natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Note : Data refer to the year-end except for 2007 ( third quarter ) . 2007 , compared with net inflows of Euros 140 billion a year earlier .
Opomba : Podatki se nanašajo na konec leta , razen pri letu 2007 ( tretje četrtletje )
Lower net inflows of debt securities , amounting to Euros 60 billion as opposed to Euros 124 billion in 2006 , accounted for most of the decrease in net portfolio inflows and mainly reflected considerably smaller net purchases of euro area bonds and notes by non-resident investors . However , this masks two distinct trend movements in the course of 2007 .
Kljub rahli okrepitvi v oktobru 2007 je videti , da so po pretresih vlagatelji iz euroobmočja in tujine omejili svoje tuje naložbe v dolžniške in lastniške instrumente , kar je verjetno posledica nekoliko previdnejše naložbene strategije .
After a sharp increase in the early part of the year , net inflows in debt instruments subsequently subsided . As for equity securities , the euro area registered higher net inflows in 2007 , amounting to Euros 175 billion as opposed to Euros 153 billion in 2006 .
Pri neposrednih naložbah so nižji neto odlivi v letu 2007 zrcalili predvsem višje prilive neposrednih tujih naložb v euroobmočje .
This was mainly the result of considerably smaller net purchases of foreign equity by euro area residents ( down from Euros 156 billion to Euros 50 billion ) , which were only partly offset by lower purchases of euro area equity by foreign investors .
Hkrati so neposredne naložbe družb iz euroobmočja v tujino ostale razmeroma močne .
All in all , recent data seem to suggest that the financial account of the euro area was affected by the credit market turbulence that began in August 2007 .
To je posledica visoke dobičkonosnosti multinacionalnih družb euroobmočja , ki se je v zadnjih nekaj letih vztrajno izboljševala .
Despite some rebound in October 2007 , euro area and foreign investors appear to have reduced their foreign investments in both debt and equity instruments in the wake of the turmoil , possibly reflecting more cautious foreign investment strategies .
Poleg tega so družbe euroobmočja verjetno izkoristile krepitev eura za nakup premoženja v tujini .
Turning to direct investment , the lower net outflows in 2007 primarily reflected higher foreign direct investment inflows into the euro area .
Na podlagi skupnih tokov v štirih četrtletjih do tretjega četrtletja 2007 so bili glavni prejemniki neposrednih naložb euroobmočja ZDA .
In addition , euro area firms may have been taking advantage of the strengthening of the euro to buy assets abroad . Based on cumulated flows over four quarters , up to the third quarter of 2007 the main recipients of euro area direct investment were the United States , the United Kingdom , offshore financial centres , Switzerland and countries that have joined the EU since 2004 .
Združeno kraljestvo , eksteritorialna finančna središča , Švica in države , ki so v EU vstopile od leta 2004 , ZDA in Združeno kraljestvo sta bila v tem obdobju hkrati največja vlagatelja v euroobmočju .
The United States and the United Kingdom were the biggest investors in the euro area over this period . INTERNATIONAL INVESTMENT POSITION DETERIORATED FURTHER IN 2007 Data on the international investment position of the euro area vis-à-vis the rest of the world , available up to the third quarter of 2007 , indicate that the euro area recorded net liabilities of Euros 1,299 billion vis-à-vis the rest of the world ( representing 14.8% of euro area GDP ) , compared with net liabilities of Euros 1,024 billion ( 12.1% of GDP ) at the end of 2006 ( see Chart 37 ) .
STANJE MEDNARODNIH NALOŽB SE JE LETA 2007 ŠE NAPREJ POSLABŠEVALO Podatki o stanju mednarodnih naložb euroobmočja do tujine , na voljo do tretjega četrtletja 2007 , kažejo , da je euroobmočje imelo neto obveznosti do tujine v višini 1,299 milijard EUR ( 14,8% BDP euroobmočja ) , medtem ko so te obveznosti ob koncu leta 2006 znašale 1,024 milijard EUR oz , 12,1% BDP ( glej graf 37 ) .
This increase in net liabilities in 2007 resulted mainly from an increase in the net liability positions in portfolio investment ( by Euros 340 billion ) and other investment ( by Euros 72 billion ) , which were offset by an increase in the net asset positions in direct investment ( by Euros 80 billion ) and financial derivatives ( by Euros 43 billion ) .
Povečanje neto obveznosti v letu 2007 je v glavnem posledica povečanja neto stanja obveznosti iz naslova porfteljskih naložb ( za 340 milijard EUR ) in drugih naložb ( za 72 milijard EUR ) , kar se je izravnalo s povečanjem neto imetja iz naslova neposrednih naložb ( za 80 milijard EUR ) in izvedenih finančnih instrumentov ( za 43 milijard EUR ) .
Reserve assets remained broadly unchanged .
Rezerve so ostale v glavnem nespremenjene .
Overall , the increase in the euro area 's net international liability position was largely driven by revaluation effects resulting from asset price changes and movements in the euro exchange rate .
Na splošno je povečanje neto mednarodnih obveznosti euroobmočja v glavnem izhajalo iz revalorizacijskih učinkov , ki so bili posledica sprememb v cenah finančnih sredstev in gibanj v tečaju eura .
An appreciation of the euro typically lowers the euro value of assets by more than the value of liabilities and leads to an increase in the net debtor position .
Zaradi apreciacije eura se vrednost imetij v eurih običajno zmanjša bolj kot vrednost obveznosti , kar povzroča povečanje neto dolžniške pozicije .
82 ECB Annual Report 2007
ECB Letno poročilo 2007
3 ECONOMIC AND MONETARY DEVELOPMENTS IN NON-EURO AREA EU MEMBER STATES ECONOMIC ACTIVITY Real GDP growth in the non-euro area EU Member States remained robust in 2007 ( see Table 6 ) .
3 GOSPODARSKA IN DENARNA GIBANJA V DRŽAVAH ČLANICAH EU ZUNAJ EUROOBMOČJA GOSPODARSKA AKTIVNOST Realna rast BDP v državah članicah EU zunaj euroobmočja je bila leta 2007 še naprej močna ( glej tabelo 6 ) .
9 While this pattern of strong economic activity was widely observed across countries , annual growth rates differed considerably .
9 Čeprav je bila močna gospodarska aktivnost dosežena v vseh državah , so se medletne stopnje rasti močno razlikovale .
Annual average real GDP growth was highest in the Baltic States and Slovakia , where it stood around 8 %.
Povprečna medletna realna rast BDP je bila najvišja v baltskih državah in na Slovaškem , kjer je dosegla 8 % ali več .
In the Czech Republic , Poland and Romania , annual average real GDP growth was also very strong , at between 6.0% and 6.5% .
Tudi na Češkem , Poljskem in v Romuniji je bila povprečna medletna realna rast BDP zelo močna ( med 6,0% in 6,5% ) .
Real GDP growth was lowest in Denmark and Hungary , at 1.8% and 1.3% respectively .
Realna rast BDP je bila najnižja na Danskem in Madžarskem , in sicer 1,8% oziroma 1,3% .
In Cyprus , Malta , Sweden and the United Kingdom , growth remained robust between 2.8% and 4.4% .
Na Cipru , Malti , Švedskem in v Združenem kraljestvu pa je rast ostala okrepljena na ravni med 2,8% in 4,4% .
Private consumption was spurred by increasing gains in real disposable income , associated with accelerated wage increases and rising employment .
Zasebno potrošnjo je spodbujala rast realnega razpoložljivega dohodka , povezana s pospešeno rastjo plač in vse večjo zaposlenostjo .
Growth in gross fixed capital formation benefited inter alia from an extended period of favourable financing conditions and a stronger inflow of EU structural funds in many countries .
Na rast bruto investicij v osnovna sredstva sta med drugim pozitivno vplivala dolgotrajno obdobje ugodnih pogojev financiranja in močnejši priliv strukturnih skladov EU v številnih državah .
In the majority of countries , rapid credit growth and an expansionary fiscal stance also contributed to robust growth in domestic demand .
V večini držav članic sta k močni rasti domačega povpraševanja prispevala tudi hitra rast kreditov in ekspanzivna fiskalna politika .
Net exports contributed negatively to growth in most non-euro area EU Member States , despite solid growth in foreign demand , as strong demand for imports outpaced export growth .
Neto izvoz je imel v večini držav članic EU zunaj euroobmočja negativen vpliv na rast kljub razmeroma visoki rasti tujega povpraševanja , saj je močno povpraševanje po uvozu prehitevalo rast izvoza .
The contribution of net exports to real GDP growth was significantly positive only in Hungary , Malta , Slovakia and Sweden .
Prispevek neto izvoza k realni rasti BDP je bil zelo pozitiven samo na Madžarskem , Malti , Slovaškem in Švedskem .
Overall , export growth in 2007 remained robust , although it decelerated in most countries compared with 2006 .
Na splošno je ostala rast izvoza leta 2007 močna , čeprav se je v primerjavi z letom 2006 v večini držav zmanjšala .
Growth in exports was supported by strong demand in key trading partners and sizeable foreign direct investment inflows in recent years , while strong import growth was underpinned by robust domestic demand and the relatively high import content of exports .
Na rast izvoza sta pozitivno vplivala močno povpraševanje pri ključnih trgovinskih partnericah in izrazit priliv neposrednih tujih investicij v zadnjih letih , medtem ko sta močno rast uvoza spodbujala močno domače povpraševanje in razmeroma velik delež uvoza v izvozu .
9 The non-euro area EU Member States referred to in this section comprise the 14 EU Member States outside the euro area in the period to the end of December 2007 ( i.e. Bulgaria , the Czech Republic , Denmark , Estonia , Cyprus , Latvia , Lithuania , Hungary , Malta , Poland , Romania , Slovakia , Sweden and the United Kingdom ) .
Ob močnejši gospodarski aktivnosti so se leta 2007 v večini držav članic EU zunaj euroobmo9 Med državami članicami EU zunaj euroobmočja , ki so obravnavane v tem poglavju , je 14 držav članic EU zunaj euroobmočja v obdobju do konca decembra 2007 ( Bolgarija , Češka , Danska , Estonija , Ciper , Latvija , Litva , Madžarska , Malta , Poljska , Romunija , Slovaška , Švedska in Združeno kraljestvo ) .
Table 6 Real GDP growth in the non-euro area EU Member States and the euro area ( annual percentage changes ) 2004 Bulgaria Czech Republic Denmark Estonia Cyprus Latvia Lithuania Hungary Malta Poland Romania Slovakia Sweden United Kingdom EU11 1 ) EU14 2 ) Euro area 6.6 4.5 2.3 8.3 4.2 8.7 7.3 4.8 0.2 5.3 8.5 5.2 4.1 3.3 5.7 3.8 2.1 2005 6.2 6.4 2.5 10.2 4.0 10.6 7.9 4.1 3.4 3.6 4.2 6.6 3.3 1.8 4.9 2.7 1.6 2006 6.1 6.4 3.9 11.2 4.0 11.9 7.7 3.9 3.4 6.2 7.9 8.5 4.1 2.9 6.4 3.9 2.8 2007 .
Tabela 6 Rast realnega BDP v državah članicah EU , ki niso del euroobmočja , in v euroobmočju ( medletne spremembe v odstotkih ) 2004 Bolgarija Češka Danska Estonija Ciper Latvija Litva Madžarska Malta Poljska Romunija Slovaška Švedska Združeno kraljestvo EU-11 1 ) EU-14 2 ) Euroobmočje 6,6 4,5 2,3 8,3 4,2 8,7 7,3 4,8 0,2 5,3 8,5 5,2 4,1 3,3 5,7 3,8 2,1 2005 6,2 6,4 2,5 10,2 4,0 10,6 7,9 4,1 3,4 3,6 4,2 6,6 3,3 1,8 4,9 2,7 1,6 2006 6,1 6,4 3,9 11,2 4,0 11,9 7,7 3,9 3,4 6,2 7,9 8,5 4,1 2,9 6,4 3,9 2,8 2007 .
2.6 2007 Q1 6.2 6.5 3.9 10.1 4.3 11.1 7.6 2.5 3.9 6.7 6.1 8.7 3.1 3.1 6.2 3.8 3.1 2007 Q2 6.6 6.5 - 0.1 7.6 4.2 11.1 7.6 1.5 3.5 6.7 5.7 9.7 2.8 3.2 6.0 3.5 2.4 2007 Q3 4.5 6.3 1.5 6.2 4.7 10.6 11.6 0.9 4.0 6.0 5.7 10.7 2.6 3.3 5.8 3.6 2.6 2007 Q4 .
2,6 2007 I 6,2 6,5 3,9 10,1 4,3 11,1 7,6 2,5 3,9 6,7 6,1 8,7 3,1 3,1 6,2 3,8 3,1 2007 II 6,6 6,5 - 0,1 7,6 4,2 11,1 7,6 1,5 3,5 6,7 5,7 9,7 2,8 3,2 6,0 3,5 2,4 2007 III 4,5 6,3 1,5 6,2 4,7 10,6 11,6 0,9 4,0 6,0 5,7 10,7 2,6 3,3 5,8 3,6 2,6 2007 IV .
Note : Quarterly data are seasonally adjusted with the exception of Bulgaria , the Czech Republic , Malta and Romania ( not seasonally adjusted ) and Hungary , Poland , Sweden and the United Kingdom ( seasonally and working day-adjusted ) .
Opomba : Četrtletni podatki so desezonirani z izjemo Bolgarije , Češke , Malte in Romunije ( nedesezonirani ) ter Madžarske , Poljske , Švedske in Združenega kraljestva ( desezonirani in prilagojeni za število delovnih dni ) .
1 ) The EU11 aggregate refers to the 11 countries that joined the EU on 1 May 2004 and 1 January 2007 ( with the exception of Slovenia ) .
1 ) Agregat EU-11 vključuje podatke za 11 držav , ki so v EU vstopile 1 . maja 2004 in 1 .
2 ) The EU14 aggregate refers to the 14 non-euro area EU Member States as at 31 December 2007 .
2 ) Agregat EU-14 vključuje podatke za 14 držav članic EU zunaj euroobmočja na dan 31 . decembra 2007 .
ECB Annual Report 2007 83
ECB Letno poročilo 2007
Along with the stronger economic activity , the labour market situation continued to improve in 2007 in most non-euro area EU Member States .
čja še naprej izboljševale tudi razmere na trgu dela .
Unemployment rates continued their decline , mainly as a result of strong employment growth .
Stopnja brezposelnosti se je še zmanjševala , zlasti zaradi močne rasti zaposlenosti .
Labour market conditions tightened further in many countries , particularly in the Baltic States , Denmark and the United Kingdom .
V številnih državah , zlasti v baltskih državah , na Danskem in v Združenem kraljestvu , so se razmere na trgu dela še dodatno zaostrile .
International labour flows continued to affect the labour supply of many countries .
Pretok delovne sile med državami je še naprej vplival na ponudbo dela številnih držav .
Bulgaria , Latvia , Lithuania , Poland and Romania appear to have experienced particularly large labour outflows in recent years .
Kaže , da so v zadnjih letih zlasti Bolgarija , Latvija , Litva , Poljska in Romunija doživljale posebno velik odliv delovne sile .
This was also the case in Estonia in 2007 .
Tako je bilo leta 2007 tudi v Estoniji .
These outflows have contributed to skill shortages and bottlenecks in several sectors of the countries » economies , thereby increasing wage pressures .
Odlivi so povzročili pomanjkanje kvalificirane delovne sile in ozka grla v več gospodarskih sektorjih teh držav , kar je povečalo pritisk na plače .
By contrast , the Czech Republic , Denmark , Cyprus , Hungary , Malta , Slovakia , Sweden and the United Kingdom have experienced net positive migration flows .
Nasprotno pa je bil neto migracijski priliv na Češko , Dansko , Ciper , Madžarsko , Malto , Slovaško , Švedsko in v Združeno kraljestvo pozitiven .
PRICE DEVELOPMENTS HICP inflation increased significantly in many non-euro area EU Member States in 2007 ( see Table 7 ) .
CENOVNA GIBANJA Inflacija , merjena z indeksom HICP , se je leta 2007 močno povečala v številnih državah članicah EU zunaj euroobmočja ( glej tabelo 7 ) .
Inflation was highest in the fastgrowing Baltic States , Bulgaria , Hungary and Romania ( between 4.9% and 10.1% ) , and stood close to or moderately above the euro area average in most other non-euro area EU Member States ( between 0.7% and 3.0% ) .
Inflacija je bila najvišja v hitro rastočih baltskih državah , Bolgariji , na Madžarskem in v Romuniji ( med 4,9% in 10,1% ) , blizu ali zmerno nad povprečjem euroobmočja pa je bila v večini drugih držav članic EU zunaj euroobmočja ( med 0,7% in 3,0% ) .
Average inflation was below 2 % in Denmark , Malta , Slovakia and Sweden in 2007 , but picked up also in these countries towards the year-end owing primarily to increasing import prices for food and energy .
Povprečna inflacija je bila leta 2007 pod 2 % na Danskem , Malti , Slovaškem in Švedskem , vendar se je proti koncu leta zvišala tudi v teh državah , predvsem zaradi rasti uvoznih cen hrane in energentov .
The upward trend in inflation in the noneuro area EU Member States in 2007 was partly attributable to a significant increase in energy and food prices .
Naraščanje inflacije v državah članicah EU zunaj euroobmočja leta 2007 gre deloma pripisati močnemu zvišanju cen energentov in hrane .
In addition , rapid growth in domestic demand in the majority of the countries contributed to underlying inflationary pressures .
V večini držav pa je k inflacijskim pritiskom prispevala hitra rast domačega povpraševanja .
Energy prices increased in most non-euro area EU Member States .
Cene energentov so se zvišale v večini držav članic EU zunaj euroobmočja .
Food prices also increased significantly , with the strongest increases observed in the Baltic States , Bulgaria and Hungary , generally reflecting unfavourable weather conditions , food prices in the world markets and stronger global demand .
Tudi cene hrane so se močno zvišale , najbolj v baltskih državah , Bolgariji in na Madžarskem , kar je na splošno odraz neugodnih vremenskih razmer , cen hrane na svetovnih trgih in večjega svetovnega povpraševanja .
Moreover , robust domestic demand continued to add to inflationary pressures , especially in countries
Poleg tega je močno domače povpraševanje še naprej krepilo inflacijske pritiske , zlasti v državah z močno rastjo zasebne potrošnje , katere vzvod so bili močna rast kreditov ob podpori negativnih realnih obrestnih mer in večjih kapitalskih prilivov .
Table 7 HICP inflation in the non-euro area EU Member States and the euro area ( annual percentage changes ) 2004 Bulgaria Czech Republic Denmark Estonia Cyprus Latvia Lithuania Hungary Malta Poland Romania Slovakia Sweden United Kingdom EU11 1 ) EU14 2 ) Euro area 6.1 2.6 0.9 3.0 1.9 6.2 1.2 6.8 2.7 3.6 11.9 7.5 1.0 1.3 5.2 2.6 2.1 2005 6.0 1.6 1.7 4.1 2.0 6.9 2.7 3.5 2.5 2.2 9.1 2.8 0.8 2.1 3.7 2.6 2.2 2006 7.4 2.1 1.9 4.4 2.2 6.6 3.8 4.0 2.6 1.3 6.6 4.3 1.5 2.3 3.3 2.6 2.2 2007 7.6 3.0 1.7 6.7 2.2 10.1 5.8 7.9 0.7 2.6 4.9 1.9 1.7 2.3 4.1 2.9 2.1 2007 Q1 5.3 1.7 1.9 5.1 1.4 7.6 4.4 8.8 0.8 2.0 3.9 2.1 1.7 2.8 3.4 2.9 1.9 2007 Q2 4.7 2.6 1.5 5.8 1.8 8.5 5.0 8.5 - 0.9 2.3 3.9 1.7 1.4 2.6 3.6 2.8 1.9 2007 Q3 9.0 2.7 1.0 6.7 2.3 10.4 5.9 7.3 0.4 2.4 5.1 1.4 1.4 1.8 4.0 2.5 1.9 2007 Q4 11.2 4.9 2.2 9.2 3.2 13.7 7.9 7.1 2.5 3.7 6.8 2.4 2.3 2.1 5.5 3.3 2.9
Tabela 7 Inflacija , merjena z indeksom HICP , v državah članicah EU , ki niso del euroobmočja , in v euroobmočju ( medletne spremembe v odstotkih ) 2004 Bolgarija Češka Danska Estonija Ciper Latvija Litva Madžarska Malta Poljska Romunija Slovaška Švedska Združeno kraljestvo EU-11 1 ) EU-14 2 ) Euroobmočje 6,1 2,6 0,9 3,0 1,9 6,2 1,2 6,8 2,7 3,6 11,9 7,5 1,0 1,3 5,2 2,6 2,1 2005 6,0 1,6 1,7 4,1 2,0 6,9 2,7 3,5 2,5 2,2 9,1 2,8 0,8 2,1 3,7 2,6 2,2 2006 7,4 2,1 1,9 4,4 2,2 6,6 3,8 4,0 2,6 1,3 6,6 4,3 1,5 2,3 3,3 2,6 2,2 2007 7,6 3,0 1,7 6,7 2,2 10,1 5,8 7,9 0,7 2,6 4,9 1,9 1,7 2,3 4,1 2,9 2,1 2007 I 5,3 1,7 1,9 5,1 1,4 7,6 4,4 8,8 0,8 2,0 3,9 2,1 1,7 2,8 3,4 2,9 1,9 2007 II 4,7 2,6 1,5 5,8 1,8 8,5 5,0 8,5 - 0,9 2,3 3,9 1,7 1,4 2,6 3,6 2,8 1,9 2007 III 9,0 2,7 1,0 6,7 2,3 10,4 5,9 7,3 0,4 2,4 5,1 1,4 1,4 1,8 4,0 2,5 1,9 2007 IV 11,2 4,9 2,2 9,2 3,2 13,7 7,9 7,1 2,5 3,7 6,8 2,4 2,3 2,1 5,5 3,3 2,9
2 ) The EU14 aggregate refers to the 14 non-euro area EU Member States as at 31 December 2007 . 84
januarja 2007 ( razen Slovenije ) . 2 ) Agregat EU-14 vključuje podatke za 14 držav članic EU zunaj euroobmočja na dan 31 .
ECB Annual Report 2007 with strong private consumption growth fuelled by strong credit growth on the back of negative real interest rates and substantial capital inflows .
decembra 2007 . ECB Letno poročilo 2007
Inflationary pressures also resulted from strong wage growth in many countries , as labour market conditions tightened further . Nominal wage growth was particularly pronounced in the countries with higher output growth rates ( i.e. the Baltic States , Bulgaria and Romania ) , where it exceeded productivity gains , triggering fast ( in most cases double-digit ) unit labour cost growth .
( v baltskih državah , Bolgariji in Romuniji ) , kjer je presegla rast produktivnosti in sprožila hitro ( večinoma dvomestno ) rast stroškov dela na enoto proizvoda . Gibanja uvoznih cen so se močno razlikovala po državah , kar je deloma odražalo različna gibanja deviznega tečaja .
Import price trends differed significantly across countries , partly reflecting diverse exchange rate developments . In countries that allow for a significant degree of exchange rate flexibility , currency appreciation had a broadly dampening impact on import prices and , ultimately -- given the countries » relatively high degree of openness -- headline inflation .
V državah , kjer je dovoljena precejšnja fleksibilnost tečaja , je apreciacija valute večinoma zniževala uvozne cene in končno -- glede na relativno veliko odprtost držav -- tudi skupno inflacijo .
FISCAL POLICIES Fiscal policies in the non-euro area EU Member States continued to be heterogeneous in 2007 .
FISKALNA POLITIKA Fiskalne politike v državah članicah EU zunaj euroobmočja so bile leta 2007 še naprej raznolike .
Bulgaria , Denmark , Estonia , Cyprus , Latvia and Sweden recorded fiscal surpluses , whereas the remaining countries registered fiscal deficits ( see Table 8 ) .
Bolgarija , Danska , Estonija , Ciper , Latvija in Švedska so dosegle javnofinančni presežek , druge države pa javnofinančni primanjkljaj ( glej tabelo 8 ) .
With the exception of Romania and the United Kingdom , budgetary outcomes for 2007 were in line with , or better than , the budget balance targets of the updated convergence programmes submitted at the end of 2006 or the beginning of 2007 .
Razen Romunije in Združenega kraljestva so bili proračunski rezultati za leto 2007 v skladu s ciljnim proračunskim saldom iz dopolnjenih konvergenčnih programov , predloženih ob koncu leta 2006 ali na začetku leta 2007 , ali celo boljši .
However , in many cases , this was due to the starting position at the end of 2006 turning out to be better than foreseen in the programmes and buoyant tax revenues , which can be partly explained by higher GDP growth than initially expected .
To je bila v številnih primerih posledica izhodiščnega položaja ob koncu leta 2006 , ki je bil boljši , kot so predvidevali programi , in velikih davčnih prihodkov , kar je mogoče deloma pojasniti z večjo rastjo BDP od prvotno pričakovane .
Only Cyprus , Hungary , Poland and Sweden are estimated to have achieved a positive change in the cyclically adjusted budget balance of at least 0.5% of GDP between 2006 and 2007 ( net of one-off and other temporary
Po ocenah so samo Ciper , Madžarska , Poljska in Švedska dosegle pozitivno spremembo v ciklično prilagojenem proračunskem saldu v višini vsaj 0,5% BDP med letoma 2006 in 2007 ( brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov ) .
measures ) . By contrast , the fiscal stance in a number of countries was even loosened in a pro-cyclical way , despite strong output growth .
Nasprotno je fiskalna politika v številnih državah kljub močni gospodarski rasti postala celo prociklična .
At the end of 2007 the Czech Republic , Hungary , Poland and Slovakia were subject to excessive deficit procedures .
Ob koncu leta 2007 so bile Češka , Madžarska , Poljska in Slovaška v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem .
According to the 2007-08 updates of the convergence programmes , the deficit ratio decreased in all of these countries in 2007 except in the case of the Czech Republic .
Po podatkih iz dopolnitev konvergenčnih programov za obdobje 2007-08 se je delež primanjkljaja v vseh teh državah razen Češke leta 2007 zmanjšal .
However , the Czech Ministry of Finance announced in January 2008 that the 2007 deficit is estimated at only 1.9% of GDP , instead of the 3.4% of GDP stated in the convergence programme .
Toda češko ministrstvo za finance je januarja 2008 napovedalo , da primanjkljaj za leto 2007 po ocenah znaša samo 1,9% BDP in ne 3,4% BDP , kot je zapisano v konvergenčnem programu .
Only in the case of Slovakia did the convergence programme point to a return of the deficit ratio to below the reference value of 3 % of GDP in 2007 .
Konvergenčni program je samo za Slovaško napovedal , da se bo delež primanjkljaja vrnil pod referenčno vrednost 3 % BDP leta 2007 .