natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Overall , as there are only imperfect indicators of longer 2.4 2.4 term inflation expectations available , it is 2.2 2.2 preferable to base analysis on a combination 2.0 2.0 of these measures , cross-checking the 1.8 1.8 information from various sources .
Ker so na voljo zgolj 2,4 2,4 nepopolni kazalniki dolgoročnejših infla 2,2 2,2 cijskih pričakovanj , je na splošno priporo 2,0 2,0 čljivo , da analiza temelji na kombinaciji teh 1,8 1,8 meril in medsebojnem preverjanju informacij iz različnih virov . 1,6 1,6 Gibanja dolgoročnejših inflacijskih pričakovanj V grafu A so prikazana zgoraj omenjena merila dolgoročnejših inflacijskih pričakovanj .
1.6 1.6 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 1.4 Developments in longer-term inflation expectations since 2001 Chart A presents the above-mentioned measures of longer-term inflation expectations .
Kljub različnim časovnim razponom lahko iz njih izluščimo dokaj podobno sporočilo . Merila 1,4 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 1,4
1.4 Sources : Consensus Economics , Euro Zone Barometer , ECB , Reuters and ECB calculations .
Viri : Consensus Economics , Euro Zone Barometer , ECB , Reuters in izračuni ECB .
Notes : The ten-year break-even inflation rate is derived from 2012-maturity bonds until March 2005 and from 2015-maturity bonds thereafter .
Opomba : Izvedena stopnja inflacije na podlagi 10-letne obrestne mere je do marca 2005 izvedena iz obveznic z zapadlostjo marca 2012 , po marcu 2005 pa iz obveznic z zapadlostjo marca 2015 .
The latest Consensus Economics survey refers to the period 2012-16 ; the latest SPF and Euro Zone Barometer surveys refer to 2011 .
Zadnja raziskava Consensus Economics se nanaša na obdobje 2012 -- 2016 , zadnja raziskava ECB in Euro Zone Barometer pa na leto 2011 .
1 For more details , see the article entitled « Measures of inflation expectations in the euro area » in the July 2006 issue of the ECB 's Monthly Bulletin .
1 Za dodatne informacije glej članek z naslovom „Measures of inflation expectations in the euro area » , Monthly bulletin ECB , julij 2006 .
2 In 1999 and 2000 longer-term inflation expectations were available only on an annual basis .
2 Dolgoročnejša inflacijska pričakovanja so v letu 1999 in 2000 na voljo samo na letni ravni .
ECB Annual Report 2006 53
ECB Letno poročilo 2006
At the same time , the percentage of respondents expecting inflation to be 1.6% or below has decreased since 2001 . C h a r t B F re q u e n c y d i s t r i b u t i o n o f f i ve - ye a r - a h e a d i n f l a t i o n e x p e c t a t i o n s a m o n g S P F re s p o n d e n t s ( 2 0 0 1 - 0 6 ) 2001 2002 2003 2004 2005 2006
G r a f B Fr e k v e n č n a p o r a z d e l i t e v i n f l a c i j s k i h p r ičakovanj z a pet l et vna p rej med anketiranci SPF 2001 2002 2003 2004 2005 2006 G raf C Razme rje med po p ravki kratkoročnih in dolgoročnejših inflacijskih pričakovanj v anketi S P F ( 2 0 01 -- 2 0 0 6 ) ( odstotne točke )
x-axis : longer-term inflation rate ;
x os : dolgoročnejša stopnje inflacije ;
annual percentage changes y-axis : percentage of respondents 40 35 30 25 20 15 10 5 0 ≤ 1.5 1.6 1.7 1.8 1.9 2.0 2.1 2.2 ≥ 2.3 40 35 30 25 20 15 10 5 0
letne spremembe v odstotkih y os : odstotek anketirancev 40 35 30 25 20 15 10 5 0 ≤ 1,5 Vir : ECB . 1,6 1,7 1,8 1,9 2,0 2,1 2,2 ≥ 2,3 40 35 30 25 20 15 10 5 0
Source : ECB . C h a r t C R e l a t i o n s h i p b e t w e e n rev i s i o n s to short-term and longer-term inflation expectations in the SPF ( 2001-06 ) ( percentage points ) x-axis : change in short-term inflation expectations ( one year ahead ) y-axis : change in longer-term inflation expectations
x os : sprememba v kratkoročnih inflacijskih pričakovanjih ( 1 leto naprej ) y os : sprememba v dolgoročnejših inflacijskih pričakovanjih 1,5 1,5 1,0 0,5 0,0 - 0,5 - 1,0 - 1,5 - 1,5 Vir : ECB . - 1,0 - 0,5 0,0 0,5 1,0 1,0 0,5 0,0 - 0,5 - 1,0 - 1,5 1,5
A central bank 's ability to anchor inflation 1.0 1.0 expectations can be assessed on the basis of 0.5 0.5 the extent to which long-term inflation expectations respond to changes in very short 0.0 0.0 term inflation expectations .
Pri izvedenih stopnjah inflacije pa so opazna večja nihanja na ravni nad 2 %, vendar je lahko to povezano z dejstvom , da ne kažejo le inflacijskih pričakovanj , ampak tudi pozitivno in časovno spremenljivo premijo za inflacijsko tveganje . Povprečna merila inflacijskih pričakovanj na podlagi anket so presenetljivo stabilna .
Chart C plots the - 0.5 - 0.5 individual revisions in short-term inflation - 1.0 - 1.0 expectations ( i.e. one year ahead ) and longerterm expectations ( i.e. five years ahead ) - 1.5 - 1.5 - 1.5 - 1.0 - 0.5 0.0 0.5 1.0 1.5 between two survey rounds , as provided by Source : ECB . SPF participants .
Sposobnost centralne banke , da zasidra inflacijska pričakovanja , lahko ocenimo po tem , kako se dolgoročna inflacijska pričakovanja odzivajo na spremembe v zelo kratkoročnih inflacijskih pričakovanjih . Graf C prikazuje posamezne popravke kratkoročnih ( za eno leto vnaprej ) in dolgoročnejših ( za pet let vnaprej ) inflacijskih pričakovanj anketirancev SPF med dvema izvedbama ankete .
It suggests that there is indeed little correlation between movements in short-term inflation forecasts and movements in long-term expectations .
Kaže , da je korelacija med gibanjem kratkoročnih napovedi inflacije in gibanjem dolgoročnih pričakovanj dejansko majhna .
Despite a number of short-term price shocks on the upside ( for example , surges in oil prices , weather and food-related shocks , and unforeseen increases in administered prices and indirect taxes ) , combined with a persistent downward bias in the short-term inflation expectations of professional forecasters , no impact is visible on longer-term inflation expectations .
3 Kljub številnim navzgor delujočim cenovnim šokom ( npr . hiter dvig cen nafte , šoki , povezani z vremenom in hrano , nepredvideno povečanje nadzorovanih cen in posrednih davkov ) in kljub vztrajni navzdol usmerjeni pristranskosti , ki jo kažejo kratkoročna inflacijska pričakovanja v anketi SPF , ni videti nobenega vpliva na dolgoročnejša inflacijska pričakovanja .
The resilience of longer-term inflation expectations suggests that economic agents believe that the ECB will ensure that such short-term shocks will not affect medium to long-term price developments .
Vztrajnost dolgoročnejših inflacijskih pričakovanj kaže , da so gospodarski subjekti prepričani , da bo ECB zagotovila , da takšni kratkoročni šoki ne bodo vplivali na srednjeročna in dolgoročna cenovna gibanja .
54 ECB Annual Report 2006
ECB Letno poročilo 2006
Movements in probability distribution as an indication of perceived risks to price stability
Spremembe v verjetnostni porazdelitvi kot pokazatelju zaznanega tveganja za cenovno stabilnost
Chart D Break-even inflation rate and the probability of HICP inflation five years ahead being equal to or above 2 % ( annual percentage changes ;
Graf D Izvedena inflacijska stopnja in verjetnost 2 % ali višje inflacije po HICP čez 5 let ( letne spremembe v odstotkih ;
percentages ) ten-year break-even inflation rate ( left-hand scale )
odstotki )
probability of inflation five years ahead being equal to In the SPF , participants are also asked to or above 2 %, as reported in the SPF ( right-hand scale ) assign a probability distribution to their 50 2.5 forecast .
10 letna izvedena stopnja inflacije V anketi SPF morajo anketiranci določiti tudi ( lestvica na levi strani ) verjetnost 2 % ali višje inflacije o HICP čez 5 let glede verjetnostno porazdelitev svoje napovedi .
This distribution , expressed as a 2.3 47 percentage , provides information on the probability of the future outcome being within 2.1 44 a specific range .
na anketo SPF ( lestvica na desni strani ) Porazdelitev ( izražena v odstotkih ) kaže , 50 2,5 kakšna je verjetnost , da bodo dejanska 47 2,3 prihodnja gibanja znotraj določenega intervala .
On an aggregated level , it 41 1.9 helps to assess how , on average , survey respondents gauge the risk of the actual 1.7 38 outcome being above or below the most likely 1.5 35 range .
S pomočjo tega lahko na agregatni 44 2,1 ravni ocenimo , kako anketiranci v povprečju 41 1,9 presojajo tveganje , da bodo dejanska gibanja nad ali pod najbolj verjetnim razponom .
Given the quantitative definition of the ECB 's price stability objective , the probability , 1.3 32 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 as reported in the SPF , of longer-term inflation Sources : ECB , Reuters and ECB calculations .
Ker 38 1,7 je cilj cenovne stabilnosti ECB številčno 35 1,5 opredeljen , lahko verjetnost iz ankete SPF , da bo dejanska dolgoročna inflacija 2 % ali več , 32 1,3 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 uporabimo kot dodaten pokazatelj pri Viri : Banka za mednarodne poravnave , Reuters in izračuni ECB .
standing at 2 % or above might be used as a 1 ) The ten-year break-even inflation rate is derived from 2012further indicator to assess the risks to price maturity bonds until March 2005 and from 2015-maturity bonds thereafter .
ocenjevanju tveganj za cenovno stabilnost , kot Opomba : Desetletna izvedena stopnja inflacije je do marca 2005 jih zaznavajo anketiranci .
stability perceived by survey respondents .
Verjetnost , da bo izvedena iz obveznic z zapadlostjo marca 2012 , po marcu 2005 pa iz obveznic z zapadlostjo marca 2015 .
The probability , as reported by SPF participants , that in the longer term ( i.e. five years ahead ) inflation will stand at or above 2 % increased gradually from around 35 % in 2001 to around 40 % in 2003 .
inflacija po mnenju anketirancev SPF dolgoročno ( pet let vnaprej ) 2 % ali več , se je postopno povečala s 35 % v letu 2001 na približno 40 % v letu 2003 .
Over recent years it has stabilised somewhat , fluctuating within the 40-45 % range . As the mean of SPF longer-term inflation expectations has remained unchanged at 1.9% since early 2002 , these shifts in probability seem to reflect changes in survey respondents » risk assessment .
V zadnjih nekaj letih se je ta verjetnost nekoliko ustalila in se giblje v razponu od 40 % do 45 %. Ker je sredina dolgoročnejših inflacijskih pričakovanj v anketi SPF od začetka leta 2002 dalje ostala nespremenjena na ravni 1,9% , gibanja verjetnosti kažejo spremembe v tveganju , kot ga ocenjujejo anketiranci .
This view is confirmed by Chart D , which suggests some co-movement between the probability that inflation five years ahead will stand at or above 2 % and a measure of the ten-year break-even inflation rate , which incorporates an inflation risk premium .
To potrjuje tudi graf D , ki kaže določeno vzporedno gibanje med verjetnostjo , da bo čez pet let inflacija 2 % ali več , in merilom desetletne izvedene stopnje inflacije , ki vključuje tudi premijo za inflacijsko tveganje .
Conclusion Overall , an analysis based on cross-checking the various measures of longer-term inflation expectations suggests that , despite increases in actual inflation and in short-term inflation expectations owing to recent shocks , longer-term inflation expectations have shown considerable resilience and have generally remained well anchored at levels consistent with the ECB 's aim of keeping inflation below , but close to , 2 %.
Zaključek Analiza , ki temelji na medsebojnem preverjanju različnih meril dolgoročnejših inflacijskih pričakovanj , kaže , da so le-ta kljub rasti dejanske inflacije in povišanju kratkoročnih inflacijskih pričakovanj zaradi nedavnih šokov precej vztrajna in na splošno ostajajo trdno zasidrana na ravni , ki je skladna s ciljem ECB , da bo vzdrževala inflacijo na ravni 2 % ali pod njo .
At the same time , there is no reason for complacency , as the perceived risk of inflation standing at or above 2 % in the longer term has increased over time .
Kljub temu ni razloga za popuščanje , saj se je zaznano tveganje , da bo dolgoročna inflacija na ravni 2 % ali več , sčasoma okrepilo .
While this calls for ongoing vigilance , overall the evidence on long-term inflation expectations nevertheless supports the view that the ECB 's monetary policy is considered credible by economic agents in the euro area .
Medtem ko to od denarne politike zahteva nadaljnje budno spremljanje , informacije o dolgoročnih inflacijskih pričakovanjih vendarle podpirajo oceno , da denarna politika ECB med gospodarskimi subjekti euroobmočja velja za verodostojno .
INDIRECT EFFECTS REMAINED LIMITED AT LATER STAGES OF THE PRODUCTION CHAIN The overall annual growth rate of industrial producer prices ( excluding construction ) in the euro area rose , on average , from 4.1% in 2005 to 5.1% in 2006 ( see Chart 25 ) .
POSREDNI UČINKI V KASNEJŠIH FAZAH PROIZVODNE VERIGE SO OSTALI OMEJENI Skupna medletna stopnja rasti cen industrijskih proizvodov pri proizvajalcih ( brez gradbeništva ) se je v euroobmočju po 4,1% rasti v letu 2005 lani okrepila na 5,1% ( glej graf 25 ) .
Although this increase was driven mainly by energy prices , the annual growth rate of industrial producer prices excluding construction and energy also followed an upward trend in 2006 , reflecting strong pressure from non-energy commodity prices and the indirect effects of higher oil prices .
Medtem ko so povišanje povzročile predvsem cene energentov , je bil trend naraščanja v letu 2006 značilen tudi za medletno stopnjo rasti cen pri proizvajalcih brez gradbeništva in energentov , kar je bilo posledica močnih pritiskov s strani cen drugih primarnih surovin in posrednih učinkov višjih cen nafte .
ECB Annual Report 2006 55
ECB Letno poročilo 2006
C h a r t 2 5 B re a k d ow n o f i n d u s t r i a l p ro d u c e r p r i c e s ( annual percentage changes ;
Graf 25 Razčlenitev cen industrijskih proizvodov pri proizvajalcih ( medletne spremembe v odstotkih ;
monthly data ) energy ( left-hand scale ) industry excluding construction ( right-hand scale ) intermediate goods ( right-hand scale ) capital goods ( right-hand scale ) consumer goods ( right-hand scale ) 24 20 16 12 8 4 0 - 4 - 8 - 12 2002 2003 2004 2005 2006 12 10 8 6 4 2 0 - 2 - 4 - 6
mesečni podatki ) energenti ( lestvica na levi strani ) industrija brez gradbeništva ( lestvica na desni strani ) proizvodi za vmesno uporabo ( lestvica na desni strani ) proizvodi za investicije ( lestvica na desni strani ) proizvodi za široko porabo ( lestvica na desni strani ) 24 20 16 12 8 4 0 - 4 - 8 - 12 2002 Vir : Eurostat . 2003 2004 2005 2006 12 10 8 6 4 2 0 - 2 - 4 - 6
the upward impact associated with the indirect effects of past commodity price increases .
Takšna gibanja odražajo predvsem vpliv posrednih učinkov zaradi pretekle rasti cen primarnih surovin .
In the case of consumer goods , some deceleration could be observed after August owing to the combined impact of two special factors ( related to the prices of tobacco and health-related items ) .
Pri proizvodih za široko porabo je bilo po avgustu mogoče opaziti določeno umirjanje zaradi skupnega učinka dveh posebnih dejavnikov ( povezanih s cenami tobaka in postavkami v zvezi z zdravstvom ) .
Excluding the effect of these factors , the underlying pattern indicated that firms were partly able to pass on higher input costs to consumers .
Brez upoštevanja teh dejavnikov je bilo iz temeljne dinamike cen videti , da so bila podjetja sposobna deloma prenesti višje lastne stroške na potrošnike .
Overall , by the end of 2006 the pass-through of previous commodity price increases appeared limited at the producer level , possibly being mitigated by declines in oil prices after August and the appreciation of the euro over the fourth quarter .
V celoti gledano je bil do konca leta 2006 prenos predhodnih podražitev primarnih surovin na cene pri proizvajalcih omejen , k čemur sta verjetno pripomogla upad cen nafte po avgustu in apreciacija eura v zadnjem četrtletju .
Low labour cost pressures may have also played a role in dampening the effect of external price pressures .
Določeno vlogo pri umirjanju zunanjih cenovnih pritiskov so verjetno imeli tudi majhni pritiski s strani stroškov dela .
Nevertheless , there is an upside risk to inflation going forward in that higher non-wage input costs in some sectors could be passed on to consumers , should the pricing power of companies strengthen in line with the improving economic outlook .
Kljub temu še naprej obstajajo navzgor usmerjeni pritiski na inflacijo , saj bi lahko podjetja v nekaterih sektorjih prenesla višje lastne stroške , ki niso povezani s plačami , na potrošnike , če bi se z boljšimi gospodarskimi izgledi okrepila njihova moč pri oblikovanju cen .
DEVELOPMENTS IN LABOUR COSTS REMAINED MODERATE The annual growth rate of compensation per employee increased moderately in 2005 and 2006 .
GIBANJA STROŠKOV DELA SO OSTALA ZMERNA Medletna stopnja rasti sredstev za zaposlene se je v letih 2005 in 2006 zmerno povečala .
It rose to 2.1% on average over the first three quarters of 2006 , recovering from a substantially lower average level ( 1.6% ) in 2005 ( see Table 2 ) .
V prvih treh četrtletjih 2006 se je rast v povprečju okrepila na 2,1% v primerjavi z znatno nižjo 1,6% povprečno rastjo leta 2005 ( glej tabelo 2 ) .
Since growth in total hourly labour costs was relatively stable over the same period , the upward profile of the growth rate of compensation per employee is likely to have reflected an upward adjustment in hours worked per employee in line with the gradual recovery in economic activity .
Ker je bila rast skupnih stroškov dela na uro v istem obdobju približno nespremenjena , je to verjetno posledica povečanja števila opravljenih delovnih ur na zaposlenega v skladu s postopnim okrevanjem gospodarske aktivnosti .
13 The same developments were observed at the sectoral level in 2006 , with growth in compensation per employee being somewhat more dynamic and volatile in the industrial sectors than in the services sector ( see Chart 26 ) .
13 Enaka gibanja so bila leta 2006 zabeležena na ravni dejavnosti , pri čemer je bila rast sredstev za zaposlene nekoliko bolj dinamična in nestabilna v industriji kot v storitvenih
Such variations in the number 13 See the box entitled « Recent developments in total hours worked in the euro area » in the September 2006 issue of the ECB 's Monthly Bulletin .
Medletna stopnja rasti cen proizvodov za vmesno porabo se je v prvi polovici leta 2006 močno pospešila ( z 1,9% decembra 2005 na 6,4% avgusta 2006 ) .
The annual rate of growth of intermediate goods prices accelerated significantly in the first half of 2006 , rising from 1.9% in December 2005 to 6.4% in August 2006 .
To je bila najvišja stopnja rasti v več kot desetletju in je bila večinoma posledica močnega dviga cen industrijskih surovin , zlasti kovin .
This was the highest rate of increase observed in over a decade and was due largely to an upsurge in the prices of industrial raw materials , in particular metal prices .
Poleg tega so k pritiskom na rast cen proizvodov za vmesno porabo prispevali tudi posredni učinki zaradi podražitev cen nafte , čeprav je bil ta vpliv manjši .
In addition , the indirect effect of the increase in oil prices also contributed , albeit to a lesser extent , to upward pressure on intermediate goods prices . In the second half of 2006 intermediate goods price inflation remained high .
V drugi polovici leta 2006 je inflacija , merjena s cenami proizvodov za vmesno porabo , dejansko ostala visoka . Kratkoročna dinamika se je proti koncu leta vendarle umirila , verjetno zaradi določenega umirjanja rasti cen drugih primarnih surovin razen energentov ter tudi zaradi znižanja cen nafte in apreciacije eura do ameriškega dolarja .
However , its short-term dynamics slowed towards the end of the year , probably as a result of some easing in the growth of non-energy commodity prices , as well as the decline observed in oil prices and the appreciation of the euro vis-à-vis the US dollar .
Nižje v proizvodni verigi je bila inflacija , merjena s cenami pri proizvajalcih , zmernejša , čeprav je medletna rast cen proizvodov za investicije in široko porabo še naprej sledila trendu naraščanja , ki se je začel sredi leta 2005 .
Further down the production chain , producer price inflation was more muted , although annual growth in capital and consumer goods prices continued the upward trend observed since mid-2005 .
13 Glej okvir z naslovom „Nedavna gibanja števila skupno opravljenih ur v euroobmočju » , Mesečni bilten ECB , september 2006 .
56 ECB Annual Report 2006
ECB Letno poročilo 2006
Ta b l e 2 L a b o u r c o s t i n d i c a t o r s ( annual percentage changes ) 2004 Negotiated wages Total hourly labour costs Compensation per employee Memo items Labour productivity Unit labour costs Sources : Eurostat , national data and ECB calculations . Note : Data on negotiated wages do not include Slovenia .
Ta b e l a 2 K a z a l c i s t r o š ko v d e l a ( medletne spremembe v odstotkih ) 2004 Dogovorjene plače Skupaj stroški dela na uro Sredstva na zaposlenega Zaznamki Produktivnost dela Stroški dela na enoto proizvoda 2,1 2,4 2,1 1,0 1,1 2005 2,1 2,4 1,6 0,7 0,9 2006 2,2 .
. of hours worked per employee also have an upward impact on labour productivity per employee , implying that they are neutral as regards developments in unit labour costs .
Viri : Eurostat , nacionalni podatki in izračuni ECB . Opomba : Podatki o dogovorjenih plačah ne vključujejo Slovenije .
Overall , available labour cost indicators confirmed a picture of continued moderate wage developments in 2006 , although the situation varied greatly from country to country .
Zaradi takšnega gibanja števila opravljenih delovnih ur na zaposlenega se je povečala tudi produktivnost dela na zaposlenega , kar pa ni vplivalo na gibanje stroškov dela na enoto proizvoda . Razpoložljivi kazalniki stroškov dela na splošno potrjujejo , da se je zmerna rast plač leta 2006 nadaljevala , čeprav so med državami obstajale velike razlike .
The increase in the growth rate of those indicators observed in the second quarter appears to have been of a temporary nature , owing to the impact of one-off payments in specific countries .
Kaže , da je bila okrepitev stopnje rasti teh kazalnikov v drugem četrtletju le začasna , in sicer zaradi enkratnih plačil v določenih državah .
Negotiated wage growth continued to be moderate in 2006 ( standing at 2.2% on average , compared with 2.1% in 2005 ) , despite volatility in the course of the year .
Rast dogovorjenih plač je bila leta 2006 še naprej zmerna ( v povprečju 2,2% v primerjavi z 2,1% rastjo leta 2005 ) , kljub nihanjem tekom leta .
The annual growth rate of unit labour costs remained stable at 0.8% in the first three quarters of 2006 , at levels below those observed in 2005 and previous years .
Medletna stopnja rasti stroškov dela na enoto proizvoda je v prvih treh četrtletjih leta 2006 ostala nespremenjena na ravni 0,8% , kar je manj kot leta 2005 in v prejšnjih letih .
Overall , labour costs have continued to contribute to subdued domestic inflationary pressures in the euro area .
Na splošno so stroški dela še naprej prispevali k umirjenim domačim inflacijskim pritiskom v euroobmočju .
Hence , the strengthening of economic activity and improvements in labour market conditions in 2006 do not appear to have resulted in a significant accumulation of wage pressures over the course of the year .
Videti je , da rast gospodarske aktivnosti in izboljšanje razmer na trgu dela leta 2006 nista povzročila večje krepitve plačnih pritiskov tekom leta .
This probably reflected the impact on wage negotiations of certain factors , such as the threat of relocation in a context of strong global competitive pressures , especially in the manufacturing sector , and an enhanced awareness of the need to preserve cost competitiveness .
K temu je verjetno prispeval vpliv določenih dejavnikov na rezultat plačnih pogajanj , npr . grožnje o premestitvi proizvodnje v razmerah močnih svetovnih konkurenčnih pritiskov , zlasti v predelovalnih dejavnostih , ter večje zavedanje o nujnosti ohranjanja stroškovne konkurenčnosti .