 8,3 4,0 2,6 5,6 5,2 6,7 5,0 2,7 5,8 3,6 2,8 2006 III 5,9 3,0 11,0 3,8 11,9 6,9 3,9 2,7 5,9 5,9 9,8 4,5 2,9 6,1 3,7 2,7 2006 IV 5,8 3,1 11,2 3,6 11,7 7,0 3,4 3,1 6,6 5,8 9,6 4,9 3,0 6,2 3,8 3,3
foreign direct investment ( FDI ) inflows .
okolja ter v nekaterih državah tudi precejšnji prilivi neposrednih tujih investicij ( NTI ) .
In the majority of countries , rapid credit growth , partly resulting from favourable financial conditions , also contributed to robust growth in domestic demand .
V večini držav je k okrepljeni rasti domačega povpraševanja prispevala tudi hitra rast kreditov , kar je bilo deloma posledica ugodnih pogojev financiranja .
Export growth accelerated in many countries , supported by strong demand in key trading partners and sizeable FDI inflows in recent years .
Rast izvoza se je v mnogih državah pospešila zaradi močnega povpraševanja v glavnih trgovinskih partnericah in občutnih prilivov NTI v zadnjih letih .
However , in most countries import growth kept apace due to robust domestic demand and the relatively high import content of exports in many of them .
Po drugi strani je v večini držav temu sledila tudi rast uvoza zaradi okrepljenega domačega povpraševanja in razmeroma velikega deleža uvoza v izvozu v večini teh držav .
As a result , the contribution of net exports to real GDP growth in 2006 was broadly neutral for the non-euro area EU Member States as a whole , and significantly positive only in Hungary , Malta , Slovakia and Sweden .
Tako je bil prispevek neto izvoza k realni rasti BDP v letu 2006 v državah članicah EU zunaj euroobmočja kot celoti večinoma nevtralen , precej pozitiven pa je bil le na Madžarskem , Malti , Slovaškem in Švedskem .
The high growth rates of imports and exports in many countries suggest that , although well advanced , the process of trade integration in the countries that joined the EU in May 2004 is still ongoing .
Visoke stopnje rasti uvoza in izvoza v številnih državah kažejo , da se proces trgovinskega povezovanja v državah , ki so se
Along with the stronger economic activity , the labour market situation continued to improve in 15 The non-euro area EU Member States referred to in this section comprise the 13 EU Member States outside the euro area in the period to end-December 2006 ( i.e. the Czech Republic , Denmark , Estonia , Cyprus , Latvia , Lithuania , Hungary , Malta , Poland , Slovenia , Slovakia , Sweden and the United Kingdom ) .
15 Med države članice EU zunaj euroobmočja , na katere se nanaša to poglavje , sodi 13 držav članic EU , ki so bile do konca decembra 2006 zunaj euroobmočja ( Češka , Danska , Estonija , Ciper , Latvija , Litva , Madžarska , Malta , Poljska , Slovenija , Slovaška , Švedska in Združeno kraljestvo ) .
Source : Eurostat .
Vir : Eurostat .
1 ) The EU10 aggregate comprises the data for the ten countries that joined the European Union on 1 May 2004 .
1 ) Agregat EU-10 vključuje podatke za 10 držav , ki so v EU vstopile 1 . maja 2004 .
2 ) The EU13 aggregate comprises the data for the 13 EU Member States outside the euro area in the period to end-December 2006 . 80
2 ) Agregat EU-13 vključuje podatke za 13 držav članic EU zunaj euroobmočja v obdobju do konca decembra 2006 .
2006 in many non-euro area EU Member States . Significant differences exist , however , across countries .
EU pridružile maja 2004 , še vedno nadaljuje , čeprav je že precej napredoval . Ob močnejši gospodarski aktivnosti so se v mnogih državah članicah EU zunaj euroobmočja nadalje izboljševale tudi razmere na trgu dela .
While unemployment remained very high in Poland and Slovakia , in other countries , such as Denmark , the Baltic States and the United Kingdom , labour market conditions became rather tight .
Medtem ko je bila brezposelnost še naprej zelo visoka na Poljskem in Slovaškem , so se razmere na trgu dela v drugih državah , npr . na Danskem , v baltskih državah in v Združenem kraljestvu , precej zaostrile .
In most of the countries that have been EU Member States since May 2004 , employment growth remained more subdued than rapid output growth would suggest .
V večini držav , ki so članice EU od maja 2004 , je bila rast zaposlenosti bolj umirjena , kot bi lahko pričakovali na podlagi pospešene gospodarske rasti .
This was because real GDP growth was mainly driven by the adoption of new technologies and strong productivity growth stemming , inter alia , from the sizeable FDI inflows received in recent years .
Razlog za to je dejstvo , da je realno rast BDP spodbujalo predvsem uvajanje novih tehnologij in močna rast produktivnosti , kar med drugim izhaja iz občutnih prilivov NTI v zadnjih letih .
Structural bottlenecks , such as skill and geographical mismatches between labour supply and demand , continue to exist in many of the countries that joined the European Union in May 2004 .
Strukturna ozka grla , kot npr . poklicna in geografska neusklajenost med ponudbo in povpraševanjem , so še naprej prisotna v mnogih državah , ki so se Evropski uniji pridružile maja 2004 .
Together with migration flows , which contributed to a tightening of labour markets , these bottlenecks threaten to become a drag on growth in countries where labour shortages have emerged .
Takšna ozka grla lahko v povezavi z migracijskimi tokovi , ki so prispevali k zaostrovanju trga dela , predstavljajo grožnjo za rast v državah , kjer se je pojavilo pomanjkanje delovne sile .
PRICE DEVELOPMENTS HICP inflation increased significantly in almost all non-euro area EU Member States in 2006 ( see Table 7 ) .
CENOVNA GIBANJA Inflacija , merjena z indeksom HICP , se je leta 2006 precej povečala v skoraj vseh državah članicah EU zunaj euroobmočja ( glej tabelo 7 ) .
Inflation remained highest in the Ta b l e 7 H I C P i n f l a t i o n ( annual percentage changes ) 2003 Czech Republic Denmark Estonia Cyprus Latvia Lithuania Hungary Malta Poland Slovenia Slovakia Sweden United Kingdom EU10 1 ) EU13 2 ) Euro area - 0.1 2.0 1.4 4.0 2.9 - 1.1 4.7 1.9 0.7 5.7 8.4 2.3 1.4 1.9 1.6 2.1 2004 2.6 0.9 3.0 1.9 6.2 1.2 6.8 2.7 3.6 3.7 7.5 1.0 1.3 4.1 2.2 2.1 fast-growing Baltic States , Hungary and Slovakia , and stood close to or moderately above the euro area average in the other non-euro area EU Member States .
Inflacija je ostala najvišja v državah s hitro gospodarsko rastjo ( baltske države , Madžarska in Slovaška ) , blizu povprečja euroobmočja ali malo nad njim pa je bila v drugih državah članicah EU zunaj euroobmočja .
Average inflation was below 2 % in Denmark , Poland and Sweden , while in the Czech Republic it did not exceed 2.1% in 2006 .
Povprečna inflacija je bila pod 2 % na Danskem , Poljskem in Švedskem , medtem ko na Češkem leta 2006 ni presegla 2,1% .
The upward trend in inflation in the non-euro area EU Member States in 2006 was partly attributable to changes in administered prices and indirect taxes in a number of countries such as the Czech Republic , Latvia , Lithuania , Hungary , Malta and Slovakia . Moreover , the significant rebound in energy prices was largely responsible for the rise in inflation in the summer of 2006 .
Trend naraščanja inflacije v državah članicah EU zunaj euroobmočja v letu 2006 lahko delno pripišemo spremembam nadzorovanih cen in posrednih davkov v številnih državah , npr . na Češkem , v Latviji , Litvi , na Madžarskem , Malti in Slovaškem .
In a number of countries , inflation trends were also influenced by increases in food prices , which began growing at a faster rate in 2006 , following the very subdued rises or declines of 2005 . In the majority of countries , however , rapid growth in domestic demand contributed to underlying inflationary pressures .
Poleg tega je dvig inflacije poleti leta 2006 povzročila predvsem precejšna ponovna rast cen energentov . V številnih državah so na inflacijska gibanja vplivala tudi zvišanja cen hrane , ki so po zelo umirjeni rasti ali znižanju leta 2005 začele leta 2006 ponovno hitreje rasti .
In countries that allow for a significant degree of exchange rate flexibility , currency appreciation had a broadly dampening impact on import prices 2005 1.6 1.7 4.1 2.0 6.9 2.7 3.5 2.5 2.2 2.5 2.8 0.8 2.0 2.5 2.1 2.2
V večini držav pa je k inflacijskim pritiskom prispevala hitra rast domačega povpraševanja .
2006 Q1 2.4 2.0 4.4 2.3 7.0 3.3 2.4 2.6 0.9 2.3 4.2 1.2 2.0 2.0 1.9 2.3 2006 Q2 2.5 2.0 4.5 2.6 6.5 3.6 2.7 3.4 1.4 3.1 4.6 1.9 2.2 2.4 2.2 2.5
Ta b e l a 7 I n f l a c i j a , m e r j e n a z i n d e k s o m H I C P ( medletne spremembe v odstotkih ) 2003 Češka Danska Estonija Ciper Latvija Litva Madžarska Malta Poljska Slovenija Slovaška Švedska Združeno kraljestvo EU-10 1 ) EU-13 2 ) Euroobmočje - 0,1 2,0 1,4 4,0 2,9 - 1,1 4,7 1,9 0,7 5,7 8,4 2,3 1,4 1,9 1,6 2,1 2004 2,6 0,9 3,0 1,9 6,2 1,2 6,8 2,7 3,6 3,7 7,5 1,0 1,3 4,1 2,2 2,1 2005 1,6 1,7 4,1 2,0 6,9 2,7 3,5 2,5 2,2 2,5 2,8 0,8 2,0 2,5 2,1 2,2 2006 2,1 1,9 4,4 2,2 6,6 3,8 4,0 2,6 1,3 2,5 4,3 1,5 2,3 2,4 2,3 2,2 2006 I 2,4 2,0 4,4 2,3 7,0 3,3 2,4 2,6 0,9 2,3 4,2 1,2 2,0 2,0 1,9 2,3 2006 II 2,5 2,0 4,5 2,6 6,5 3,6 2,7 3,4 1,4 3,1 4,6 1,9 2,2 2,4 2,2 2,5 2006 III 2,4 1,8 4,4 2,6 6,6 4,0 4,6 3,2 1,5 2,5 4,8 1,5 2,4 2,7 2,4 2,2 2006 IV 1,1 1,6 4,5 1,5 6,2 4,2 6,4 1,1 1,3 2,3 3,5 1,4 2,7 2,5 2,5 1,8
2 ) The EU13 aggregate comprises the data for the 13 EU Member States outside the euro area in the period to end-December 2006 .
2 ) Agregat EU-13 vključuje podatke za 13 držav članic EU zunaj euroobmočja v obdobju do konca decembra 2006 .
ECB Annual Report 2006 81
ECB Letno poročilo 2006
and , ultimately -- given these countries » relatively high degree of openness -- headline inflation . In view of buoyant economic activity in most non-euro area EU Member States , wage developments in 2006 were , on average , strong .
V državah , kjer je dovoljena precejšnja fleksibilnost deviznega tečaja , je apreciacija valute večinoma zniževala uvozne cene , ob upoštevanju razmeroma velike odprtosti teh držav pa končno tudi skupno inflacijo . Glede na živahno gospodarsko aktivnost v večini držav članic EU zunaj euroobmočja so bila gibanja plač leta 2006 v povprečju močna .