natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The European Commission has recently compiled a database ( called LABREF ) , recording the key features of policy initiatives since the year 2000 , focusing on their design , scope and durability .
Evropska komisija je pred kratkim oblikovala podatkovno zbirko ( imenovano LABREF ) , ki podaja glavne značilnosti pobud ekonomske politike od leta 2000 in se pri tem osredotoča na njihovo obliko , obseg in trajanje .
Chart B Reform intensity in the euro area 1 ) and distribution by type of reform , 2000-06 ( number of reforms enacted ) working time wage bargaining labour taxation , pension systems , unemployment and welfare-related benefits job protection immigration and labour mobility active labour market programmes 120 100 80 60 40 20 0 120 100 80 60 40 20 0 overall number of policy changes in euro area labour markets amounted to about 98 measures enacted between 2000 and 2006 .
1 Iz grafa B je razvidno , da je skupno število sprememb politike na trgu dela euroobmočja v povprečju obsegalo okrog 98 ukrepov , uzakonjenih med letoma 2000 in 2006 .
Measures have mostly been taken in the field of active labour market policies ( particularly initiatives affecting public employment services and training ) , followed by pension systems ( mainly concerning the amount and the eligibility criteria ) and labour taxation ( in the form of policies mostly affecting income taxation and employers » social security contributions ) . Although several euro area countries have made progress in adopting and implementing structural reforms , further effort is needed Source : ECB computation based on the LABREF database .
Največ ukrepov je bilo sprejetih na področju aktivne politike zaposlovanja ( zlasti pobud , ki zadevajo javne službe za zaposlovanje in usposabljanje ) , sledita področje pokojninskih sistemov ( predvsem v zvezi z ravnijo pokojnin in pogoji upokojitve ) in obdavčitve dela ( v obliki politik , ki zadevajo predvsem obdavčitev dohodka in prispevke delodajalcev za socialno varnost ) .
in a number of policy areas . Reforms should increase employment opportunities for young people and women in particular .
Čeprav je več držav euroobmočja doseglo napredek pri sprejemanju in izvajanju strukturnih reform , so na številnih področjih politike potrebna nadaljnja prizadevanja .
It is therefore essential for each euro area country to remove market distortions and to rigorously implement the national reform programmes that are at the heart of the Lisbon process . Progress in terms of changing employment protection legislation and providing incentives to work via tax and benefit systems has been rather limited .
Reforme naj bi povečale zaposlitvene možnosti zlasti mladih in žensk , zato je za vsako državo euroobmočja bistveno , da odpravi izkrivljanje trga in dosledno izvaja napovedane ukrepe iz nacionalnih programov reform , ki so v središču lizbonskega procesa .
Vigorous reforms in these areas could substantially contribute to the flexibility of the labour markets and support the adjustment capacity of countries in the euro area . In addition , increased efforts to complete and deepen the EU internal market for goods and services and to increase research and development and innovation are required to raise productivity and increase employment opportunities .
Napredek pri spreminjanju zakonodaje na področju varnosti zaposlitve in pri določanju spodbud za delo prek davčnih sistemov in sistemov socialnih prejemkov je bil dokaj omejen .
Furthermore , reforms of the wage bargaining systems , aimed at removing rigidities , are welcome because of their importance in decreasing unemployment rate differentials across groups . 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006
Intenzivne reforme na teh področjih bi lahko močno prispevale k prožnoGraf B Intenzivnost reform v euroobmočju 1 ) in porazdelitev po vrstah reform , 2000 -- 06 ( število uzakonjenih reform ) delovni čas pogajanje o plačah obdavčitev dela , pokojninski sistemi , nadomestila za brezposelnost in drugi socialni prejemki varnost zaposlitve priseljevanje in mobilnost dela programi aktivne politike zaposlovanja 120 100 80 60 40 20 0 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 Vir : Izračun ECB na podlagi podatkovne zbirke LABREF .
2.5 FISCAL DEVELOPMENTS CONTINUED BUDGETARY IMPROVEMENT IN 2007 Fiscal developments in 2007 continued to be relatively favourable , mainly owing to strong economic activity , further revenue windfalls , some consolidation efforts and the unwinding of temporary factors that had pushed up the 2006 deficit in Italy .
1 Reforme so razvrščene glede na osem glavnih področij politike : obdavčitev dela , sistemi nadomestil za brezposelnost ( skupaj z drugimi socialnimi prejemki ) , programi aktivne politike zaposlovanja , varnost zaposlitve , pokojninski sistemi , pogajanja o plačah , organizacija delovnega časa , migracijska politika in mobilnost dela .
According to the euro area countries » updated stability programmes , the average general government deficit in the euro area declined from 1.5% of GDP in 2006 to 0.8% in 2007 ( see Table 5 ) .
Znotraj navedenih širših področij je obravnavanih skupno 36 področij , v katera posegajo reforme .
8 Deficits in Italy and Portugal , the two countries in the euro area that are subject to an excessive deficit procedure , fell to 2.4% and 3 % of GDP respectively . In the case of Italy , according to more recent estimates , the deficit fell to 1.9% of GDP .
sti trga dela in krepile sposobnost prilagajanja držav v euroobmočju . Poleg tega so za povečanje produktivnosti in zaposlitvenih možnosti potrebna okrepljena prizadevanja za vzpostavitev in poglobitev notranjega trga EU za blago in storitve ter krepitev raziskovalno-razvojne dejavnosti in inovacij .
In the case of Belgium , according to more recent estimates , the 2007 deficit ratio amounted to 0.1% of GDP and the debt ratio to 85.1% of GDP .
Prav tako so zaželene reforme sistemov pogajanja o plačah , namenjene odpravljanju togosti , saj so pomembne pri zmanjševanju razlik v stopnji brezposelnosti med različnimi skupinami prebivalstva .
No country participating in the euro area had a deficit of more than 3 % of GDP in 2007 , a situation that was last witnessed in 2000 ( proceeds from the sale of UMTS licences excluded ) . Comparing the 2007 figures with the targets set in the stability programme updates released at the end of 2006 and in early 2007 , the euro area average deficit improved by 0.7 percentage point of GDP .
letno stopnjo rasti . Pospešitev produktivnosti dela v letu 2006 , ki je bila povezana predvsem s cikličnim vzponom gospodarstva euroobmočja , se je izkazala za kratkotrajno , saj je letna stopnja rasti je v zadnjem četrtletju leta 2007 padla na 0,6% .
This improvement is largely accounted for by the base effect , which reflects the better than expected outcomes in 2006 . Better than planned outcomes in 2007 were realised in the 8 The 2007 figures in the stability programmes are based on estimates and hence could differ from final outcomes .
2.5 FISKALNA GIBANJA NADALJEVANJE PRORAČUNSKEGA IZBOLJŠANJA V LETU 2007 Fiskalna gibanja so bila tudi leta 2007 še naprej razmeroma ugodna , predvsem zaradi močne gospodarske aktivnosti , dodatnih prihodkov , nekaterih konsolidacijskih prizadevanj in izteka začasnih dejavnikov , ki so leta 2006 povzročili poveča -
ECB Annual Report 2007 Table 5 Fiscal positions in the euro area ( as a percentage of GDP ) General government surplus (+) / deficit (-) 2005 Euro area Belgium Germany Ireland Greece Spain France Italy Luxembourg Netherlands Austria Portugal Slovenia Finland General government gross debt 2005 Euro area Belgium Germany Ireland Greece Spain France Italy Luxembourg Netherlands Austria Portugal Slovenia Finland 70.3 92.2 67.8 27.4 98.0 43.0 66.7 106.2 6.2 52.3 63.4 63.7 27.4 41.4 2006 68.6 88.2 67.5 25.1 95.3 39.7 64.2 106.8 6.6 47.9 61.7 64.8 27.1 39.2 2007 66.7 84.6 65.0 25.1 93.4 36.2 64.2 105.0 6.9 46.8 59.9 64.4 25.6 35.3 - 2.5 - 2.3 - 3.4 1.2 - 5.1 1.0 - 2.9 - 4.2 - 0.1 - 0.3 - 1.6 - 6.1 - 1.5 2.7 2006 - 1.5 0.4 - 1.6 2.9 - 2.5 1.8 - 2.5 - 4.4 0.7 0.6 - 1.4 - 3.9 - 1.2 3.8 2007 - 0.8 - 0.3 0.0 0.5 - 2.7 1.8 - 2.4 - 2.4 1.0 - 0.4 - 0.7 - 3.0 - 0.6 4.5
Tabela 5 Fiskalni položaj v euroobmočju ( odstotek BDP ) Presežek (+)/ primanjkljaj (--) širše opredeljene države 2005 Euroobmočje Belgija Nemčija Irska Grčija Španija Francija Italija Luksemburg Nizozemska Avstrija Portugalska Slovenija Finska Bruto dolg širše opredeljene države 2005 Euroobmočje Belgija Nemčija Irska Grčija Španija Francija Italija Luksemburg Nizozemska Avstrija Portugalska Slovenija Finska 70,3 92,2 67,8 27,4 98,0 43,0 66,7 106,2 6,2 52,3 63,4 63,7 27,4 41,4 2006 68,6 88,2 67,5 25,1 95,3 39,7 64,2 106,8 6,6 47,9 61,7 64,8 27,1 39,2 2007 66,7 84,6 65,0 25,1 93,4 36,2 64,2 105,0 6,9 46,8 59,9 64,4 25,6 35,3 - 2,5 - 2,3 - 3,4 1,2 - 5,1 1,0 - 2,9 - 4,2 - 0,1 - 0,3 - 1,6 - 6,1 - 1,5 2,7 2006 - 1,5 0,4 - 1,6 2,9 - 2,5 1,8 - 2,5 - 4,4 0,7 0,6 - 1,4 - 3,9 - 1,2 3,8 2007 - 0,8 - 0,3 0,0 0,5 - 2,7 1,8 - 2,4 - 2,4 1,0 - 0,4 - 0,7 - 3,0 - 0,6 4,5
Sources : European Commission ( for 2005-06 ; for Belgium also 2007 ) , updated stability programmes ( for 2007 ) and ECB calculations .
Viri : Evropska komisija ( za obdobje 2005 -- 06 , za Belgijo tudi 2007 ) , dopolnjeni programi stabilnosti ( za 2007 ) in izračuni ECB .
Note : The 2007 figures in the stability programmes are based on estimates and hence could differ from final outcomes .
Opomba : Podatki za leto 2007 v programih stabilnosti temeljijo na ocenah , zato se lahko razlikujejo od končnih rezultatov .
majority of countries , most notably in Germany , Luxembourg and Finland .
nje primanjkljaja v Italiji .
Against this background , the average government debt ratio in the euro area declined by close to 2 percentage points to a level of 66.7% of GDP , the lowest debt level as a percentage of GDP since the start of Stage Three of EMU in 1999 .
Po dopolnjenih programih stabilnosti držav euroobmočja , se je povprečni javnofinančni primanjkljaj v euroobmočju zmanjšal z 1,5% BDP v letu 2006 na 0,8% BDP v letu 2007 ( glej tabelo 5 ) .
France and low-debt countries Ireland and Luxembourg were the exceptions to this declining trend . Moreover , in six countries debt ratios remained above the 60 % of GDP reference value .
8 Primanjkljaj v Italiji in na Portugalskem , dveh državah euroobmočja , ki sta v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem , se je zmanjšal na 2,4% oziroma 3 % BDP . V primeru Italije se je primanjkljaj po zadnjih ocenah zmanjšal na 1,9% BDP .
Despite improved fiscal outcomes , there was an increase in debt issuance activity of euro area governments in 2007 ( see Box 7 ) .
V primeru Belgije pa je po najnovejših ocenah delež primanjkljaja v letu 2007 znašal 0,1% BDP , delež dolga pa 85,1% BDP .
The average structural budget balance ( the cyclically adjusted balance excluding one-off and other temporary measures ) in the euro area improved from - 1.2% of GDP in 2006 to - 0.8% in 2007 .
Leta 2007 nobena država , ki sodeluje v euroobmočju , ni imela primanjkljaja , večjega od 3 % BDP , tako stanje pa je bilo nazadnje doseženo leta 2000 ( kupnina od prodaje licenc UMTS ni vključena ) .
Rather than concrete consolidation measures on the expenditure side , this improvement reflected buoyant tax revenue growth over and above the growth that can be explained by developments in the assumed macroeconomic tax bases .
Kot kaže primerjava podatkov za leto 2007 s cilji , zastavljenimi v dopolnitvah programov stabilnosti , objavljenih ob koncu leta 2006 in na začetku leta 2007 , se je povprečni primanjkljaj euroobmočja znižal za 0,7 odstotne točke BDP .
Looking at individual countries , a substantial improvement in structural balances , of 0.5 percentage point of GDP or more , was seen in Germany , Greece , Italy , Portugal and Slovenia .
To izboljšanje je predvsem posledica baznega učinka , ki je odraz boljših rezultatov v letu 2006 od pričakovanih .
By contrast , there was significant structural budgetary loosening , of over 1 percentage point of GDP , in Ireland and the Netherlands .
Boljši rezultati od pričakovanih so bili leta 2007 doseženi v večini držav , najizraziteje v Nemčiji , Luksemburgu in na Finskem .
A small majority of euro area countries reached or continued to meet their medium-term budgetary objective ( MTO ) in 2007 . ECB Annual Report 2007
Viri : Evropska komisija ( za obdobje 2005 -- 06 , za Belgijo tudi 2007 ) , dopolnjeni programi stabilnosti ( za 2007 ) in izračuni ECB .
Box 7 DEVELOPMENTS IN THE ISSUANCE OF GOVERNMENT DEBT SECURITIES AND BOND YIELD SPREADS IN THE EURO AREA In an environment of rising interest rates , which characterised most of the year , euro area net issuance of general government debt securities increased in 2007 .
Opomba : Podatki za leto 2007 v programih stabilnosti temeljijo na ocenah , zato se lahko razlikujejo od končnih rezultatov . Okvir 7
The increase was remarkably strong for short-term issuance . In net terms , the growth rate of euro area general government debt issuance was 2.8% in December 2007 , or only 0.4 percentage point higher than in 2006 ( see Table A ) .
IZDAJANJE DRŽAVNIH DOLŽNIŠKIH VREDNOSTNIH PAPIRJEV IN RAZPONI DONOSNOSTI OBVEZNIC V EUROOBMOČJU Leta 2007 se je v okolju naraščajočih obrestnih mer , ki je zaznamovalo večino leta , neto izdajanje dolžniških vrednostnih papirjev širše države v euroobmočju povečalo .
1 However , the general government debt-to-GDP ratio declined in most euro area countries , in the context of stronger economic growth .
Povečanje je bilo izredno močno pri kratkoročnih vrednostnih papirjih .
end of period ) 1999 Total general government Long-term Fixed rate Floating rate Short-term Source : ECB . 3.4 5.6 2000 2.7 3.5 5.2 - 2.5 - 7.1 2001 3.2 2.9 5.6 - 13.4 8.5 2002 5.0 3.9 4.6 - 4.5 18.4 2003 5.5 4.8 5.7 - 1.6 13.5 2004 5.8 6.1 6.4 7.0 2.3 2005 4.6 5.4 5.3 8.3 - 3.9 2006 2.4 3.4 3.5 3.0 - 8.8 2007 2.8 2.3 2.0 5.4 9.4
Decembra 2007 je neto rast dolžniških vrednostnih papirjev širše države v euroobmočju znašala 2,8% , kar je samo 0,4 odstotne točke več kot leta 2006 ( glej tabelo A ) 1 .
- 16.5 One reason for the 2007 percentage increase in governments » issuance of short-term debt securities relative to long-term debt securities could be the rise in long-term interest rates in the first half of the year .
Ob močnejši gospodarski rasti pa se je razmerje med zadolženostjo širše opredeljene države in BDP v večini držav euroobmočja zmanjšalo .
Accordingly , as governments were faced with a steep yield curve , the annual growth rate of long-term debt securities fell from 3.4% in 2006 to 2.3% in 2007 , while the annual growth rate of short-term debt securities rose sharply , and even turned positive in 2007 . An analysis of the structure of outstanding general government debt securities reveals that government debt issuance is undertaken predominantly by central government .
Eden od razlogov za povečanje deleža izdajanja kratkoročnih dolžniških vrednostnih papirjev v letu 2007 glede na dolgoročne dolžniške vrednostne papirje bi bilo lahko zvišanje dolgoročnih 1 Stopnje rasti se izračunajo na podlagi finančnih transakcij in tako izključujejo prerazvrstitve , prevrednotenja , nihanja deviznega tečaja in druge spremembe , ki niso posledica transakcij .
In 2007 it accounted for 93.5% of outstanding debt securities , while the other general government sub-sectors were responsible for the remaining 6.5% .
Podrobnosti so v tehničnih opombah v zvezi s tabelama 4.3 in 4.4 v poglavju „Statistični podatki euroobmočja » v mesečnem biltenu ECB .
The latter , however , have become more active over time , their issuance of debt securities having more or less doubled during the years 1999-2006 , while that of central government declined steadily over the same period .
Tabela A Dolžniški vrednostni papirji , ki so jih izdale države euroobmočja ( medletne odstotne spremembe ;
In general , countries have not changed their long-term debt management orientation . In 2007 long-term debt accounted for around 92.5% of outstanding debt securities , which is slightly less than in 2006 .
konec obdobja ) 1999 Centralna država skupaj Dolgoročni vrednostni papirji s fiksno obrestno mero s spremenljivo obrestno mero Kratkoročni vrednostni papirji Vir : ECB .
The share of floating rate issues increased slightly in 2007 , thus continuing the upward trend that started in 2004 .
ECB Letno poročilo 2007 69
1 Growth rates are calculated on the basis of financial transactions and therefore exclude reclassifications , revaluations , exchange rate variations and other changes that do not arise from transactions . For details , see the technical notes relating to Tables 4.3 and 4.4 of the « Euro area statistics » section of the ECB 's Monthly Bulletin .
Tabela B Struktura stanja dolžniških vrednostnih papirjev , ki so jih izdale države euro območja ( odstotek skupnih dolžniških vrednostnih papirjev , ki jih je izdala širše opredeljena država ;
Table B Structure of amounts outstanding of debt securities issued by euro area governments ( percentages of total debt securities issued by general government ; end of period ) 1999 Central government Long-term securities Short-term securities Other general government Long-term securities Short-term securities Total general government Long-term Fixed rate Floating rate Short-term Total general government in EUR billions Source : ECB .
konec obdobja ) 1999 Centralna država Dolgoročni vrednostni papirji Kratkoročni vrednostni papirji Druga širše opredeljena država Dolgoročni vrednostni papirji Kratkoročni vrednostni papirji Širše opredeljena država skupaj Dolgoročni vrednostni papirji s fiksno obrestno mero s spremenljivo obrestno mero Kratkoročni vrednostni papirji Širše opredeljena država skupaj v milijardah EUR Vir : ECB .
In order to illustrate the effect of rising interest rates on general government debt interest payments , the change in interest payments can be decomposed as follows : i ) an effect stemming from changes in government debt , ii ) an effect resulting from changes in interest rates and iii ) a residual cross effect . 2 Chart A shows that in 2007 , for the first time since 2000 , there was a positive contribution from the change in interest rates to the overall change in interest payments .
obrestnih mer v prvi polovici leta . Skladno s tem se je zaradi strme krivulje donosnosti , s katero so se soočale vlade držav , letna stopnja rasti dolgoročnih dolžniških vrednostnih papirjev znižala s 3,4% v letu 2006 na 2,3% v letu 2007 , medtem ko se je letna stopnja rasti kratkoročnih dolžniških vrednostnih papirjev močno povečala in leta 2007 postala celo pozitivna .
Moreover , the impact of the change in interest rates was higher than the effect from the change in debt . In terms of cross-country differences , German ten-year government bond yields have thus far been the lowest among euro area countries on average , primarily on account of these bonds » higher liquidity and corresponding benchmark status .
Analiza strukture stanja dolžniških instrumentov širše države kaže , da izdajanje javnega dolga prevzema predvsem centralna država , ki je leta 2007 predstavljala 93,5% vsega stanja dolžniških instrumentov , drugi podsektorji širše države pa so bili odgovorni za preostalih 6,5% instrumentov .
Chart B shows the government bond yield spreads for the euro area countries other than Germany under the excessive deficit procedure at the end of 2006 , against German bonds .
Drugi podsektorji so sčasoma postajali dejavnejši , tako da se je delež dolžniških vrednostnih papirjev , ki so jih izdali ti sektorji , med letoma 1999 in 2006 v glavnem podvojil , delež dolžniških vrednostnih papirjev , ki jih je izdala centralna država , pa je v istem obdobju postopno upadal .
The differences between government bond yields across euro area countries ultimately reflect differences in liquidity and credit risk .
Države na splošno niso spremenile svoje dolgoročne usmeritve pri upravljanju dolga .
There were two discernible trends in government bond yield spreads during 2007 . In the first half of the year , government bond yield spreads were on a downward trend in some euro area countries .
Dolgoročni dolg je leta 2007 predstavljal približno 92,5% celotnega stanja dolžniških vrednostnih papirjev , kar je nekoliko manj kot leta 2006 , medtem ko se je delež kratkoročnih dolžniških vrednostnih papirjev v letu 2007 povečal na 7,5% s 7,1% v letu 2006 ( glej tabelo B ) .
However , during the financial market turmoil in the second half of 2007 and as a result of a general repricing of risks , they increased , particularly in Greece , France , Italy and Portugal . The declines that were observed towards the end of September were reversed in November , following investors » renewed concerns regarding the turmoil in credit markets .
Iz tabele B je prav tako razvidno , da je bil daleč največji delež dolgoročnih dolžniških vrednostnih papirjev širše države izdan po fiksni obrestni meri , delež izdaj s spremenljivo obrestno mero pa se je leta 2007 rahlo povečal in tako nadaljeval trend naraščanja , ki se je začel leta 2004 .
In order to confirm the recent widening of the government bond yield spreads , Chart C shows sovereign credit default swap ( CDS ) spreads . By construction , sovereign CDS spreads can also be considered as measures of the credit risk associated with holding corresponding government 2 The change in interest payments , I , can be decomposed as follows :
Za ponazoritev učinka , ki so ga imele naraščajoče obrestne mere na plačila obresti dolga širše države , je mogoče spremembo plačil obresti razstaviti na i ) učinek , ki izhaja iz sprememb javnega dolga , ii ) učinek , ki izhaja iz sprememb obrestnih mer , in iii ) preostali navzkrižni učinek , 2 2 Spremembe plačil obresti , I , lahko razstavimo tako :
{ Effect via change in debt
{ 70 ECB Letno poročilo 2007
Effect via change in interest rate Cross effect ( residual )
učinek prek navzkrižni učinek sprememb ( preostali ) obrestnih mer
where B is general government debt and i is the average implicit interest rate ( I / B ) . ECB Annual Report 2007
kjer je B javni dolg in i povprečna implictna obrestna mera ( I / B ) .
73 Chart A Decomposition of the change in interest payments ( as a percentage of GDP ;
Graf A Razčlenitev spremembe plačil obresti ( odstotki BDP ;
annual data ) change in debt change in interest rate cross effect 0.20 0.10 0.00 - 0.10 - 0.20 - 0.30 - 0.40 - 0.50 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 0.20 0.10 0.00 - 0.10 - 0.20 - 0.30 - 0.40 - 0.50
letni podatki ) spremembe dolga spremembe obrestnih mer navzkrižni učinek 0,20 0,10 0,00 - 0,10 - 0,20 - 0,30 - 0,40 - 0,50 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 0,20 0,10 0,00 - 0,10 - 0,20 - 0,30 - 0,40 - 0,50
Chart B Government bond yield spreads against Germany ( in basis points ;
Graf B Razponi donosnosti državnih obveznic glede na Nemčijo ( v bazičnih točkah ;
daily data ) France Italy 40 30 20 10 0 Jan. Apr . July Oct. 2006 Greece Portugal 40 30 20 10 0 Jan. Apr . July 2007 Oct. Jan . 2008
dnevni podatki ) Francija Italija 40 30 20 10 0 jan. Grčija Portugalska 40 30 20 10 0 apr. jul . okt . 2006 jan. apr . jul. 2007 okt .
Sources : European Commission ( AMECO database ) and ECB calculations .
Vira : Evropska komisija ( podatkovna zbirka AMECO ) in izračuni ECB .
bonds .
Graf A prikazuje , da so leta 2007 spremembe obrestnih mer prvič po letu 2000 pozitivno prispevale k celotni spremembi plačil obresti .
For the specific purpose at hand , sovereign CDS spreads have the advantage of not being distorted by changes in the benchmark bonds of the countries concerned , of not being affected by any maturity mismatch , and of tending to be more responsive to market changes .
Primerjava med državami euroobmočja kaže , da so bile donosnosti 10-letnih državnih obveznic do zdaj v povprečju najnižje v Nemčiji , predvsem zaradi višje likvidnosti teh obveznic in statusa , ki ga imajo kot merilo primerjave . Graf B prikazuje razpone donosnosti državnih obveznic držav euroobmočja , razen Nemčije , ki so bile ob koncu leta 2006 v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem , glede na nemške obveznice .