natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Create roughened seedbeds to increase available surface area available to rain drops and thus to reduce surface capping and run-off.
uporablja naj se kmetovanje s stalnimi voznimi potmi, pri katerem se s sistemom GPS za vodenje vse obremenitve zaradi strojev omejijo na čim manjše območje, kot so stalne vozne poti, da se zmanjšajo zbijanje tal in poškodbe pridelka;
By leaving the autumn seedbed rough improves water infiltration and reduces the risk of surface run-off and sediment losses.
setvene grede naj bodo razgibane, da se poveča površina, na katero padajo dežne kaplje, s čimer se zmanjšata nastajanje neprepustne plasti na površini in odtekanje.
The measures of this BEMP are broadly applicable to mixed, arable and horticultural farms.
Če jesenska setvena greda ostane razgibana, voda bolje pronica, tveganje površinskega odtekanja in izgube usedlin pa je manjše.
However, when the practice of cultivation and drilling across the slope (contour) is chosen, crops requiring furrow cultivation may not be suitable.
Ukrepi v okviru te najboljše prakse okoljskega ravnanja se lahko široko uporabljajo za mešane, poljedelske in vrtnarske kmetije.
(i21) Soil water holding capacity (g water content/100 g dry soil or m3 water content/m3 dry soil)
Kadar pa se izbere postopek obdelave in strojnega sejanja preko pobočja (vzporedno s plastnicami), posevki, ki jih je treba obdelovati v brazdah, zanj morda niso primerni.
(i25) Soil erosion losses (kg/ha/year)
(i21) Sposobnost zadrževanja vode v tleh (vsebnost vode v g/100 g suhe prsti ali vsebnost vode v m3/m3 suhe prsti).
Crop rotation as a measure for soil protection
(i25) Izguba prsti zaradi erozije (kg/ha/leto).
This BEMP outlines the main design principles of crop rotation schemes for soil protection and enhancement.
Kolobarjenje kot ukrep za varstvo tal
select crop type and sequence within a crop rotation in order to:
V okviru te najboljše prakse okoljskega ravnanja so opisana glavna načela načrtovanja sistemov kolobarjenja za varstvo in izboljšanje tal.
synchronise nitrogen supply with crop demands,
izbiro vrste in zaporedja posevkov v okviru kolobarjenja, da se:
enhance soil organic matter,
vnos dušika uskladi s potrebami posevka;
provide phytosanitary benefits, and
poveča vsebnost organskih snovi v tleh;
prevent soil erosion;
zagotovijo fitosanitarne koristi in
implement longer rotation cycles including for legumes (see also BEMP 3.3.2);
prepreči erozija tal;
select early maturing varieties of crops for the most susceptible land in order to harvest before the wet season and to facilitate the establishment of cover crops.
izvajanje daljših ciklov kolobarjenja, tudi za metuljnice (glej tudi najboljšo prakso okoljskega ravnanja 3.3.2);
create temporary grass leys on mixed farms: they are useful as a break crop to reduce the risk of erosion on arable land, while also enhancing soil fertility, especially by adding nitrogen;
izbiro vrst posevkov, ki dozorijo zgodaj, za najbolj občutljiva zemljišča, da se pridelek pobere pred deževnim obdobjem in da se olajša začetek rasti prekrivnih rastlin;
incorporate weed management into rotation cycles to avoid weed infestation: e.g. alternate between leaf and straw crops, alternate between winter and spring crops, include root crops, use grazing and mowing to control perennial weeds and use cover crops;
zasaditev začasnih travnikov na mešanih kmetijah: trave so koristne kot stranski posevek, ki zmanjša tveganje erozije na ornih zemljiščih in hkrati poveča rodovitnost tal, zlasti z dodajanjem dušika;
incorporate biofumigation crops (e.g. from the Brassicaceae family) into rotation cycles to reduce diseases: biofumigation consists of the use of specific crops that, during their decomposition, release into the soil volatile compounds that are toxic for some soil organisms and can help to control soil pathogens or pests.
vključitev zatiranja plevela v cikle kolobarjenja, da se prepreči zapleveljenje: npr. izmenično gojenje listnatih posevkov in posevkov, katerih stranski proizvod je slama, izmenično gojenje zimskih in spomladanskih poljščin, vključitev okopavin, paše in košnje, s čimer se nadzoruje trajni plevel, ter sejanje prekrivnih rastlin;
Besides crop rotations over time, BEMP is to ensure spatial diversity within and beyond the farm.
vključitev posevkov za biofumigacijo (npr. iz družine križnic) v cikle kolobarjenja, da se omejijo bolezni: biofumigacija vključuje uporabo posebnih posevkov, ki med razgradnjo v tla sproščajo hlapne spojine, ki so za nekatere organizme v tleh strupene in lahko pomagajo pri obvladovanju patogenov ali škodljivcev v tleh.
Adjacent fields within a farm or on different farms should contain different crops in order to avoid the propagation of pathogens and pests and reduce the risk of erosion.
Poleg kolobarjenja v določenem obdobju ta najboljša praksa okoljskega ravnanja vključuje tudi zagotavljanje prostorske raznolikosti na kmetiji in širše.
The measures described are particularly effective when there is the potential to develop them over the long term.
Na sosednjih poljih znotraj kmetije ali na različnih kmetijah bi bilo treba gojiti različne posevke, da se prepreči širjenje patogenov in škodljivcev ter zmanjša tveganje erozije.
(i33) Length of rotation cycles (years)
Opisani ukrepi so posebno učinkoviti, kadar obstaja možnost za njihov dolgoročni razvoj.
(i41) Number of break crops (ley, legume, oilseed) in the rotation cycles (number of crops/rotation cycle)
(i33) Trajanje ciklov kolobarjenja (v letih).
(i42) Spatial diversity is considered in crop selection (Y/N)
(i41) Število stranskih posevkov (praha, metuljnice, oljna ogrščica) v ciklih kolobarjenja (število posevkov/cikel kolobarjenja).
(i43) Selection of early maturing varieties of crops for the most susceptible land (Y/N)
(i42) Pri izbiri posevkov se upošteva prostorska raznolikost (D/N).
(b21) On farms with a cereal-dominated crop rotation, break crops are planted for at least two years in a seven year crop rotation and for at least one year in a six-year or shorter crop rotation.
(i43) Za najbolj občutljiva zemljišča se izberejo vrste posevkov, ki dozorijo zgodaj (D/N).
(b22) Farms alternate crops cultivated in neighbouring fields to increase spatial diversity of cropping patterns at the landscape level.
(b21) Na kmetijah, kjer pri kolobarjenju prevladujejo žita, se stranski posevki v sedemletnem obdobju kolobarjenja posejejo vsaj za dve leti, v šestletnem ali krajšem obdobju kolobarjenja pa vsaj za eno leto.
(b23) Early maturing varieties of crops are selected in order to harvest before the wet season and to facilitate the establishment of cover crops.
(b22) Na kmetijah se na sosednjih poljih izmenično gojijo različni posevki, da se poveča prostorska raznolikost vzorcev poljedelske pridelave na ravni krajine.
Establishing cover crops and catch crops
(b23) Izberejo se vrste posevkov, ki dozorijo zgodaj, da se pridelek pobere pred deževnim obdobjem in da se olajša začetek rasti prekrivnih rastlin.
BEMP is to avoid leaving any cropland bare over the winter by establishing cover crops and catch crops.
Zasnova prekrivnih rastlin in dosevkov
Catch crops retain nutrients in the root zone.
Najboljša praksa okoljskega ravnanja je zasnova prekrivnih rastlin in dosevkov, da polja pozimi ne ostanejo gola.
Cover crops protect the soil against erosion and minimise the risk of surface run-off by improving the infiltration.
Dosevki ohranjajo hranila v koreninski coni.
Cover crops can sometimes act as a catch crop by mopping up the spring flush of nitrate nitrogen.
Prekrivne rastline tla varujejo pred erozijo in zmanjšajo tveganje površinskega odtekanja, saj izboljšajo pronicanje vode.
It is BEMP to assess the potential to integrate catch/cover crops into cropping plans and to leave land bare during winter only when duly justified.
Včasih lahko delujejo kot dosevek, saj spomladi porabljajo sproščeni nitratni dušik.
Cover and catch crops are suited for use in any cropping system on tillage land, where bare soil is vulnerable to nutrient leaching, erosion or surface run-off in the period following main-crop harvest.
Najboljša praksa okoljskega ravnanja je, da se ocenijo možnosti za vključitev dosevkov/prekrivnih rastlin v načrte pridelave in da se tla pozimi pustijo gola le, kadar je to ustrezno utemeljeno.
Catch and cover crops can be sown under the previous main crop or immediately after its harvest.
Prekrivne rastline in dosevki se lahko uporabljajo v vseh sistemih pridelave na obdelovanih tleh, kjer so gola tla v obdobju po pobiranju glavnega posevka občutljiva za spiranje hranil, erozijo ali površinsko odtekanje.
They are mainly used prior to spring-sown crops.
Dosevki in prekrivne rastline se lahko sejejo pod prejšnjim glavnim posevkom ali takoj po pobiranju glavnega posevka.
In some locations, farmers and regional water managers may want to avoid cover crops, due to the increase in evapotranspiration that they cause.
Uporabljajo se predvsem pred setvijo pomladanskih posevkov.
More generally, they are effective in areas where there is a precipitation surplus during wintertime, and should be avoided in areas where planting cover crops may result in subsequent drought.
V nekaterih krajih se kmetje in regionalni upravljavci vode morda želijo izogniti prekrivnim rastlinam, ker se zaradi njih poveča evapotranspiracija.
Furthermore, cover crops may cause structural damage when they are planted late or in wet conditions, resulting in poor utilisation of soil nitrogen by both the cover crop and the subsequent crops, and increased particulate phosphorus and sediment loss risks.
Splošneje rečeno, učinkoviti so na območjih s presežkom padavin v zimskih mesecih, njihovemu gojenju pa bi se bilo treba izogibati na območjih, kjer lahko setev prekrivnih rastlin pozneje povzroči sušo.
(i44) Percentage of land left as bare soil over winter (%)
Poleg tega se lahko zaradi prekrivnih rastlin poslabša struktura tal, če so posejani pozno ali v mokrih razmerah, zaradi česar prekrivne rastline in poznejši posevki slabo izkoriščajo dušik v tleh, tveganje izgube trdnih delcev fosforja in usedlin pa se poveča.
(i45) Percentage of land with catch/cover crops planted (%)
(i44) Delež zemljišč, na katerih tla pozimi ostanejo gola (%).
(b24) The farm provides evidence of a full assessment of the potential to integrate cover/catch crops into cropping plans, providing justification for any land left bare over winter.
(i45) Delež zemljišč, na katerih se sejejo dosevki/prekrivne rastline (%).
This section deals with grassland management practices and is relevant to livestock farms, with best practices for both intensive and extensive farm types.
(b24) Kmetija predloži dokaze o popolni oceni možnosti za vključitev prekrivnih rastlin/dosevkov v načrte pridelave, pri čemer za vsako morebitno zemljišče utemelji, zakaj je pozimi ostalo golo.
Grass management
V tem oddelku, ki je pomemben za živinorejske kmetije, so obravnavane prakse upravljanja travinj, pri čemer se opisane najboljše prakse uporabljajo za intenzivne in ekstenzivne vrste kmetij.
BEMP is to make the best possible use of grass areas used for grazing on livestock farms by maximising pasture growth rate and pasture quality as well as its utilisation by livestock, while ensuring that average grass cover rates are achieved at critical times of the year.
Upravljanje travinj
This encourages higher digestibility and nutritional value (and thus productivity) of feed while reducing purchased feed requirements, potentially reducing methane and ammonia emissions and avoiding upstream environmental impacts associated with feed production.
Najboljša praksa okoljskega ravnanja je, da se travnate površine za pašo na živinorejskih kmetijah čim bolj izkoristijo, tako da se čim bolj povečata hitrost rasti in kakovost pašnikov ter da jih živina čim bolj izkoristi, hkrati pa se zagotovi, da se v kritičnih obdobjih v letu dosežejo povprečne stopnje pokritosti s travo.
The following measures can contribute to pursuing these objectives:
To prispeva k izboljšanju prebavljivosti in hranilne vrednosti (ter s tem k povečanju produktivnosti) krme, hkrati se zmanjša potreba po nakupu krme, lahko pa se tudi zmanjšajo emisije metana in amoniaka ter preprečijo vplivi na okolje, povezani s proizvodnjo krme, višje v proizvodni verigi.
grass height monitoring across all grazed fields;
K doseganju teh ciljev lahko prispevajo naslednji ukrepi:
identifying optimum grazing times and implementing an extended grazing period (duration of the grazing day and number of grazing days per year) based on local circumstances and grass height monitoring;
spremljanje višine trave na vseh pašnih površinah;
synchronising stocking rate to grass growth;
določitev optimalnega časa paše in uvedba podaljšanega pašnega obdobja (trajanje pašnega dneva in število pašnih dni na leto) na podlagi lokalnih okoliščin in spremljanja višine trave;
implementing rotational and strip (or paddock) grazing: livestock is moved frequently through either a number of fields (rotational grazing), or a series of strips or paddocks (strip or paddock grazing), based on measured grass heights or grass covers to ensure that grazing occurs in synchrony with maximum grass availability and digestibility.
usklajevanje obtežbe z živalmi z rastjo trave;
These grazing strategies, and especially strip and paddock grazing, increase both grass uptake and digestibility.
rotacija pašnikov in obročna paša (ali paša s premeščanjem): živina se pogosto premika z enega polja na drugo (rotacijska paša) ali skozi vrsto pasov ali čredink (obročna paša ali paša s premeščanjem) glede na izmerjeno višino trave ali pokritost s travo, da se paša uskladi z največjo razpoložljivostjo in prebavljivostjo trave.
This BEMP is specifically relevant for farms with intensively managed grazing livestock, in particular beef, dairy and sheep farms.
S temi pašnimi strategijami, zlasti obročno pašo in pašo s premeščanjem, se povečata vnos in prebavljivost trave.
Strip grazing is suitable for beef and dairy cattle.
Ta najboljša praksa okoljskega ravnanja je posebno pomembna za kmetije z intenzivno upravljano pašno živino, zlasti kmetije, ki se ukvarjajo z govedorejo, proizvodnjo mleka in ovčerejo.
(i46) Grazing days per year (No/year)
Obročna paša je primerna za govedo za prirejo mesa in molzno govedo.
(i47) Percentage of grass dry matter uptake by animals (%)
(i46) Število pašnih dni na leto (št./leto).
(i48) Average stocking rate, calculated as Livestock Units per hectare of Utilised Agricultural Area (LU/UAA)
(i47) Delež suhe snovi v travi, ki jo zaužijejo živali (%).
(b25) 80 % grass dry matter uptake by grazing animals during the grazing period.
(i48) Povprečna obtežba z živalmi, izračunana kot glave velike živine na hektar kmetijskih zemljišč v uporabi.
Managing high nature value grassland
(b25) Pašne živali v pašnem obdobju zaužijejo 80 % suhe snovi v travi.
In areas of high natural value, BEMP is to keep low stocking rates to match grazing intensity to biodiversity needs and time mowing (for haylage) in consideration of biodiversity.
Upravljanje travinj velike naravne vrednosti
Special software can be used to select appropriate grassland conservation measures including different mowing and/or grazing regimes.
Najboljša praksa okoljskega ravnanja na območjih velike naravne vrednosti je ohranjanje majhne obtežbe z živalmi, da se intenzivnost paše uskladi s potrebami na področju biotske raznovrstnosti, in upoštevanje biotske raznovrstnosti pri določanju časa košnje (za senažo).
At the landscape level, the creation of a mosaic of different mowing regimes increases species diversity, since different mowing times suit different organisms, and, more generally, applying a low annual cutting frequency promotes wild plants and invertebrates.
Za izbiro ustreznih ukrepov za ohranjanje travinj, vključno z različnimi režimi košnje in/ali paše, se lahko uporablja posebna programska oprema.
This BEMP is relevant to extensively managed high natural value grassland such as alpine land, upland, moorland, coastal land, sites of specific scientific interest, Natura 2000 sites and special areas of conservation.
Na ravni krajine se z oblikovanjem mozaika različnih režimov košnje poveča raznolikost vrst, saj različnim organizmom ustrezajo različni časi košnje, majhna pogostost košnje na letni ravni pa na splošno koristi divjim rastlinam in nevretenčarjem.
Pasture renovation and legume inclusion in permanent pasture and leys
Ta najboljša praksa okoljskega ravnanja je pomembna za ekstenzivno upravljana travinja velike naravne vrednosti, kot so travinja na alpskih območjih, v visokogorju, na močvirjih, obalnih območjih, območjih posebnega znanstvenega pomena, območjih Natura 2000 in posebnih ohranitvenih območjih.
When required because of a drop in dry matter productivity or because of the need to improve pasture quality, BEMP is to apply over-seeding or, when needed, reseeding in order to maintain or recover high yields and to ensure good pasture quality (e.g. digestibility, measured by the D-value of pasture).
Obnova pašnikov ter vključitev metuljnic v stalne pašnike in praho
Over-seeding refers to a minimum-tillage approach whereby new seeds are planted directly on the original grassland, without damaging the existing grass or soil, improving pasture quality and productivity without sacrificing existing forage growth.
Najboljša praksa okoljskega ravnanja je vsejavanje ali po potrebi ponovna setev, da se ohrani ali ponovno doseže velik donos in zagotovi dobra kakovost pašnikov (npr. prebavljivost, izmerjena na podlagi vrednosti D (tj. prebavljivih organskih snovi) pašnika), če je to potrebno zaradi zmanjšanja produktivnosti v smislu suhe snovi ali zaradi potrebe po izboljšanju kakovosti pašnikov.
It is facilitated by livestock trampling-in the seeds to improve soil-to-seed contact.
Vsejavanje pomeni pristop z minimalno obdelavo tal, pri katerem se nova semena posejejo neposredno na obstoječe travinje, ne da bi se obstoječa trava ali tla poškodovala, s čimer se izboljšata kakovost in produktivnost pašnikov, ne da bi se žrtvovalo obstoječe rastlinje, namenjeno za krmo.
Reseeding refers to ploughing out and seeding a whole new sward, which may be necessary to ensure good establishment in some conditions.
Rast tako posejane trave pospeši živina, ki pohodi semena, s čimer izboljša stik med njimi in prstjo.
A key aspect of pasture renovation is the selection of the most suitable varieties.
Ponovna setev pomeni postopek, pri katerem se ruša zorje in na novo poseje, kar je v nekaterih razmerah morda potrebno za zagotovitev dobrega začetka rasti.
Legumes play a key fertilising role by fixing nitrogen.
Ključni vidik obnove pašnikov je izbira najprimernejših sort.
For maximum productivity, ryegrasses with higher yields and good nitrogen use efficiency are considered the ideal companion to legumes, converting nitrates produced by clover into digestible biomass yield.
Metuljnice igrajo ključno vlogo pri gnojenju, saj vežejo dušik.
Particularly palatable and digestible varieties, such as high-sugar grasses, can significantly increase the dry matter intake by livestock and support higher feed conversion ratio.
Kar zadeva največjo produktivnost, ljuljka, za katero sta značilna večji donos in učinkovit izkoristek dušika, velja za idealno spremljevalko metuljnic, saj nitrate, ki jih proizvaja detelja, pretvori v prebavljiv pridelek biomase.
Growing a mix of four species (a fast-establishing non-nitrogen fixing grass such as ryegrass, a fast-establishing nitrogen-fixing legume such as red clover, a temporally persistent non-fixing flowering grass such as cocksfoot and a temporally persistent nitrogen-fixing legume such as white clover) results in greater yields compared to monocultures regardless of soil type, soil fertility and climate.
Zlasti okusne in prebavljive sorte, kot so trave z veliko vsebnostjo sladkorja, lahko znatno povečajo vnos suhe snovi pri živini in podpirajo visoko stopnjo konverzije krme.
The BEMP is primarily aimed at intensive systems.
Z gojenjem mešanice štirih vrst (trave, ki hitro začne rasti in ne veže dušika, kot je ljuljka, metuljnice, ki hitro začne rasti in veže dušik, kot je črna detelja, časovno obstojne cvetoče trave, ki ne veže dušika, kot je pasja trava, in časovno obstojne metuljnice, ki veže dušik, kot je bela detelja) se doseže večji donos kot pri monokulturah, in to ne glede na teksturo in rodovitnost tal ter podnebje.
Pasture renovation is rarely undertaken in extensively grazed and mown areas, which are not managed to maximise productivity.
Ta najboljša praksa okoljskega ravnanja je namenjena predvsem intenzivnim sistemom.
(i49) Percentage of field cover as legume (%)
Obnova pašnikov se redko izvaja na območjih, ki se uporabljajo za ekstenzivno pašo in košnjo ter se ne upravljajo za povečanje produktivnosti.
(i50) D-value of pasture
(i49) Delež pokritosti polj z metuljnicami (%).
(b26) Pasture renovation (e.g. over-seeding) is employed to maximise forage production, maintain high legume coverage and introduce other flowering species.
(i50) Vrednost D pašnika.
Efficient silage production
(b26) Za povečanje proizvodnje krme, ohranjanje velike pokritosti z metuljnicami in uvedbo drugih cvetočih vrst se uporabi obnova pašnikov (npr. vsejavanje).
This is achieved by the following measures:
Najboljša praksa okoljskega ravnanja je povečanje donosa silaže z vzpostavitvijo dobrih razmer za rast, pravočasno košnjo in uporabo najboljših tehnik za konzerviranje in shranjevanje.
Maintaining swards in optimum condition as outlined in BEMP 3.5.3.
To je mogoče doseči z naslednjimi ukrepi:
Maximising silage quality by timing harvest to optimise nutritional quality and yield, i.e. harvest grass at the correct maturity and dry matter content.
ohranjanjem optimalnega stanja ruše, kot je opisano v oddelku o najboljši praksi okoljskega ravnanja 3.5.3;
The first cut should happen at high D-values (around late May when the grass is rich in energy and produces leaves instead of seeds).
povečanjem kakovosti silaže s pravočasno košnjo, da se optimizirata hranilna vrednost in donos, tj. trava naj se pokosi, ko je dovolj zrela in vsebuje ustrezen delež suhe snovi.
Well-fermented grass silage can significantly reduce the need for concentrate feed.
Prvič naj se pokosi, ko je vrednost D velika (približno konec maja, ko je trava bogata z energijo in poganja liste namesto semen).
Undertaking laboratory analysis of silage to estimate Dry Matter (DM), crude protein and pH value.
Dobro fermentirana travna silaža lahko bistveno zmanjša potrebo po koncentrirani krmi;
Storing silage correctly to avoid dry matter losses: packing silage to a proper density eliminates air and thus undesirable aerobic organisms.
laboratorijsko analizo silaže, da se ocenijo vsebnost suhe snovi, vsebnost surovih beljakovin in vrednost pH;
Big bales need to be carefully wrapped with multiple layers, whilst clamps need to be adequately compacted and sealed, with minimum face-areas exposed during feeding.
pravilnim shranjevanjem silaže, da se preprečijo izgube suhe snovi: ustreznim tlačenjem silaže, da se iz nje iztisne zrak in prepreči širjenje neželenih aerobnih organizmov.
Wrapping silage: selecting a high-quality balewrap with good mechanical properties, a high level of tack (stickiness) and UV protection; four to six balewrap layers are necessary for a good oxygen barrier and to minimise dry matter losses and leachates.
Velike bale je treba skrbno zaviti z več plastmi, v koritastih silosih mora biti silaža ustrezno potlačena in zaščitena, med krmljenjem pa mora biti izpostavljene čim manj površine;
This BEMP is specifically relevant for intensive farms producing mainly grass silage but some aspects are also applicable to livestock farms producing other types of silage.
zavijanjem silaže: izbiro kakovostne folije za ovijanje bal z dobrimi mehanskimi lastnostmi, dobro lepljivostjo in zaščito pred UV-sevanjem; za dobro zaščito pred kisikom ter zmanjšanje izgub suhe snovi in izcejanja je treba bale zaviti s štirimi do šestimi plastmi folije.
(i51) Feed conversion ratio (kg of animal feed DM uptake/kg of output meat or l of milk)
Ta najboljša praksa okoljskega ravnanja je posebno pomembna za intenzivne kmetije, ki proizvajajo predvsem travno silažo, nekateri vidiki pa se uporabljajo tudi za živinorejske kmetije, ki proizvajajo druge vrste silaže.