natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The item « impact of swaps and FRAs » is equal to the difference between the interest ( or deficit / surplus ) as defined in the excessive deficit procedure and in the ESA 95 .
Postavka „posli zamenjave in dogovori o terminski obrestni meri » je enaka razliki med obrestmi ( oz . primanjkljajem / presežkom ) , kot so opredeljene v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem in v ESR 95 .
See Regulation ( EC ) No 2558/2001 of the European Parliament and Council on the reclassification of settlements under swaps arrangements and under forward rate agreements . 30
Glej Uredbo ( ES ) št . 2558/2001 Evropskega parlamenta in Sveta glede reklasifikacije poravnav v okviru poslov zamenjave ( swap ) in nestandardiziranih terminskih pogodb .
CHAPTER 1 Table 8 Projections of ageing-induced fiscal burden ( percentages ) 2004 Elderly dependency ratio ( population aged 65 and over as a proportion of the population aged 15-64 ) Change in age-related government expenditure ( as a percentage of GDP ) compared with 2004 22.3 2010 23.4 - 0.7 2020 26.0 - 0.9 2030 33.4 0.3 2040 39.3 0.8 2050 44.9 1.4
Tabela 8 Napovedi javnofinančnega bremena zaradi staranja prebivalstva ( odstotki ) 2004 Koeficient starostne odvisnosti starih ( delež prebivalstva v starosti 65 let ali več glede na prebivalstvo v starosti 15 -- 64 let ) Sprememba v javnofinančnih odhodkih , povezanih s starostjo ( v odstotkih BDP ) , v primerjavi z letom 2004 2010 2020 2030 2040 2050
Source : European Commission ( 2006 ) , « The impact of ageing on public expenditure : projections for the EU25 Member States on pensions , health care , long-term care , education and unemployment transfers ( 2004-2050 ) » . Report prepared by the Economic Policy Committee and the European Commission ( DG ECFIN ) .
Vir : Evropska komisija ( 2006 ) : „The impact of ageing on public expenditure : projections for the EU25 Member States on pensions , health care , long-term care , education and unemployment transfers ( 2004-2050 ) » , poročilo , ki sta ga pripravila Odbor za ekonomsko politiko in Evropska komisija ( DG-ECFIN ) .
ECB Convergence Report May 2006 31
ECB Konvergenčno poročilo maj 2006
3 EXCHANGE RATE DEVELOPMENTS Table 9 ( a ) Exchange rate stability Membership of the exchange rate mechanism ( ERM II ) Membership since Devaluation of bilateral central rate on country 's own initiative Maximum upward and downward deviations 1 ) 28 June 2004 to 28 April 2006 Euro Maximum upward deviation 0.0 Yes 28 June 2004 No Maximum downward deviation 0.0
3 GIBANJA DE VIZNEGA TEČAJA Tabela 9 ( a ) Stabilnost deviznega tečaja Sodeluje v mehanizmu deviznih tečajev ( ERM II ) Sodeluje od Devalvacija dvostranskega centralnega tečaja na pobudo države Največji odklon navzgor ali navzdol 1 ) Od 28 . junija 2004 do 28 .
Source : ECB .
P O G L AV J E 1 PREGLED E KO N O M S K E KO N V E R G E N C E L I T VA Vir : ECB .
1 ) Maximum percentage deviations from ERM II central rate .
1 ) Najvišji odklon v odstotkih od centralnega tečaja ERM II .
Ten-day moving average of daily data at business frequency .
Desetdnevno drseče povprečje dnevnih podatkov , zbranih v dnevih poslovanja .
( b ) Key indicators of exchange rate pressure for the Lithuanian litas ( average of three-month period ending in specified month ) 2004 July Exchange rate volatility Short-term interest rate differential 2 ) 1 ) Oct. 0.0 0.6
( b ) Ključni kazalniki tečajnih pritiskov na litovski litas ( trimesečno povprečje ob koncu navedenega meseca ) 2004 jul. Nihanja deviznega tečaja 1 ) Razlika v kratkoročnih obrestnih merah 2 ) 0,0 0,6 2005 apr. 0,0 0,4 2006 jan. 0,0 0,1
July 0.0 0.2
jul. 0,0 0,2
0.0 0.6 Sources : National data and ECB calculations .
Viri : nacionalni podatki in izračuni ECB .
1 ) Annualised monthly standard deviation ( as a percentage ) of daily percentage changes of the exchange rate against the euro .
1 ) Standardni mesečni odklon na letni ravni ( v odstotkih ) dnevnih odstotnih sprememb tečaja do eura .
2 ) Differential ( in percentage points ) between three-month interbank interest rates and the three-month EURIBOR .
2 ) Razlika ( v odstotnih točkah ) med trimesečnimi medbančnimi obrestnimi merami in trimesečno obrestno mero EURIBOR .
Chart 5 Lithuanian litas : deviation from ERM II central rate ( daily data ;
Graf 5 Litovski litas : odklon od centralnega tečaja ERM II ( dnevni podatki ;
percentage deviation ;
odklon v odstotkih ;
1 May 2004 to 28 April 2006 ) 15 12 9 6 3 0 - 3 - 6 - 9 - 12 - 15 Q2 Q3 Q4 2004 Q1 Q2 Q3 2005 Q4 Q1 2006 15 12 9 6 3 0 - 3 - 6 - 9 - 12 - 15
15 12 9 6 3 0 - 3 - 6 - 9 - 12 - 15 II III IV 2004 I II 2005 III IV I 2006 15 12 9 6 3 0 - 3 - 6 - 9 - 12 - 15
Note : The vertical line indicates the date of entry into ERM II ( 28 June 2004 ) .
Opomba : Navpična črta kaže datum vstopa v ERM II ( 28 . junij 2004 ) .
A positive / negative deviation from the central parity implies that the currency is at the strong / weak side of the band .
Pozitiven / negativen odklon od centralnega tečaja pomeni , da je valuta na močnejši / šibkejši strani razpona .
For the Lithuanian litas , the fluctuation band is ± 15 %.
Razpon nihanja za litovski litas je ± 15 %.
Deviations prior to 28 June 2004 refer to the Lithuanian litas 's central rate as established upon ERM II entry . 32
Odklon pred 28 . junijem 2004 se nanaša na centralni tečaj litasa , kakor je bil določen ob vstopu v ERM II .
CHAPTER 1 Table 10 Lithuanian litas : real exchange rate developments ( monthly data ;
Tabela 10 Litovski litas : gibanja realnega tečaja ( mesečni podatki ;
percentage deviations ;
odklon v odstotkih ;
April 2006 compared with different benchmark periods ) Average Jan. 1996 to Apr. 2006 Real bilateral exchange rate against the euro 1 ) Memo items : Nominal effective exchange rate 2 ) Real effective exchange rate 1 ) , 2 ) 9.5 13.8 11.3 Average Jan. 1999 to Apr. 2006 1.8 6.5 4.4 E X A M I N AT I O N OF ECONOMIC CONVERGENCE LITHUANIA
april 2006 v primerjavi z različnimi referenčnimi obdobji ) Povprečje od jan. 1996 do apr. 2006 Realni dvostranski tečaj do eura 1 ) Zaznamki Nominalni efektivni tečaj 2 ) Realni efektivni tečaj 1 ) , 2 ) 9,5 13,8 11,3 Povprečje od jan. 1999 do apr. 2006 1,8 6,5 4,4
Note : A positive sign indicates an appreciation , while a negative sign indicates a depreciation .
Opomba : Pozitiven predznak pomeni apreciacijo , negativen predznak pa depreciacijo .
1 ) Based on HICP and CPI developments .
1 ) Na podlagi gibanj HICP in CPI .
2 ) Effective exchange rate against the euro area , non-euro area EU Member States and ten other major trading partners .
2 ) Efektivni tečaj v primerjavi z euroobmočjem , državami članicami EU zunaj euroobmočja in desetimi drugimi najpomembnejšimi trgovinskimi partnericami .
Table 11 External developments ( as a percentage of GDP , unless otherwise stated ) 1996 Current account plus capital account balance Combined direct and portfolio investment balance 1 ) Direct investment balance Portfolio investment balance Net international investment position Exports of goods and services 2 ) Imports of goods and services 2 ) Exports of goods to the euro area 3 ) , 4 ) Imports of goods from the euro area 3 ) , 4 ) Memo items : Intra-EU25 exports of goods 3 ) , 4 ) Intra-EU25 imports of goods 3 ) , 4 ) - 8.9 4.2 1.9 2.3 - 13.9 52.2 61.8 29.7 31.8 54.5 53.6 1997 - 9.9 5.3 3.3 2.0 - 18.5 53.1 63.4 27.4 34.7 50.8 57.7 1998 - 11.7 8.1 8.3 - 0.2 - 22.5 45.7 57.2 30.4 36.8 58.8 60.7 1999 - 11.0 9.1 4.4 4.7 - 34.3 39.1 49.2 36.4 35.3 73.5 60.0 2000 - 5.9 5.6 3.3 2.3 - 35.0 44.6 50.9 32.0 32.3 74.6 54.5 2001 - 4.7 5.8 3.6 2.2 - 34.6 49.8 55.2 26.7 34.7 73.4 54.8 2002 - 4.7 5.1 5.0 0.1 - 32.9 52.8 58.3 25.7 35.4 69.2 56.5 2003 - 6.4 2.3 0.8 1.5 - 33.4 51.3 57.0 27.5 34.7 62.5 55.8 2004 - 6.4 3.2 2.3 0.9 - 34.7 52.2 59.2 30.4 35.6 66.9 63.3 2005 - 5.6 1.1 2.6 - 1.5 - 35.4 58.3 65.3 28.5 32.3 65.3 59.0
Tabela 11 Zunanja gibanja ( v odstotkih BDP , razen če ni navedeno drugače ) 1996 Saldo tekočega in kapitalskega računa skupaj Saldo neposrednih in portfeljskih naložb skupaj 1 ) Neposredne naložbe Portfeljske naložbe Neto stanje mednarodnih naložb Izvoz blaga in storitev 2 ) Uvoz blaga in storitev 2 ) Izvoz blaga v euroobmočje 3 ) , 4 ) Uvoz blaga in storitev iz euroobmočja 3 ) , 4 ) Zaznamki Izvoz blaga znotraj EU 25 3 ) , 4 ) Uvoz blaga znotraj EU 25 3 ) , 4 ) 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 - 8,9 4,2 1,9 2,3 - 13,9 52,2 61,8 29,7 31,8 54,5 53,6
Sources : ESCB and European Commission ( Eurostat ) .
- 5,6 1,1 2,6 - 1,5 - 35,4 58,3 65,3 28,5 32,3 65,3 59,0 Vira : ESCB in Evropska komisija ( Eurostat ) .
1 ) Differences between the total and the sum of the components are due to rounding .
1 ) Razlike med skupnim zneskom in seštevkom komponent so posledica zaokroževanja .
2 ) Balance of payments statistics .
2 ) Statistika plačilne bilance .
3 ) External trade statistics .
3 ) Zunanjetrgovinska statistika .
4 ) As a percentage of total exports / imports .
4 ) Odstotek skupnega uvoza / izvoza .
ECB Convergence Report May 2006 33
ECB Konvergenčno poročilo maj 2006
4 LONG-TERM INTEREST RATE DEVELOPMENTS Table 12 Long-term interest rates ( percentages ;
4 GIBANJA DOLGOROČNIH OBRESTNIH MER Tabela 12 Dolgoročne obrestne mere ( v odstotkih ;
average of observations through period ) 2005 Dec. Long-term interest rate 1 ) Reference value 2 ) Euro area 3 ) 3.8 3.4 Jan. 3.6 3.4 2006 Feb. 3.5 3.6 Mar . 3.7 3.7 Apr. 2005 to Mar .
povprečje podatkov za posamezno obdobje ) 2005 dec. Dolgoročna obrestna mera 1 ) Referenčna vrednost 2 ) Euroobmočje 3 ) 3,8 3,4 2006 feb. 3,5 3,6 od apr. 2005 do mar .
Sources : ECB and European Commission .
Vira : ECB in Evropska komisija .
1 ) The long-term interest rate is based on primary market yields .
1 ) Dolgoročna obrestna mera temelji na stopnjah donosa na primarnem trgu .
2 ) Calculation for the April 2005 to March 2006 period is based on the unweighted arithmetic average of the interest rate levels of Poland , Finland and Sweden , plus 2 percentage points .
2 ) Izračun za obdobje od aprila 2005 do marca 2006 temelji na netehtanem aritmetičnem povprečju stopenj obrestnih mer na Poljskem , Finskem in Švedskem , čemur se prištejeta 2 odstotni točki .
3 ) The euro area average is included for information only .
3 ) Povprečje za euroobmočje je navedeno zgolj informativno .
Chart 6 ( a ) Long-term interest rate ( LTIR ) ( monthly averages in percentages ) ( b ) LTIR and HICP inflation differentials vis-à-vis the euro area ( monthly averages in percentage points ) long-term interest rate differential HICP inflation differential 10.0 9.0 8.0 7.0 6.0 5.0 4.0 3.0 2001 2002 2003 2004 2005 10.0 9.0 8.0 7.0 6.0 5.0 4.0 3.0 5.0
Graf 6 ( a ) Dolgoročna obrestna mera ( mesečno povprečje v odstotkih ) ( b ) Razlika v dolgoročni obrestni meri in inflaciji po HICP v primerjavi z euroobmočjem ( mesečno povprečje v odstotnih točkah ) razlika v dolgoročni obrestni meri razlika v inflaciji po HICP 10,0 9,0 8,0 7,0 6,0 5,0 4,0 3,0 2001 2002 2003 2004 2005 Vira : ECB in Evropska komisija .
34 ECB Convergence Report May 2006
ECB Konvergenčno poročilo maj 2006
CHAPTER 1 2.2 SLOVENIA domestic interest rates relatively high and thereby maintaining a positive spread versus comparable euro area interest rates .
V referenčnem obdobju od aprila 2005 do marca 2006 je 12-mesečna povprečna stopnja inflacije , merjene z indeksom HICP , v Sloveniji znašala 2,3% , kar je pod referenčno vrednostjo 2,6% za merilo cenovne stabilnosti ( glej tabelo 1 ) .
1 This in turn facilitated the move towards price stability . The disinflation process has also been broadly supported by fiscal policy and structural reforms , including the progressive de-indexation of financial contracts and wages , and the gradual liberalisation of financial markets .
Po najnovejših podatkih bo 12-mesečno povprečje stopenj medletne inflacije po HICP v prihodnjih mesecih predvidoma ostalo stabilno . Pregled daljšega obdobja za nazaj kaže , da Slovenija beleži nizke stopnje inflacije šele v nedavnem in razmeroma kratkem obdobju .
For most of the period from 1996 to 2005 , inflation developments should be viewed against a background of fairly robust output growth . After real GDP growth was somewhat more subdued between 2001 and 2003 , it has picked up again since 2004 ( see Table 2 ) .
Inflacija cen življenjskih potrebščin ( CPI ) se je postopno zmanjševala do leta 1999 , ko je bil trend prekinjen , in začela ponovno padati po letu 2000 ( glej graf 1 ) . Inflacija po HICP se je postopoma znižala z 9,9% v letu 1996 na 6,1% v letu 1999 in v letu 2000 nato ponovno narasla na 8,9% .
Labour market conditions have remained fairly stable over time , with the unemployment rate fluctuating mostly within a range of 6-7 %.
K temu ponovnemu povečanju inflacije so prispevali številni dejavniki , predvsem uvedba davka na dodano vrednost , silovito povečanje domačega povpraševanja , hitra rast plač in povečanje uvoznih cen .
Compensation per employee growth rose to double-digit figures in 2000 and 2001 , before declining to 7.7% in 2004 2 .
Proces dezinflacije se je ponovno stopnjeval po letu 2000 , tako da je inflacija postopno padla in v letu 2005 znašala 2,5% .
In conjunction with a temporary slowdown in labour productivity growth , this resulted in a substantial increase in unit labour cost growth in 2000 and 2001 , followed by a gradual decline to 3.8% in 2004 . Import prices have been rather volatile during the period under review , mainly reflecting exchange rate and oil price developments .
Ta dinamika inflacije odraža več pomembnih političnih odločitev . Leta 2001 je bila sprejeta nova usmeritev denarne politike , katere temeljni cilj , cenovna stabilnost , je določen v novem zakonu o Banki Slovenije .
Relatively small increases in import prices in 2002 and 2003 facilitated the process of disinflation during these two years .
Prizadevanja za vmesni cilj denarne rasti so bila opuščena , uveden pa je bil dvostebrni okvir denarne politike , ki zajema denarna in realna gospodarska gibanja .
The general pattern of decelerating inflation developments is also apparent from other relevant indices , such as HICP inflation excluding unprocessed food and energy and CPI inflation excluding changes in net indirect taxes ( see Table 2 ) . Looking at recent trends , the annual average rate of HICP inflation reached 2.5% in 2005 .
Hkrati z denarno politiko je bila sprejeta nova politika deviznega tečaja na podlagi nepokrite obrestne paritete , ki je denarni politiki omogočila , da vzdržuje obrestne mere na dovolj visoki ravni za nadaljevanje procesa dezinflacije . Od 28 .
The annual rate of HICP inflation was 2.6% in January 2006 , before falling to 2.0% in March ( see Table 3a ) . A decline in non-energy industrial goods prices and lower food price 1 2 For more details , see Section 2.2.3 entitled « Exchange rate developments » .
junija 2004 , ko je Slovenija vstopila v ERM II , je bila denarna politika usmerjena k ohranjanju stabilnega menjalnega razmerja do eura . V obdobju pregleda je Banka Slovenije z uporabo deviznega swapa vzdrževala stabilen tečaj
Data for compensation per employee for 2005 are not yet available . Average monthly gross earnings growth was 4.9% in 2005 , up from 4.6% in 2004 .
tolarja do eura in hkrati ohranjala razmeroma visoke obrestne mere , s čimer je zagotavljala pozitiven razpon do primerljivih obrestnih mer euroobmočja1 . S tem je ustvarila pogoje za doseganje cenovne stabilnosti .
2.2.1 PRICE DEVELOPMENTS Over the reference period from April 2005 to March 2006 , the average rate of HICP inflation in Slovenia was 2.3% , i.e. below the reference value of 2.6% for the criterion on price stability ( see Table 1 ) .
K procesu dezinflacije so v splošnem prispevale tudi javnofinančna politika in strukturne reforme , vključno z nadaljnjo deindeksacijo finančnih pogodb in plač , ter postopna liberalizacija finančnih trgov .
On the basis of the most recent information , the 12-month average of annual HICP inflation rates is expected to remain stable in the coming months .
Pri analizi inflacijskih gibanj v večini obdobja od leta 1996 do leta 2005 je treba upoštevati tudi razmeroma hitro gospodarsko rast .
Looking back over a longer period , Slovenia has been recording low inflation rates only for a relatively short period of time . Consumer price inflation in Slovenia decreased gradually until 1999 , when the downward trend was interrupted , and then started to fall again after 2000 ( see Chart 1 ) .
Realni BDP je med letoma 2001 in 2003 naraščal nekoliko počasneje , od leta 2004 pa se je rast ponovno okrepila ( glej tabelo 2 ) . Razmere na trgu dela so bile ves čas precej stabilne , stopnja brezposelnosti pa se je večinoma gibala med 6 % in 7 %.
HICP inflation gradually declined from 9.9% in 1996 to 6.1% in 1999 , and then rose again to 8.9% in 2000 .
Rast sredstev na zaposlenega je v letih 2000 in 2001 dosegla dvomestno vrednost , nato pa v letu 20042 padla na 7,7% . Skupaj z začasno nekoliko počasnejšo rastjo produktivnosti dela je rast plač med letoma 2000 in 2001 povzročila občutno povečanje stroškov dela na enoto proizvoda .
This renewed increase was due to several factors , most notably the introduction of a value added tax , a surge in domestic demand , strong wage increases and a jump in import prices .
V letu 2004 so stroški dela postopno ponovno padli na 3,8% . Uvozne cene so bile v obdobju pregleda precej nestabilne , k čemur so največ prispevala tečajna gibanja in gibanja cen nafte .
The disinflation process gained momentum again after 2000 , with inflation gradually coming down to 2.5% in 2005 .
Razmeroma majhno povečanje uvoznih cen v letih 2002 in 2003 je v teh dveh letih omogočilo proces dezinflacije .
This inflation pattern reflects a number of important policy choices .
Osnovni vzorec zmanjševanja inflacije je razviden tudi iz drugih kazalnikov , npr .
In 2001 a new monetary policy framework was adopted , with the primary objective of price stability being enshrined in the new Banka Slovenije Law .
iz inflacije po HICP brez nepredelane hrane in energentov ter inflacije po indeksu cen življenjskih potrebščin ( CPI ) brez sprememb neto posrednih davkov ( glej tabelo 2 ) .
The pursuit of an intermediate target for monetary growth was abandoned and a two-pillar monetary policy framework introduced , covering both monetary and real economic developments .
Med novejšimi trendi je povprečna medletna inflacija po HICP leta 2005 dosegla 2,5% .
At the same time , monetary policy was complemented by an exchange rate policy guided by the uncovered interest parity , which enabled monetary policy to maintain sufficiently high interest rates to support disinflation .
Medletna stopnja inflacije po HICP je januarja 2006 znašala 2,6% , nato pa v marcu padla na 2,0% ( glej tabelo 3 ) . Padec cen industrijskega blaga brez energentov ter nižja inflacija cen 1 2 Za podrobnosti glej poglavje 3 z naslovom „Gibanja deviznega tečaja » .
Since 28 June 2004 , when Slovenia joined ERM II , monetary policy has been geared towards maintaining exchange rate stability vis-à-vis the euro .
Podatki o sredstvih na zaposlenega v letu 2005 še niso na voljo .
During the period under review , Banka Slovenije used its foreign exchange swap facility to maintain the stability of the euro-tolar exchange rate , while keeping
Povprečna mesečna bruto plača je v letu 2005 naraščala po stopnji 4,9% , v letu 2004 pa po stopnji 4,6% .
inflation due to increased international and domestic competition counteracted the upward impact of oil price increases . The impact of recent oil price hikes has also been mitigated by frequent adjustments in the excise duties , which , according to Banka Slovenije , reduced inflation over the reference period by 0.06 percentage point .
POGLAVJE 1 hrane , ki jo je povzročila okrepljene mednarodna in domača konkurenca , je ublažila pritiske na rast inflacije zaradi višjih cen nafte . Učinek nedavnih povečanj cen nafte so ublažile tudi pogoste prilagoditve trošarin , ki so po navedbah Banke Slovenije inflacijo v referenčnem obdobju zmanjšale za 0,06 odstotne točke .
Banka Slovenije estimates that , on balance , changes in indirect taxes and administered prices added around 1.9 percentage points to inflation in 2005 , of which about 1.3 percentage points were due to higher energy prices .
Po ocenah Banke Slovenije so spremembe v posrednih davkih in nadzorovanih cenah k inflaciji v letu 2005 skupno prispevale približno 1,9 odstotne točke , od česar približno 1,3 odstotne točke odpade na višje cene energentov .
The current inflation picture should be viewed against a background of relatively dynamic economic conditions .
Pri obravnavi sedanjih inflacijskih gibanj je treba upoštevati razmeroma dinamične gospodarske razmere .
In the fourth quarter of 2005 , real GDP grew by 3.7% year on year , resulting in an average growth rate of 3.9% for the year as a whole .
V četrtem četrtletju 2005 se je realni BDP v primerjavi z enakim obdobjem pred enim letom povečal za 3,7% , tako da je povprečna medletna stopnja rasti za leto 2005 znašala 3,9% .
Looking ahead , as regards foreseeable factors that will exert upward pressure on inflation in Slovenia , the harmonisation of excise taxes on tobacco is expected to be implemented in three steps by 2008 , contributing in total up to 0.5 percentage point to HICP inflation .
Glede dejavnikov , ki bodo po pričakovanjih spodbujali rast inflacije v prihodnosti , bo uskladitev trošarin za tobačne izdelke predvidoma izvedena v treh korakih do leta 2008 , k inflaciji po HICP pa bo predvidoma skupno prispevala do 0,5 odstotne točke .
Furthermore , the possible VAT rate increase envisaged in the budget for 1 January 2007 to compensate for the gradual abolition of payroll tax may have a direct upward impact on inflation of around 0.7 percentage point in 2007 .
V letu 2007 utegne neposredno povečanje inflacije za približno 0,7 odstotne točke povzročiti tudi morebitno povečanje davka na dodano vrednost , ki je v proračunu predvideno za 1 . januar 2007 in naj bi nadomestilo izpad prihodkov zaradi postopne odprave davka na izplačane plače .
Moreover , a number of upside risks to the inflation outlook can be identified .
Poleg tega je treba izpostaviti še nekatera druga inflacijska tveganja .
First , the current relatively strong growth of domestic demand , fuelled by accelerating credit expansion , could gain additional momentum , with further interest rate convergence towards the level of the euro area .
Prvič , s približevanjem obrestnih mer ravni euroobmočja se utegne še dodatno okrepiti že sicer razmeroma visoko domače povpraševanje , ki ga spodbuja vse hitrejša kreditna rast .
Second , risks relate to the fading downward effects of increased competition on inflation , which have been present since mid-2004 and were partially associated with Slovenia 's accession to the EU .
Drugič , tveganja so povezana tudi s slabitvijo dezinflacijskih pritiskov okrepljene konkurence , ki so bili prisotni od sredine leta 2004 in so deloma povezani s slovenskim vstopom v EU .
Finally , potential additional second-round effects stemming from recent energy price increases , in conjunction with a strengthening of domestic demand and possible adjustments in administered prices may exert significant upward pressure on wages and inflation . A particular uncertainty associated with wage developments is that the new wage agreement
In končno , morebitni dodatni sekundarni učinki , ki izhajajo iz nedavnih povečanj cen energentov , lahko v povezavi s krepitvijo domačega povpraševanja in možnimi prilagoditvami nadzorovanih cen povzročijo močne pritiske na rast plač in inflacije .
for 2006 and beyond has not yet been concluded .
Pri plačnih gibanjih dodatno negotovost zbuja dejstvo , da novi sporazum o politiki plač za leto 2006 in prihodnja leta še ni sklenjen .
Looking further ahead , the catching-up process is likely to have a bearing on inflation in the coming years , given that the GDP per capita and price level are still lower in Slovenia than in the euro area ( see Table 2 ) .
Glede gibanj v prihodnosti lahko na inflacijo v prihodnjih nekaj letih vpliva proces dohitevanja , saj sta BDP na prebivalca in raven cen v Sloveniji še vedno nižja kot v euroobmočju ( glej tabelo 2 ) .