natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ONGOING IMPROVEMENTS IN THE LABOUR MARKET Labour market conditions in the euro area improved significantly in 2006 , with employment growing at a rate of 0.3% to 0.5% quarter on quarter ( see Table 4 ) and the level of employment increasing by more than two million .
RAZMERE NA TRGU DELA SE ŠE NAPREJ IZBOLJŠUJEJO Razmere na trgu dela v euroobmočju so se leta 2006 precej izboljšale , saj se je zaposlenost medčetrtletno povečevala po stopnji od 0,3% do 0,5% ( glej tabelo 4 ) , raven zaposlenosti pa
This performance seems to be in line with the pattern of economic growth , contained real labour costs and the likely impact of recent labour market policy measures which have facilitated the expansion of part-time work and self-employment .
se je povečala za več kot dva milijona .
From a sectoral perspective , employment rose strongly in the services and construction sectors , while the protracted decline in industry ( excluding construction ) came to an end .
Ti rezultati so skladni z dinamiko gospodarske rasti , obrzdanimi realnimi stroški dela in verjetno tudi z učinkom nedavnih ukrepov politike trga dela , ki so spodbujali zaposlitve s
It should be noted that this is the first time that such levels have been achieved since the beginning of the series in 1993 . Although this clearly indicates a cyclical rebound in labour market conditions in 2006 , part of the decrease in the unemployment rate can be assessed as being of a structural nature , reflecting the impact of labour market reforms in some euro area countries .
ECB Letno poročilo 2006
The slowdown in productivity growth witnessed since the mid-1990s may , in part , have been driven by the transitory effects of a structural increase in the utilisation of Ta b l e 4 L a b o u r m a r ke t d eve l o p m e n t s ( percentage changes compared with the previous period ;
Ta b e l a 4 G i b a n j a n a t r g u d e l a ( spremembe v odstotkih glede na prejšnje obdobje ;
percentages ) 2004 Labour force Employment Agriculture 1 ) Industry 2 ) -- excluding construction -- construction Services 3 ) Rates of unemployment 4 ) Total Under 25 25 and over 1.0 0.8 - 1.2 - 0.5 - 1.3 1.5 1.4 8.8 18.2 7.5 2005 0.5 0.8 - 1.4 - 0.1 - 1.3 2.7 1.2 8.6 17.7 7.4 2006 .
odstotki ) 2004 Delovna sila Zaposlenost Kmetijstvo 1 ) Industrija 2 ) -- brez gradbeništva -- gradbeništvo Storitve 3 ) Stopnje brezposelnosti 4 ) Skupaj Pod 25 let 25 let in več 1,0 0,8 - 1,2 - 0,5 - 1,3 1,5 1,4 8,8 18,2 7,5 2005 0,5 0,8 - 1,4 - 0,1 - 1,3 2,7 1,2 8,6 17,7 7,4 2006 .
7.8 16.5 6.7 2004 Q3 0.3 0.3 1.5 - 0.0 - 0.4 1.1 0.4 8.8 18.2 7.5 2004 Q4 0.2 0.3 - 1.1 0.1 0.1 0.2 0.5 8.8 18.1 7.5 2005 Q1 0.1 0.1 - 1.3 - 0.2 - 0.7 1.0 0.3 8.8 18.2 7.5 2005 Q2 - 0.0 0.1 0.0 0.0 - 0.4 0.9 0.1 8.7 17.7 7.4 2005 Q3 - 0.1 0.2 0.1 - 0.2 - 0.1 - 0.3 0.3 8.4 17.3 7.2 2005 Q4 0.2 0.3 0.1 0.3 - 0.0 0.9 0.3 8.4 17.4 7.2 2006 Q1 0.3 0.5 0.2 0.1 - 0.1 0.6 0.7 8.2 17.2 7.0 2006 Q2 0.1 0.5 0.7 0.3 0.1 0.7 0.5 7.8 16.4 6.7 2006 Q3 0.1 0.3 - 1.8 0.2 - 0.0 0.9 0.4 7.7 16.5 6.6 2006 Q4 .
7,8 16,5 6,7 2004 III 0,3 0,3 1,5 - 0,0 - 0,4 1,1 0,4 8,8 18,2 7,5 2004 IV 0,2 0,3 - 1,1 0,1 0,1 0,2 0,5 8,8 18,1 7,5 2005 I 0,1 0,1 - 1,3 - 0,2 - 0,7 1,0 0,3 8,8 18,2 7,5 2005 II - 0,0 0,1 0,0 0,0 - 0,4 0,9 0,1 8,7 17,7 7,4 2005 III - 0,1 0,2 0,1 - 0,2 - 0,1 - 0,3 0,3 8,4 17,3 7,2 2005 IV 0,2 0,3 0,1 0,3 - 0,0 0,9 0,3 8,4 17,4 7,2 2006 I 0,3 0,5 0,2 0,1 - 0,1 0,6 0,7 8,2 17,2 7,0 2006 II 0,1 0,5 0,7 0,3 0,1 0,7 0,5 7,8 16,4 6,7 2006 III 0,1 0,3 - 1,8 0,2 - 0,0 0,9 0,4 7,7 16,5 6,6 2006 IV .
Sources : Eurostat and ECB calculations .
Vira : Eurostat in izračuni ECB .
1 ) Includes fishing , hunting and forestry .
1 ) Vključuje tudi ribištvo , lovstvo in gozdarstvo .
2 ) Includes manufacturing , construction , mining and quarrying , electricity , gas and water supply .
2 ) Vključuje predelovalno dejavnost , gradbeništvo , rudarstvo , rudarstvo ter oskrbo z elektriko , plinom in vodo .
3 ) Excludes extra-territorial bodies and organisations .
3 ) Ne vključuje eksteritorialnih organov in organizacij .
4 ) Percentage of the labour force according to ILO recommendations .
4 ) Odstotek delovne sile po priporočilih ILO .
ECB Annual Report 2006
Rast produktivnosti dela v celotnem gospodarstvu se je tekom leta 2006 dodatno okrepila .
C h a r t 3 0 U n e m p l oy m e n t ( monthly data ;
Okrepitev je spodbujala predvsem industrija Graf 30 Brezposelnost ( mesečni podatki ;
seasonally adjusted ) annual change in millions ( left-hand scale ) 1 ) percentage of the labour force ( right-hand scale ) 2.5 2.0 1.5 1.0 0.5 0.0 - 0.5 - 1.0 - 1.5 - 2.0 9.0 8.8 8.6
desezonirano ) letna sprememba v milijonih ( lestvica na levi strani ) 1 ) odstotek delovne sile ( lestvica na desni strani ) 2,5 2,0 1,5 1,0 0,5 0,0 - 0,5 - 1,0 - 1,5 - 2,0 2002 2003 2004 2005 2006 Vir : Eurostat 1 ) Letne spremembe niso desezonirane .
C h a r t 3 1 L a b o u r p ro d u c t i v i t y ( annual percentage changes ) services industry excluding construction 6.0 6.0 5.0
G r a f 31 P r o d u k t i v n o s t d e l a ( medletne spremembe v odstotkih ) storitve industrija brez gradbeništva 6,0 6,0
Source : Eurostat . 1 ) Annual changes are not seasonally adjusted .
( brez gradbeništva ) , medtem ko je bila rast produktivnosti v storitvenih dejavnostih nespremenjena na ravni precej pod rastjo produktivnosti v industriji ( glej graf 31 ) . Krepitev produktivnosti dela je bila deloma povezana s ciklično oživitvijo gospodarstva euroobmočja v letu 2006 .
Source : Eurostat .
Kljub temu ostaja rast produktivnosti v euroobmočju nezadovoljiva , slabše rezultate pa lahko razložimo tudi s strukturnimi dejavniki .
relatively low-skilled labour within the context of the implementation of labour market reforms . However , lower productivity growth in the euro area also reflects insufficient use of new
Umiritev produktivnosti dela od sredine devetdesetih let dalje so verjetno povzročili tudi začasni učinki strukturnega povečanja uporabe razmeroma nizko usposobljene delovne sile , kar je bilo povezano z izvajanjem reform na trgu dela .
productivity-enhancing technologies , together with a lack of competition and the stringent regulatory environment in product markets ( see Box 5 ) .
Nižja rast produktivnosti v euroobmočju pa kaže tudi nezadostno uporabo novih tehnologij , ki zvišujejo produktivnost , ter pomanjkanje konkurence in zaostreno normativno okolje na trgih proizvodov ( glej okvir 5 ) .
B ox 5
Okvir 5
DEVELOPMENTS IN EURO AREA PRODUCTIVITY AND THE NEED FOR STRUCTURAL REFORMS Productivity improvements are a key determinant of economic growth and increases in real income per capita in the medium to long run .
GIBANJA PRODUKTIVNOSTI EUROOBMOČJA IN NUJNOST STRUKTURNIH REFORM Izboljšanje produktivnosti je ključni dejavnik gospodarske rasti in povečevanja realnega dohodka na prebivalca v srednjeročnem in dolgoročnem obdobju .
Against this background , this box reviews the main developments in euro area labour productivity over the past fifteen years and discusses the need for policies that contribute to increasing productivity growth in the future .
Ta okvir ponuja pregled glavnih gibanj produktivnosti dela euroobmočja v zadnjih petnajstih letih in govori o nujnosti politik , ki prispevajo k nadaljevanju rasti produktivnosti .
Productivity is measured in terms of labour productivity , which is defined as real output per unit of labour input .
Produktivnost se meri v obliki produktivnosti dela , ki je opredeljena kot realni proizvod na enoto vložka dela . Vložek dela pa se meri na dva načina , in sicer kot skupno število opravljenih delovnih ur ali kot število zaposlenih .
Labour input , in turn , is measured in two ways , namely in terms of either the total hours worked or the number of persons employed .
2 Povprečna letna rast produktivnosti dela , merjena s številom opravljenih delovnih ur , se je zmanjšala z 2,1% , kolikor je znašala v obdobju 1990 -- 95 , na 1,3% v obdobju 1996 -- 2005 .
1 1 It is worth mentioning that , while the use of total hours worked is the preferred option from an economic point of view , estimates of hours worked are subject to measurement errors .
3 V istem obdobju 1 Pri tem je treba omeniti , da je skupno število opravljenih delovnih ur z ekonomskega vidika sicer boljša možnost , vendar lahko na ocene o številu opravljenih delovnih ur vplivajo napake pri merjenju .
While the data convey relevant information in terms of comparing trends over time , they are unsuitable for cross-country comparisons of the level of hours worked in any given year .
2 Zaradi trendnega zniževanja povprečnega števila opravljenih delovnih ur je rast produktivnosti dela v euroobmočju običajno nižja , če jo merimo glede na število zaposlenih . 3 Glej tudi članek z naslovom „Labour productivity developments in the euro area : aggregate trends and sectoral patterns » , Monthly bulletin ECB , julij 2004 , in okvir z naslovom „Developments in euro area labour quality and their implications for labour productivity growth » , Monthly bulletin ECB , oktober 2005 .
ECB Annual Report 2006 63
ECB Letno poročilo 2006
C h a r t A L a b o u r p ro d u c t i v i t y g row t h p e r h o u r wo r ke d ( average annual percentage changes ) 1990-1995 1996-2005 2.5 2.0 1.5 1.0 0.5 0.0 2.5 2.0 1.5 1.0 0.5 0.0
Graf A Rast produktivnosti dela na opravljeno delovno uro ( povprečne medletne spremembe v odstotkih ) 1990 -- 1995 1996 -- 2005 2,5 2,0 1,5 1,0 0,5 0,0 2,5 2,0 1,5 1,0 0,5 0,0
C h a r t B L a b o u r p ro d u c t i v i t y g row t h p e r p e r s o n e m p l oye d ( average annual percentage changes ) 1990-1995 1996-2005 2.5 2.0 1.5 1.0 0.5 0.0 2.5 2.0 1.5 1.0 0.5 0.0
Graf B Rast produktivnosti dela na z a p o s l e n e ga ( povprečne medletne spremembe v odstotkih ) 1990 -- 1995 1996 -- 2005 2,5 2,0 1,5 1,0 0,5 0,0 2,5 2,0 1,5 1,0 0,5 0,0
Euro area United States
Euroobmočje
Sources : Groningen Growth and Development Centre and ECB calculations .
Vira : Groningen Growth and Development Centre in izračuni ECB .
Over the past ten years the development of euro area productivity has been disappointing . A decline in euro area labour productivity growth vis-à-vis the United States can be observed , irrespective of whether labour input is measured per hour worked or per person employed .
se je rast produktivnosti dela v ZDA , merjeno s številom opravljenih delovnih ur , povečala z 1,1% na 2,4% ( glej graf A ) .
2 Average annual labour productivity growth per hour worked declined from 2.1% in the period 1990-1995 to 1.3% in the period 1996-2005 . 3 This contrasts with an increase , from 1.1% to 2.4% , in US labour productivity growth per hour worked over the same period ( see Chart A ) .
Merjeno s številom zaposlenih pa se je rast produktivnosti dela v euroobmočju zmanjšala z 1,7% v obdobju 1990 -- 95 na 0,8% v obdobju 1996 -- 2005 , isti kazalnik za ZDA pa se je medtem povečal z 1,3% na 2,1% ( glej graf B ) .
Measured in terms of persons employed , euro area labour productivity growth declined from 1.7% in the period 1990-1995 to 0.8% in the period 1996-2005 , while the corresponding US indicator rose from 1.3% to 2.1% ( see Chart B ) .
4 Med obema obdobjema se je rast produktivnosti dela tako obrnila ( tako glede na opravljene delovne ure kot tudi glede na število zaposlenih ) , pri čemer so ZDA v zadnjih desetih letih prehitele euroobmočje .
4 There has thus been a turnaround in labour productivity growth ( both per hour worked and per person employed ) , with the euro area having been overtaken by the United States over the past ten years .
Čeprav naj bi na ta gibanja deloma vplivali Ta b e l a A I z b r a n i s t r u k t u r n i k a z a l c i ciklični dejavniki , imajo pri tem pomembno vlogo tudi strukturni dejavniki .
While these developments may , in part , have been influenced by cyclical factors , the role played by structural factors cannot be ignored . The slowdown observed in the growth of euro area labour productivity is partly attributable to higher labour utilisation .
Upočasnitev rasti produktivnosti dela v euroobmočju lahko deloma pojasnimo z večjo uporabo delovne sile . Na to so med drugim verjetno vplivale posebne reforme na trgu dela , ki so jih izvajale nekatere države euroobmočja , kot je npr .
One factor behind the latter development may have been the specific labour market reforms implemented in some euro area countries , such as a reduction of tax wedges and the implicit tax on early retirement 5 , as well as a relaxation of employment protection legislation ( especially in the 1990s ) and support for the development of part-time work .
zmanjšanje davčnega primeža in implicitni davek na zgodnje upokojevanje 5 ter omilitev določil glede varnosti zaposlitve ( zlasti v devetdesetih letih ) in spodbujanje zaposlitve s krajšim delovnim časom .
These measures , which were all aimed at increasing employment opportunities , in particular for low-skilled , female , young and older workers , have had a clear positive effect on employment rates ( see Table A ) .
Ti ukrepi , katerih cilj je bilo povečati zaposlitvene možnosti zlasti nižje izobraženih , žensk , mlajših in starejših brezposelnih , so imele nedvomen pozitiven učinek na stopnjo zaposlenosti ( glej tabelo A ) .
2 Owing to the trend decline in average hours worked , euro area labour productivity growth tends to be lower when measured per person employed .
Vira : Eurostat in OECD . 1 ) Podatki za euroobmočje so tehtana povprečja .
3 See also the article entitled « Labour productivity developments in the euro area : aggregate trends and sectoral patterns » in the July 2004 issue of the ECB 's Monthly Bulletin , and the box entitled « Developments in euro area labour quality and their implications for labour productivity growth » in the October 2005 issue of the ECB 's Monthly Bulletin .
2 ) Podatki se nanašajo na leto 2003 . 3 ) Podatki se nanašajo na leto 2004 .
4 Data from the Groningen Growth and Development Centre ( GGDC ) Total Economy Database are used in this analysis , and the source data are available from www.ggdc.net .
4 V analizi so bili uporabljeni podatki Groningen Growth and Development Centre ( GGDC ) Total Economy Database , izvirni podatki pa so na voljo na www.ggdc.net .
The GGDC data are based on OECD sources , but also include additional calculations ( which , importantly , take account of differences in quality adjustment ) .
Podatki GGDC temeljijo na virih OECD , vendar vključujejo tudi dodatne preračune ( kot najpomembnejše je upoštevanje razlik zaradi prilagoditev kakovosti .
5 The implicit tax rate is defined as the amount of pension « lost » on account of later retirement ( in present value terms ) relative to labour income . 64
5 Implicitna davčna stopnja je opredeljena kot znesek „izgubljene » pokojnine zaradi poznejše upokojitve ( izraženo v sedanji vrednosti ) glede na dohodek od dela .
Nevertheless , taxes and benefits , as well as the level of employment protection legislation , remain significantly lower in the United States .
Kljub temu so davki in socialni prejemki ter raven zaščite varnosti zaposlitve v ZDA še naprej precej nižji .
As a result , the overall employment rate in the euro area is clearly below that recorded in the United States ( see Table A ) .
Zaradi tega je skupna stopnja zaposlenosti v euroobmočju precej nižja kot v ZDA ( glej tabelo A ) .
The need to raise employment levels in the euro area will , to some extent , continue to put pressure on euro area labour productivity growth .
Ker je treba raven zaposlitve v euroobmočju zvišati , bo to do določene mere še naprej povzročalo negativne pritiske na rast produktivnosti dela v euroobmočju .
However , this apparent trade-off between employment and productivity is likely to be temporary .
Kljub temu naj bi takšno domnevno izključevanje med zaposlenostjo in produktivnostjo trajalo le začasno .
It does , however , add emphasis to the crucial importance of implementing the appropriate institutional setting for the euro area to enhance innovation and its diffusion in order to boost labour productivity growth .
Vseeno pa to opozarja na ključni pomen , ki ga ima vzpostavitev ustreznega institucionalnega okolja , da bi lahko euroobmočje povečalo inovacije in raznolikost ter s tem pospešilo rast produktivnosti dela .
Ta b l e A S e l e c t e d s t r u c t u r a l i n d i c a t o r s Euro area 1 ) 1995 2005 Labour market ( percentages ) Overall employment rate 58 Female employment rate 47 Older workers » employment rate 33 Share of part-time work 12.7 Innovation ICT investment ( percentage of GDP ) 2 ) R & D investment ( percentage of GDP ) 3 )
Ta b l e B R a s t p r o d u k t i v n o s t i d e l a n a o p r a v l j e n o d e l o v n o u r o p o d e j a v n o s t i h 1 ) ( povprečni letni prispevki v odstotnih točkah ) Euroobmočje 1990 -- 95 1996 -- 2003 Dejavnosti skupaj Izdelovalci IKT Predelovalne dejavnosti Storitve Uporabniki IKT Predelovalne dejavnosti Storitve Dejavnosti , nepovezane z IKT Predelovalne dejavnosti Storitve Drugo 2,3 0,3 0,2 0,1 0,5 0,2 0,3 1,5 0,5 0,6 0,5 1,5 0,4 0,2 0,2 0,4 0,1 0,3 0,7 0,3 0,2 0,3 ZDA 1990 -- 95 1996 -- 2003 1,0 0,7 0,5 0,2 0,3 0,0 0,3 0,1 0,2 - 0,2 0,0 2,5 0,9 0,6 0,3 1,3 0,1 1,1 0,3 0,2 0,1 0,0
3 ) Data refer to 2004 . Another important factor behind the diverging developments in labour productivity growth in the euro area and the United States is the higher increase in capital intensity ( capital services per hour worked ) in the latter country , reflecting stronger investment in information and communications technology ( ICT ) equipment , in particular in the services sector ( see Table A ) .
Drug pomemben dejavnik , ki tudi pojasnjuje različna gibanja v rasti produktivnosti dela med euroobmočjem in ZDA , je višja rast kapitalske intenzivnosti ( kapitalske storitve na opravljeno delovno uro ) v ZDA , kar je posledica večjih naložb v opremo z informacijskokomunikacijsko tehnologijo ( IKT ) , zlasti v storitvenih dejavnostih ( glej tabelo A ) .
When looking at sectoral developments , it appears that euro area productivity has lagged behind that of the United States primarily in the field of ICT-using services , including the retail and wholesale trade sectors and the financial intermediation sector ( see Table B ) .
Razčlenitev po dejavnostih kaže , da produktivnost euroobmočja zaostaja za ZDA predvsem na področju storitev , ki uporabljajo IKT , vključno s trgovino na drobno in debelo ter finančnim posredništvom ( glej tabelo B ) .
In addition , the role of the ICT-producing sector in the euro area has been limited on account of its relatively small share in real GDP .
Poleg tega je vloga sektorja , ki proizvaja IKT , v euroobmočju omejena zaradi njegovega razmeroma majhnega deleža v BDP .
Only in traditional non-ICT sectors has productivity growth in the euro area been higher than in the United States , but this lead has clearly been eroded over the past ten years .
Rast produktivnosti v euroobmočju je bila večja kot v ZDA samo v tradicionalnih sektorjih , ki niso povezani z IKT , vendar se je tudi tu prednost v zadnjih desetih letih očitno zmanjšala .
The structural characteristics of the US economy -- a more flexible labour market , a higher degree of competition in product markets and lower barriers to entry for new firms , as well as a more efficient capital market -- have apparently been more conducive to exploiting the opportunities provided by new technologies .
Strukturne značilnosti gospodarstva ZDA -- prožnejši trg dela , večja stopnja konkurence na trgih proizvodov , nižje ovire za vstopanje novih podjetij na trg in učinkovitejši trg kapitala -- so bile očitno bolj primerne za izkoriščanje priložnosti , ki jih ponujajo nove tehnologije .
6 Over the past fifteen years , the euro area has made significant and steady progress in easing product market regulation and creating a more business-friendly economic environment .
6 Euroobmočje je v zadnjih petnajstih letih doseglo pomemben in trajen napredek pri uvajanju prožnejše ureditve na trgih proizvodov in pri ustvarjanju prijaznejšega poslovnega okolja .
Moreover , the adoption of the Services Directive by the European Parliament in December 2006 will undoubtedly contribute to improving the situation in this field .
Poleg tega bo direktiva o storitvah , ki jo je decembra 2006 sprejel Evropski parlament , zagotovo prispevala k izboljšanju na tem področju .
Nevertheless , the extension and deepening of the internal market remain a priority , since the existing regulatory environment in the euro area is still overly complex , in particular by comparison with the United States , thus posing an obstacle to innovation and labour productivity gains .
Kljub temu ostaja širitev in poglabljanje notranjega trga prednostna naloga , saj je sedanji regulativni okvir euroobmočja še vedno prezapleten , zlasti v primerjavi z ZDA , in tako predstavlja oviro za inovacije in izboljšanje produktivnosti dela .
This may , in part , explain why the levels of R & D and venture capital investment -- two important driving forces behind innovation -- are still significantly below those observed in the United States .
S tem lahko deloma razložimo , zakaj je raven naložb v R & R in tvegani kapital , ki sta dva pomembna spodbujevalca inovacij , še vedno pod ravnjo ZDA . Da bi lahko v celoti izkoristili prednosti učinkovitejšega regulativnega okolja , bi morala te ukrepe spremljati prizadevanja za izboljšanje izobraženosti in usposobljenosti delovne sile .
6 Task Force of the Monetary Policy Committee of the ESCB , « Competition , productivity and prices in the euro area services sector » , ECB Occasional Paper No 44 , April 2006 ;
6 Projektna skupina Odbora za denarno politiko ESCB , „Competition , productivity and prices in the euro area services sector » , ECB Occasional Paper št . 44 , april 2006 ;
and R. Gómez-Salvador , A. Musso , M. Stocker and J. Turunen , « Labour productivity developments in the euro area » , ECB Occasional Paper No 53 , October 2006 .
R. Gómez-Salvador , A. Musso , M. Stocker in J. Turunen , „Labour productivity developments in the euro area » , ECB Occasional Paper št . 53 , oktober 2006 .
ECB Annual Report 2006 65
ECB Letno poročilo 2006
In order to take full advantage of a more efficient regulatory environment , however , these measures need to be accompanied by efforts to improve the labour force 's level of education and expertise . Technological advancement results in jobs shifting from low to high-skilled workers through a process of « creative destruction » .
Tehnološki napredek pomeni , da se delovna mesta prek „ustvarjalnega uničenja » preusmerjajo od nizko k visoko usposobljenim delavcem .
Thus , measures to promote improvements in skills and lifelong learning contribute to innovation and facilitate the use of advanced technologies . Thus far , investment in human capital in Europe has been inadequate for a « knowledge-intensive » economy .
Ukrepi za boljšo usposobljenost in vseživljenjsko učenje tako prispevajo k inovacijam in spodbujajo uporabo naprednih tehnologij .
In 2004 , for instance , only 23 % of 25-64 year-olds in the euro area attained a tertiary level of education , as compared with 39 % in the United States . Ta b l e B S e c t o r a l l a b o u r p ro d u c t i v i t y g row t h p e r h o u r wo r ke d 1 ) ( annual average percentage point contributions ) Euro area 1990-95 1996-2003 Total industries ICT-producing Manufacturing Services ICT-using Manufacturing Services Non-ICT Manufacturing Services Other 2.3 0.3 0.2 0.1 0.5 0.2 0.3 1.5 0.5 0.6 0.5 1.5 0.4 0.2 0.2 0.4 0.1 0.3 0.7 0.3 0.2 0.3 United States 1990-95 1996-2003 1.0 0.7 0.5 0.2 0.3 0.0 0.3 0.1 0.2 - 0.2 0.0 2.5 0.9 0.6 0.3 1.3 0.1 1.1 0.3 0.2 0.1 0.0
Za oblikovanje na znanju temelječega gospodarstva so bile naložbe v človeški kapital v Evropi do sedaj nezadostne . Leta 2004 je na primer samo 23 % ljudi v euroobmočju starih od 25 do 64 let doseglo terciarno raven izobraževanja v primerjavi z 39 % v ZDA .
To sum up , the regulatory environment plays a major role in explaining labour productivity developments .
Povzamemo lahko , da ima regulativno okolje pomembno vlogo pri pojasnjevanju gibanj produktivnosti dela .