natgillin/translations-raw huggingface dataset:
; ( d ) With respect to receiving TARGET participants of ( i ) national RTGS systems of participating Member States that are not counterparties to the Eurosystem monetary policy operations , and ( ii ) national RTGS systems of non-participating Member States , to the extent that a debit balance or a spill-over from intra - day credit into overnight credit or the need to bor - row amounts from the respective NCB can be attrib - uted to the malfunctioning , that part of the applicable penalty rate ( as stipulated by the appli - cable RTGS rules in such cases ) which is above the marginal lending rate , shall be waived ( and disre - garded in future cases of spill-over ) and for TARGET
( d ) Glede udeležencev prejemnikov v sistemu TARGET ( i ) nacionalnih sistemov BPRČ sodelujočih držav članic , ki niso sodelujoče stranke v operaci - jah monetarne politike Evrosistema , in ( ii ) nacional - nih sistemov BPRČ nesodelujočih držav članic , v obsegu , do katerega se negativni saldo ali prelitje posojila za čez dan v posojilo čez noč ali potreba po izposojanju od pristojne NCB lahko pripiše napakam v delovanju , se del veljavne zamudne obrestne mere ( kot v takšnih primerih določajo ustrezne določbe BPRČ ) , ki je višji od mejnih obresti na posojila , opusti ( in se pri prihodnjih primerih prelitja ne upošteva ) ter se za udeležence sistema TARGET nacionalnih sistemov BPRČ iz točke ( ii )
Official Journal of the European Union Article 3 Addressees
Uradni list Evropske unije Člen 3 Naslovniki
participants of national RTGS systems referred to in ( ii ) above , it shall be ignored for the purpose of access to intraday credit and / or continued partici - pation in the national RTGS system concerned .'
zgoraj ne upošteva pri dostopu do posojil za čez dan in / ali nadaljnji udeležbi v zadevnem nacional - nem sistemu BPRČ ."
3 . Annex I is replaced by the text in the Annex to this Guideline .
( 3 ) Priloga I se nadomesti z besedilom v prilogi k tej smernici .
Article 2 Entry into force This Guideline shall enter into force on 1 May 2004 . This Guideline is addressed to the national central banks of par - ticipating Member States .
Ta smernica je naslovljena na nacionalne centralne banke sodelu - jočih držav članic . Člen 2 Začetek veljavnosti Ta smernica začne veljati 1 .
Done at Frankfurt am Main , 21 April 2004 .
V Frankfurtu na Majni , 21 .
For the Governing Council of the ECB The President of the ECB Jean-Claude TRICHET
aprila 2004 Za Svet ECB Predsednik ECB Jean-Claude TRICHET
L 205/4 EN
L 205/4 SL
ANNEX NATIONAL RTGS SYSTEMS Member State Name of system Settlement Agent Location Official Journal of the European Union
PRILOGA NACIONALNI SISTEMI BPRČ Država članica Ime sistema Poravnalni agent Kraj
Electronic Large-value Interbank Payment System ( ELLIPS ) RTGS plus Banque Nationale de Belgique / Nationale Bank van België Deutsche Bundesbank Bank of Greece Banco de España Banque de France Central Bank and Financial Services Authority of Ireland Banca d' Italia Banque centrale du Luxembourg De Nederlandsche Bank Oesterreichische Nationalbank Banco de Portugal Suomen Pankki
Belgija Nemčija Grčija Španija Francija Irska Italija Luksemburg Nizozemska Avstrija Portugalska Finska
Navigation Path : Home &gt; The European Central Bank &gt; Legal framework &gt; All by date &gt; 2001 &gt; CON / 2001/13
Navigation Path : Home &gt; The European Central Bank &gt; Pravni okvir &gt; Vse po datumu &gt; 2001 &gt; CON / 2001/13
/ 2009/24 Clear terms
/ 2009/24 Odstrani izraze
Navigation Path : Home &gt; The European Central Bank &gt; Legal framework &gt; Legal framework of the ESCB &gt; Related ECB opinions &gt; CON / 2006/27
Navigation Path : Home &gt; The European Central Bank &gt; Pravni okvir &gt; Pravni okvir ESCB &gt; Povezana mnenja ECB &gt; CON / 2006/27
Apr - 2009 Mon
Naslednji mesec Apr - 2009
Training for the blind in Frankfurt . Special features have been incorporated into the banknotes to help blind and partially sighted people to recognise the new currency .
Usposabljanje slepih v Frankfurtu . Bankovci so opremljeni s posebnimi elementi , ki slepim in slabovidnim omogočajo , da lažje prepoznajo novo gotovino
Dec - 2012 Mon
Naslednji mesec Dec - 2012
Navigation Path : Home &gt; The European Central Bank &gt; Legal framework &gt; All by date &gt; 2008 &gt; CON / 2008/7
Navigation Path : Home &gt; The European Central Bank &gt; Pravni okvir &gt; Vse po datumu &gt; 2008 &gt; CON / 2008/7
ISSN 1725931-2 E U RO P E A N C E N T R A L B A N K
KO N V E R G E N Č N O P O R O Č I LO MAJ 2006
9 771725 931009 C O N V E R G E N C E R E P O RT
KO N V E R G E N Č N O P O R O Č I LO MAJ 2006 ISSN 1725946-0
C O N V E R G E N C E R E P O RT M AY 2 0 0 6 CONVERGENCE REPORT M AY 2 0 0 6
KO N V E RG E N Č N O P O RO Č I LO MAJ 2006
In 2006 all ECB publications will feature a motif taken from the Euros 5 banknote .
V letu 2006 bo na vseh publikacijah ECB motiv iz bankovca za 5 eurov .
© European Central Bank , 2006 Address Kaiserstrasse 29 60311 Frankfurt am Main Germany Postal address Postfach 16 03 19 60066 Frankfurt am Main Germany Telephone + 49 69 1344 0 Website http://www.ecb.int Fax + 49 69 1344 6000 Telex 411 144 ecb d All rights reserved .
© Evropska centralna banka , 2006 Naslov Kaiserstrasse 29 60311 Frankfurt am Main Nemčija Poštni naslov Postfach 16 03 19 60066 Frankfurt am Main Nemčija Telefon + 49 69 1344 0 Spletna stran http://www.ecb.int Faks + 49 69 1344 6000 Teleks 411 144 ecb d Vse pravice so pridržane .
The cut-off date for the statistics included in this issue was 28 April 2006 .
Presečni datum za statistične podatke v tej publikaciji je 28 . april 2006 .
ISSN 1725-9312 ( print ) ISSN 1725-9525 ( online )
ISSN 1725-9460 ( tiskana izdaja ) ISSN 1725-9673 ( spletna izdaja )
CONTENTS INTRODUCTION AND COUNTRY SUMMARIES INTRODUCTION COUNTRY SUMMARIES CHAPTER I EXAMINATION OF ECONOMIC CONVERGENCE 1 FRAMEWORK FOR ANALYSIS 2 COUNTRY EXAMINATIONS 2.1 Lithuania 2.1.1 Price developments 2.1.2 Fiscal developments 2.1.3 Exchange rate developments 2.1.4 Long-term interest rate developments 2.1.5 List of tables and charts 2.2 Slovenia 2.2.1 Price developments 2.2.2 Fiscal developments 2.2.3 Exchange rate developments 2.2.4 Long-term interest rate developments 2.2.5 List of tables and charts 12 6 7 3 INDEPENDENCE OF NCBs 3.1 Central bank independence 3.1.1 Functional independence 3.1.2 Institutional independence 3.1.3 Personal independence 3.1.4 Financial independence 3.2 Confidentiality 4 PROHIBITION ON MONETARY FINANCING AND PRIVILEGED ACCESS 4.1 Prohibition on monetary financing 4.2 Prohibition on privileged access 5 SINGLE SPELLING OF THE EURO 6 LEGAL INTEGRATION OF NCBs INTO THE EUROSYSTEM 6.1 Economic policy objectives 6.2 Tasks 6.3 Financial provisions 6.4 Exchange rate policy 6.5 International cooperation 6.6 Miscellaneous 7 COUNTRY ASSESSMENTS 7.1 Lithuania 7.2 Slovenia 62 62 63 64 65 67
KAZ ALO UVOD IN POVZETKI PO POSAMEZNIH DRŽAVAH UVOD POVZETKI PO POSAMEZNIH DRŽAVAH POGLAVJE 1 PREGLED EKONOMSKE KONVERGENCE 1 OKVIR ZA ANALIZO 2 PREGLED PO DRŽAVAH 2.1 Litva 2.1.1 Cenovna gibanja 2.1.2 Fiskalna gibanja 2.1.3 Gibanja deviznega tečaja 2.1.4 Gibanja dolgoročnih obrestnih mer 2.1.5 Seznam tabel in grafov 2.2 Slovenija 2.2.1 Cenovna gibanja 2.2.2 Fiskalna gibanja 2.2.3 Gibanja deviznega tečaja 2.2.4 Gibanja dolgoročnih obrestnih mer 2.2.5 Seznam tabel in grafov PRILOGA STATISTIČNA METODOLOGIJA ZA KAZALNIKE KONVERGENCE POGLAVJE 2 ZDRUŽLJIVOST NACIONALNE ZAKONODAJE S POGODBO 1 UVOD 1.1 Splošne opombe 1.2 Države članice z odstopanjem in pravna konvergenca 1.3 Struktura pravne ocene 2 OBSEG PRILAGODITEV 2.1 Področja prilagoditev 2.2 „Združljivost » proti „uskladitvi » 12 6 7 3 NEODVISNOST NCB 3.1 Neodvisnost centralnih bank 3.1.1 Funkcionalna neodvisnost 3.1.2 Institucionalna neodvisnost 3.1.3 Osebna neodvisnost 3.1.4 Finančna neodvisnost 3.2 Zaupnost 4 PREPOVED DENARNEGA FINANCIRANJA IN PRIVILEGIRANEGA DOSTOPA 4.1 Prepoved denarnega financiranja 4.2 Prepoved privilegiranega dostopa 5 ENOTEN ZAPIS EURA 6 PRAVNA INTEGRACIJA NCB V EUROSISTEM 6.1 Cilji ekonomske politike 6.2 Naloge 6.3 Finančne določbe 6.4 Politika deviznega tečaja 6.5 Mednarodno sodelovanje 6.6 Raznovrstne storitve 7 PREGLED PO DRŽAVAH 7.1 Litva 7.2 Slovenija GLOSAR 49 59 60 60 61 62 64
CONTENTS
KAZALO 64 66 66
60 61 ECB Convergence Report May 2006
ECB Konvergenčno poročilo maj 2006
ABBREVIATIONS COUNTRIES BE CZ DK DE EE GR ES FR IE IT CY LV LT OTHERS BIS b.o.p. BPM5 CD c.i.f. CPI ECB EDP EER EMI EMU ERM ESA 95 ESCB EU EUR f.o.b. GDP HICP HWWA ILO IMF MFI NACE Rev. 1 NCB OECD PPI SITC Rev. 3 ULCM ULCT Belgium Czech Republic Denmark Germany Estonia Greece Spain France Ireland Italy Cyprus Latvia Lithuania LU HU MT NL AT PL PT SI SK FI SE UK Luxembourg Hungary Malta Netherlands Austria Poland Portugal Slovenia Slovakia Finland Sweden United Kingdom
K R AT I C E DRŽAVE AT BE CY CZ DK EE FI FR GR IE IT LV LT DRUGO BIS b.o.p. BPM5 CD c.i.f. CPI ECB EDP EER EMI EMU ERM ESA 95 ESCB EU EUR f.o.b. BDP HICP HWWA ILO MDS MFI NACE Rev. 1 NCB OECD PPI SITC Rev. 3 ULCM ULCT Avstrija Belgija Ciper Češka Danska Estonija Finska Francija Grčija Irska Italija Latvija Litva LU HU MT DE NL PL PT SK SI ES SE UK Luksemburg Madžarska Malta Nemčija Nizozemska Poljska Portugalska Slovaška Slovenija Španija Švedska Združeno kraljestvo
Bank for International Settlements balance of payments IMF Balance of Payments Manual ( 5th edition ) certificate of deposit cost , insurance and freight at the importer 's border Consumer Price Index European Central Bank excessive deficit procedure effective exchange rate European Monetary Institute Economic and Monetary Union exchange rate mechanism European System of Accounts 1995 European System of Central Banks European Union euro free on board at the exporter 's border gross domestic product Harmonised Index of Consumer Prices Hamburg Institute of International Economics International Labour Organization International Monetary Fund monetary financial institution statistical classification of economic activities in the European Community national central bank Organisation for Economic Co-operation and Development Producer Price Index Standard International Trade Classification ( revision 3 ) unit labour costs in manufacturing unit labour costs in the total economy
Banka za mednarodne poravnave plačilna bilanca Plačilnobilančni priročnik IMF-a ( 5 . izdaja ) potrdila o vlogi stroški , zavarovanje in prevoznina na državni meji uvoznika indeks cen življenjskih potrebščin Evropska centralna banka postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem efektivni menjalni tečaj Evropski monetarni inštitut Ekonomska in monetarna unija mehanizem deviznih tečajev Evropski sistem nacionalnih računov 1995 Evropski sistem centralnih bank Evropska unija euro franko na ladijski krov na državni meji izvoznika bruto domači proizvod harmonizirani indeks cen življenjskih potrebščin Hamburški mednarodno-gospodarski institut Mednarodna organizacija dela Mednarodni denarni sklad monetarne finančne institucije statistična klasifikacija gospodarskih dejavnosti v Evropski skupnosti nacionalne centralne banke Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj indeks cen ( industrijskih ) proizvajalcev standardna klasifikacija mednarodne menjave ( 3 .
In accordance with Community practice , the EU countries are listed in this report using the alphabetical order of the country names in the national languages .
V skladu s prakso Skupnosti so države EU v tem poročilu naštete po abecednem redu imen držav v nacionalnih jezikih .
ECB Convergence Report May 2006
ECB Konvergenčno poročilo maj 2006
INTRODUCTION AND COUNTRY SUMMARIES
UVOD IN POVZE TKI PO POSAME ZNIH DRŽAVAH
INTRODUCTION The euro was introduced on 1 January 1999 in 11 Member States and on 1 January 2001 in Greece .
januarja 1999 uvedlo 11 držav članic , 1 . januarja 2001 pa se jim je pridružila še Grčija .
Following the enlargement of the European Union ( EU ) with ten new Member States on 1 May 2004 , 13 Member States are not yet full participants in Economic and Monetary Union ( EMU ) .
Po širitvi Evropske unije ( EU ) na deset novih držav 1 . maja 2004 tako obstaja 13 držav članic , ki še ne sodelujejo polnopravno v ekonomski in monetarni uniji ( EMU ) .
This Convergence Report has been prepared following requests for a country examination from Slovenia on 2 March 2006 and Lithuania on 16 March 2006 .
To konvergenčno poročilo je pripravljeno na zahtevo Slovenije in Litve , ki sta 2 . marca 2006 oziroma 16 .
In producing this report , the ECB fulfils the requirements of Article 122 ( 2 ) in conjunction with Article 121 ( 1 ) of the Treaty establishing the European Community ( the Treaty ) to report to the Council of the European Union ( EU Council ) at least once every two years or at the request of a Member State with a derogation « on the progress made in the fulfilment by the Member States of their obligations regarding the achievement of economic and monetary union » .
marca 2006 zaprosili za pregled njunih držav . S pripravo poročila ECB izpolnjuje zahteve iz člena 122 ( 2 ) v povezavi s členom 121 ( 1 ) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti ( Pogodba ) , po katerih mora ECB Svetu Evropske unije ( Svet EU ) vsaj enkrat na dve leti ali na prošnjo države članice z odstopanjem poročati „o napredku , ki so ga države članice dosegle pri izpolnjevanju svojih obveznosti v zvezi z uresničevanjem ekonomske in monetarne unije » .
The same mandate has been given to the European Commission , and the two reports have been submitted to the EU Council in parallel .
Enak mandat je dobila Evropska komisija , obe poročili pa sta bili vzporedno predloženi Svetu EU .
The European Central Bank ( ECB ) uses the framework applied in the previous Convergence Reports produced by the ECB and the European Monetary Institute ( EMI ) to examine , for the two countries concerned , whether a high degree of sustainable economic convergence has been achieved , to ensure the compatibility of national legislation with the Treaty , as well as to gauge compliance with the statutory requirements to be fulfilled for national central banks ( NCBs ) to become an integral part of the Eurosystem .
Evropska centralna banka ( ECB ) uporablja enak okvir kot v prejšnjih konvergenčnih poročilih ECB in Evropskega monetarnega inštituta ( EMI ) , njen namen pa je ugotoviti , ali sta ti dve državi dosegli visoko stopnjo trajne gospodarske konvergence , zagotoviti skladnost nacionalne zakonodaje s Pogodbo in oceniti , ali njuni centralni banki izpolnjujeta pravne zahteve , ki jih morajo za vključitev v Eurosistem izpolnjevati nacionalne centralne banke ( NCB ) .
The examination of the economic convergence process is highly dependent on the quality and integrity of the underlying statistics .
Ocena procesa gospodarske konvergence je močno odvisna od kakovosti in neoporečnosti uporabljenih statističnih podatkov .
The compilation and reporting of statistics , particularly government finance statistics , must not be vulnerable to political considerations .
Na pripravo in poročanje statističnih podatkov , zlasti podatkov o državnih financah , ne smejo vplivati politični dejavniki .
Member States are invited to consider the quality and integrity of their statistics as a matter of priority , to ensure that a proper system of checks and balances is in place when compiling these statistics , and to apply minimum standards in the domain of statistics .
Države članice naj zato kakovost in neoporečnost svojih statističnih podatkov obravnavajo kot prednostno nalogo , s čimer se pri zbiranju statističnih podatkov vzpostavi ustrezen sistem varovalk in kontrol , na statističnem področju pa se uporabljajo minimalni standardi .
These standards should reinforce the independence , integrity and accountability of the national statistical institutes and help to support confidence in the quality of fiscal statistics ( see the statistical annex to Chapter 1 ) .
Z uporabo teh standardov se bo povečala neodvisnost , poštenost in odgovornost nacionalnih statističnih uradov ter okrepilo zaupanje v kakovost javnofinančne statistike ( glej k poglavju 1 ) . tudi statistično prilogo
This Convergence Report contains two chapters .
Konvergenčno poročilo obsega dve poglavji .
Chapter 1 describes the key aspects and results of the examination of economic convergence .
Poglavje 1 opisuje ključne vidike in rezultate pregleda ekonomske konvergence .
Chapter 2 examines the compatibility of Lithuania 's and Slovenia 's national legislation , including the statutes of their NCBs , with Articles 108 and 109 of the Treaty and with the Statute of the European System of Central Banks and of the European Central Bank .
Poglavje 2 pa proučuje združljivost nacionalne zakonodaje Slovenije in Litve , vključno s statutom njunih centralnih bank , s členoma 108 in 109 Pogodbe ter s Statutom evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke .
COUNTRY SUMMARIES LITHUANIA Over the reference period , Lithuania achieved a 12-month average rate of HICP inflation of 2.7% , which is just above the reference value stipulated by the Treaty .
POVZETKI PO POSAME ZNIH DRŽAVAH LIT VA Litva je v referenčnem obdobju zabeležila 2,7% 12-mesečno povprečno stopnjo inflacije po HICP , kar je le nekoliko nad referenčno vrednostjo , določeno v Pogodbi .
However , on the basis of the most recent information , the 12-month average rate of HICP inflation is expected to rise gradually in the coming months .
Vendar pa bo , sodeč po najnovejših podatkih , 12-mesečna povprečna stopnja inflacije po HICP v prihodnjih mesecih predvidoma postopno naraščala .
Looking back over a longer period , consumer price inflation in Lithuania has been relatively low for most of the last five years .
Kot kaže pregled daljšega preteklega obdobja , je bila inflacija cen življenjskih potrebščin v Litvi v zadnjih petih letih razmeroma nizka .
This was supported by the orientation of monetary policy towards the achievement of price stability , notably through the pursuit of a currency board arrangement which provided an anchor to inflation expectations .
K temu je prispevala usmeritev denarne politike k doseganju cenovne stabilnosti , predvsem z delovanjem valutnega odbora , ki je zagotavljal zasidranje inflacijskih pričakovanj .
The low inflation was achieved despite relatively strong real GDP growth .
Država je dosegla nizko inflacijo kljub razmeroma visoki realni rasti BDP .
The low level of inflation in Lithuania was , however , also to a considerable extent a reflection of Lithuania 's exchange rate strategy and the associated developments in the nominal effective exchange rate .
Nizka inflacija pa je bila v precejšnji meri rezultat tečajne strategije Litve in z njo povezanih gibanj nominalnega efektivnega tečaja .
Initially , when the Lithuanian litas was pegged to the US dollar in the currency board arrangement , import prices were dampened by the strong appreciation of the US dollar .
Sprva , ko je bil litovski litas z valutnim odborom vezan na ameriški dolar , je občutna apreciacija dolarja prispevala k znižanju uvoznih cen .
In 2002 the litas was re-pegged to the euro .
Leta 2002 je bila vezava spremenjena in litas je bil vezan na euro .
Thereafter import prices were dampened by the strong appreciation of the euro against other currencies until 2004 .
Zatem je naraščanje uvoznih cen preprečevala močna apreciacija eura do drugih valut , ki je trajala do leta 2004 .
The deflationary period from 2002 to the first half of 2004 was largely due to external factors and increased competition in some domestic markets .
Obdobje deflacije od leta 2002 do prve polovice leta 2004 je bilo predvsem posledica zunanjih dejavnikov ter povečane konkurence na nekaterih domačih trgih .
Since 2001 real GDP growth has been relatively high , driven mainly by domestic demand , which contributed to reducing unemployment .
Od leta 2001 dalje je bila realna rast BDP razmeroma visoka , predvsem zaradi domačega povpraševanja , ki je prispevalo tudi k zmanjševanju brezposelnosti .
Growth in compensation per employee has increased considerably in recent years .
Rast sredstev na zaposlenega se je v zadnjih letih precej povečala .
While unit labour cost growth was contained by strong labour productivity growth until 2004 , it rose to 3.8% in 2005 .
Medtem ko je na rast stroškov dela na enoto proizvoda do leta 2004 zaviralno vplivala visoka rast produktivnosti dela , se je rast leta 2005 okrepila na 3,8% .
Looking at recent trends , the annual average rate of HICP inflation reached 2.7% in 2005 .
Kot kažejo nedavna gibanja , je povprečna medletna stopnja inflacije po HICP v letu 2005 dosegla 2,7% .
The annual rate of HICP inflation rose to 3.5% in January 2006 , before falling back to 3.1% in March .
Medletna stopnja inflacije po HICP se je januarja 2006 povečala na 3,5% , marca pa se je zopet spustila in znašala 3,1% .
There are several upward risks to inflation in Lithuania in the years ahead .
V naslednjih letih je bilo v Litvi več tveganj za dvig inflacije .
First , the level of gas prices paid by households in 2005 was still only around 50 % of the average euro area level and the harmonisation of excise taxes on fuel , tobacco and alcohol with EU levels is not yet complete .
Prvič , raven cen plina za gospodinjstva je leta 2005 še vedno predstavlja samo približno 50 % povprečne ravni v euroobmočju , uskladitev trošarin na motorna goriva , tobačne izdelke in alkohol z ravnjo v EU pa še ni zaključena .
The harmonisation of the excise tax for tobacco products will have a cumulative upward impact of 2 percentage points on inflation in the period up to 2010 .
Uskladitev trošarin na tobačne izdelke bo k rasti inflacije v obdobju do leta 2010 skupno prispevala 2 odstotni točki .
Second , very buoyant output growth , fuelled by strong credit growth and low interest rates , and emerging bottlenecks in the labour market imply a risk of increases in unit labour costs and , more generally , in domestic prices .
Drugič , zelo hitra gospodarska rast , ki jo spodbujajo močna kreditna rast in nizke obrestne mere , ter nastajajoča ozka grla na trgu dela predstavljajo tveganje za rast stroškov dela na enoto proizvoda in domačih cen na splošno .
Although the expected increases in energy prices , indirect taxes and administered prices are , as such , only expected to result in isolated one-off price shocks , the combination of such price shocks in an environment of very buoyant growth and tightening labour market conditions implies risks of second-round effects , and thus of a more significant , and possibly also protracted , increase in inflation .
Čeprav bo pričakovana rast cen energentov , posrednih davkov in nadzorovanih cen predvidoma povzročila samo enkratne cenovne šoke , kombinacija takšnih šokov v okolju zelo hitre gospodarske rasti in zaostrovanja pogojev na trgu dela predstavlja tveganje , da pride do sekundarnih učinkov in s tem do občutnejšega in morda dolgotrajnejšega naraščanja inflacije .
Moreover , the catching-up process is likely to have a bearing on inflation in the coming years , although it is difficult to assess the exact size of the impact .
Poleg tega bo na inflacijo v prihodnjih letih verjetno vplival tudi proces dohitevanja , čeprav natančen obseg tega vpliva ni mogoče natančno oceniti .
In 2005 Lithuania achieved a fiscal deficit of 0.5% of GDP , i.e. well below the reference value .
Leta 2005 je imela Litva javnofinančni primanjkljaj v višini 0,5% BDP , kar je precej pod referenčno vrednostjo .
Lithuania is not in an excessive deficit situation .
Litva nima čezmernega primanjkljaja .
A slight increase to 0.6% of GDP is forecast by the European Commission for 2006 .
Za leto 2006 Evropska komisija napoveduje rahlo povečanje na 0,6% BDP .
The general government debt ratio declined to 18.7% of GDP in 2005 and is forecast to rise to 18.9% in 2006 , thus remaining far below the 60 % reference value .
Delež javnega dolga se je leta 2005 znižal na 18,7% BDP in se bo po napovedih v letu 2006 povečal na 18,9% ter tako ostal daleč pod referenčno vrednostjo 60 %.
The medium-term objective is quantified in the convergence programme as a deficit of 1 % of GDP .
Srednjeročni cilj je v konvergenčnem programu številčno opredeljen kot primanjkljaj v višini 1 % BDP .