natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Directive introduced a benchmarking system to gradually increase the level of ambition of these energy efficiency requirements, keeping them under regular review.
Vse javne uprave lahko uporabljajo pogodbeno zagotavljanje prihranka energije za uvedbo izboljšav energijske učinkovitosti v svojih stavbah, To je zlasti pomembno za javne uprave in/ali projekte, pri katerih bi bilo sicer težko izvesti potrebno naložbo zaradi pomanjkanja finančne zmogljivosti ali tehnične in upravljavske zmogljivosti, kar zadeva energijsko učinkovitost.
The EPBD requires that all new buildings consume very low or nearly zero energy (‘nearly zero energy buildings’) by 2020 or by 2018 if occupied and owned by public authorities.
V opredeljenem obdobju se določi skupni ogljični proračun za poslovna potovanja; za vsako potovanje se ustrezne emisije ekvivalenta ogljika odštejejo od preostalega ogljičnega proračuna.
The European Commission is currently piloting a voluntary reporting framework, Level(s), for measuring the overall sustainability performance of buildings throughout their life cycle.
(i4) Skupne letne emisije toplogrednih plinov na tlorisno površino ali zaposlenega za polni delovni čas (v kg ekvivalenta CO2/m2/leto, kg ekvivalenta CO2/ekvivalent polnega delovnega časa/leto)
More info available at: http://ec.europa.eu/environment/eussd/buildings.htm
(i23) Delež odpadne hrane, poslan v anaerobno razgradnjo (v %, poslanem v anaerobno razgradnjo, od skupnega števila ton odpadne hrane)
Blue-green networks are natural and semi-natural areas incorporating green spaces (and/or blue if and when aquatic ecosystems are concerned) and other physical features in terrestrial (including coastal) and marine areas.
(i25) Delež razpisov za zbiranje ponudb, povezanih z dogodki, ki v merilih vključujejo sklicevanje na priznani sistem organizacije dogodkov (npr. ISO 20121) ali sistem okoljskega ravnanja (npr. EMAS) (v %)
Directive 2008/50/EC of the European Parliament and of the Council of 21 May 2008 on ambient air quality and cleaner air for Europe (OJ L 152, 11.6.2008, p. 1).
(i27) Letna poraba energije na ozemlju občine na prebivalca, izražena kot končna energija (v kWh/prebivalca)
The EMAS Sectoral Reference Document for the waste management sector is currently under development.
(i34) Delež skupne porabe energije v javni upravi, zajete v pogodbah za zagotavljanje prihranka energije (v %)
The intermediate results as well as the final document, once adopted, are available at: http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/waste_mgmt.html
(i36) Število ur izvedenega okoljskega usposabljanja na zaposlenega za polni delovni čas (ekvivalent polnega delovnega časa) na leto (v urah/ekvivalent polnega delovnega časa/leto)
Water-scarce areas are those where there are insufficient water resources to satisfy long-term average requirements.
(i37) Letne emisije CO2 iz sistema, ki zagotavlja ogrevanje in hlajenje, pred uvedbo daljinskega ogrevanja/hlajenja in po njej kot absolutna vrednost ali na enoto tlorisne površine ogrevanih ali hlajenih stavb (v tonah ekvivalenta CO2, kg ekvivalenta CO2/m2)
More info available at: http://ec.europa.eu/environment/water/quantity/about.htm
(i45) Sistematično upoštevanje energijske učinkovitosti in vključevanje obnovljivih virov v obravnavo gradbenih dovoljenj (d/n)
The current annual real losses (CARL) represent the amount of water that is actually lost from the distribution network (i.e. not delivered to final users).
(i49) Javna uprava podpira pilotne projekte v zvezi z nizkimi emisijami ogljika, npr. z javno-zasebnimi partnerstvi (d/n)
The unavoidable annual real losses (UARL) take into consideration that there will always be some leakage in a water distribution network.
(i53) Dostopnost javnega prevoza (delež prebivalcev, ki živijo največ 300 metrov od postaje javnega mestnega prevoza z minimalno pogostostjo prevozov 15–20 minut) (v %)
The UARL is calculated based on factors such as the length of the network, the number of service connections and the pressure at which the network is operating.
(i65) Število javnih polnilnih postaj na prebivalca (število/prebivalca)
The following abbreviations are used in the text of the BEMP: BOD5: biochemical oxygen demand in 5 days; MLSS: mixed liquor suspended solids (biomass in the activated sludge system); COD: chemical oxygen demand.
(i77) Delež nove pozidane površine v določenem časovnem obdobju (npr. eno, pet, deset let) glede na skupno pozidano površino na ozemlju občine na začetku obravnavanega obdobja (v %)
‘Population equivalents’, or p.e., term used in the Council Directive 91/271/EEC of 21 May 1991 concerning urban waste water treatment (OJ L 135, 30.5.1991, p. 40), covers the organic pollution generated by the residents of a city, town or village, and other sources such as non-resident population and agro-food industries.
(i78) Izvajanje ukrepov za blažitev učinka toplotnega otoka v mestih, kot so zelene površine, zelene strehe ali uporaba odsevnih materialov (d/n)
DOC: dissolved organic carbon.
(i79) Obstoj zahtev za ukrepe za odvajanje padavinske vode z majhnim vplivom za gradnjo novogradenj in obsežna preoblikovanja (d/n)
Nℓ: normal litre, i.e. volume of gas measured at standard conditions (pressure: 1,01325 bar; temperature: 0 oC)
(i82) Zelena površina na prebivalca (v m2/prebivalca) – razlikovanje med mestnimi, polmestnimi in podeželskimi območji
The Best Available Techniques (BAT) Reference Documents (BREFs) according to the Industrial Emissions Directive are available at: http://eippcb.jrc.ec.europa.eu/reference/
(i83) Delež zelenih in modrih mestnih površin na mestnem območju glede na skupno površino mestnega območja (v %)
Directive 2010/75/EU of the European Parliament and of the Council of 24 November 2010 on industrial emissions (integrated pollution prevention and control) (OJ L 334, 17.12.2010, p. 17).
(i85) Delež ali število stavb z zelenimi strehami na zadevnem mestnem območju (v %)
In combined sewer systems, waste water and storm water (from storm or rain events) are collected in the same sewer network.
(i86) Sprejetje načrta za obnovo opuščenih zelenih površin in obrobnih območij na mestnem območju ter okoljsko ravnanje z njimi (d/n)
In separate sewer systems, waste water and storm water are collected and sent for treatment or discharge via separate sewer networks.
(i96) Prebivalci, izpostavljeni nočnim ravnem hrupa, ki vplivajo na zdravje glede na mejne vrednosti Svetovne zdravstvene organizacije, glede na skupno število prebivalcev (v %)
For information on the EU Green Public Procurement criteria and the complete list of products covered, please see: http://ec.europa.eu/environment/gpp/index_en.htm.
(i114) Delež predelane vode glede na skupno predelano odpadno vodo (v %)
In order to not restrict the number of tenders, in the technical specifications reference can be made to the criteria of the EU Ecolabel for that specific product or service group; for verification, a valid licence of the EU Ecolabel can be required.
(i116) Za ločene kanalizacijske sisteme: delež onesnaženih nepropustnih površin, katerih padavinska voda se ustrezno očisti (v %)
Commission Decision (EU) 2019/62
Sklep Komisije (EU) 2019/62
on the sectoral reference document on best environmental management practices, sector environmental performance indicators and benchmarks of excellence for the car manufacturing sector under Regulation (EC) No 1221/2009 on the voluntary participation by organisations in a Community eco-management and audit scheme (EMAS)
o sektorskem referenčnem dokumentu o najboljših praksah okoljskega ravnanja, sektorskih kazalnikih okoljske uspešnosti in merilih odličnosti za sektor proizvodnje avtomobilov v skladu z Uredbo (ES) št. 1221/2009 o prostovoljnem sodelovanju organizacij v Sistemu Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS)
Having regard to Regulation (EC) No 1221/2009 of the European Parliament and of the Council of 25 November 2009 on the voluntary participation by organisations in a Community eco-management and audit scheme (EMAS), repealing Regulation (EC) No 761/2001 and Commission Decisions 2001/681/EC and 2006/193/EC, and in particular Article 46(1) thereof,
ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1221/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o prostovoljnem sodelovanju organizacij v Sistemu Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS), razveljavitvi Uredbe (ES) št. 761/2001 ter odločb Komisije 2001/681/ES in 2006/193/ES ter zlasti člena 46(1) Uredbe,
The documents must include best environmental management practices, environmental performance indicators and, where appropriate, benchmarks of excellence and rating systems identifying environmental performance levels.
Ti morajo vključevati najboljše prakse okoljskega ravnanja, kazalnike okoljske uspešnosti ter po potrebi merila odličnosti in sisteme za ocenjevanje ravni okoljske uspešnosti.
Organisations registered or preparing to become registered under the eco-management and audit scheme established by Regulation (EC) No 1221/2009 are required to take those documents into account when developing their environmental management system and when assessing their environmental performance in their environmental statement, or updated environmental statement, prepared in accordance with Annex IV to that Regulation.
Organizacije, ki so registrirane v Sistemu Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo, vzpostavljenem z Uredbo (ES) št. 1221/2009, ali se pripravljajo na registracijo, morajo navedene dokumente upoštevati pri razvoju svojega sistema okoljskega ravnanja in oceni svoje okoljske uspešnosti v okoljski izjavi ali posodobljeni okoljski izjavi, pripravljeni v skladu s Prilogo IV k navedeni uredbi.
Regulation (EC) No 1221/2009 required the Commission to establish a working plan setting out an indicative list of sectors to be considered priority sectors for the adoption of sectoral and cross-sectoral reference documents.
V skladu z Uredbo (ES) št. 1221/2009 je morala Komisija pripraviti delovni načrt in v njem določiti okvirni seznam sektorjev, ki se morajo šteti za prednostne pri sprejemanju sektorskih in medsektorskih referenčnih dokumentov.
‘Communication from the Commission — Establishment of the working plan setting out an indicative list of sectors for the adoption of sectoral and cross-sectoral reference documents, under Regulation (EC) No 1221/2009 on the voluntary participation of organisations in a Community eco-management and audit scheme (EMAS)’ identified the car manufacturing sector as a priority sector.
V sporočilu Komisije z naslovom Priprava delovnega načrta, ki določa okvirni seznam sektorjev za sprejetje sektorskih in medsektorskih referenčnih dokumentov v skladu z Uredbo (ES) št. 1221/2009 o prostovoljnem sodelovanju organizacij v Sistemu Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS) je bil sektor proizvodnje avtomobilov opredeljen kot prednostni sektor.
The sectoral reference document for the car manufacturing sector should focus on best practices, indicators and benchmarks for car manufacturers, including manufacturers of parts and components, and end-of-life vehicle treatment facilities.
Sektorski referenčni dokument za sektor proizvodnje avtomobilov bi moral biti osredotočen na najboljše prakse, kazalnike in merila za proizvajalce avtomobilov, vključno s proizvajalci delov in sestavnih delov, ter na obrate za obdelavo izrabljenih vozil.
It should make reference to existing guidance for aspects covered by other Union policy tools, such as Directive 2000/53/EC of the European Parliament and of the Council or the Best Available Techniques (BAT) reference documents developed under Directive 2010/75/EU of the European Parliament and of the Council.
Vsebovati bi moral sklic na obstoječe smernice za vidike, zajete z drugimi orodji politike Unije, kot so Direktiva 2000/53/ES Evropskega parlamenta in Sveta ali referenčni dokumenti za najboljše razpoložljive tehnike (Best Available Techniques – BAT), pripravljeni na podlagi Direktive 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta.
For the rest, it should identify, by way of best environmental management practices for the sector, concrete actions to improve the overall environmental management of companies in the sector, including direct aspects related e.g. to the manufacturing process, and indirect aspects including e.g. the supply chain management, with a view to fostering a more circular economy.
Za ostale bi bilo treba na podlagi najboljših praks okoljskega ravnanja za sektor opredeliti konkretne ukrepe za izboljšanje splošnega okoljskega ravnanja podjetij v sektorju, vključno z neposrednimi vidiki, povezanimi na primer s proizvodnimi procesi, in posrednimi vidiki, ki na primer vključujejo tudi upravljanje dobavne verige, da bi se spodbujalo bolj krožno gospodarstvo.
In order to allow organisations, environmental verifiers and others sufficient time to prepare for introduction of the sectoral reference document for the car manufacturing sector, the date of application of this Decision should be deferred by a period of 120 days from the date of its publication in the Official Journal of the European Union.
Da bi organizacijam, okoljskim preveriteljem in drugim omogočili dovolj časa, da se pripravijo na uvedbo sektorskega referenčnega dokumenta za sektor proizvodnje avtomobilov, bi bilo treba datum začetka uporabe tega sklepa odložiti za obdobje 120 dni od datuma njegove objave v Uradnem listu Evropske unije.
The sectoral reference document on best environmental management practices, sector environmental performance indicators and benchmarks of excellence for the car manufacturing sector for the purposes of Regulation (EC) No 1221/2009 is set out in the Annex to this Decision.
Sektorski referenčni dokument o najboljših praksah okoljskega ravnanja, sektorskih kazalnikih okoljske uspešnosti in merilih odličnosti za sektor proizvodnje avtomobilov za namene Uredbe (ES) št. 1221/2009 je določen v Prilogi k temu sklepu.
Directive 2000/53/EC of the European Parliament and of the Council of 18 September 2000 on end-of life vehicles (OJ L 269, 21.10.2000, p. 34).
Direktiva 2000/53/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. septembra 2000 o izrabljenih vozilih (UL L 269, 21.10.2000, str. 34).
Directive 2010/75/EU of the European Parliament and of the Council of 24 November 2010 on industrial emissions (integrated pollution prevention and control) (OJ L 334, 17.12.2010, p. 17).
Direktiva 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o industrijskih emisijah (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja) (UL L 334, 17.12.2010, str. 17).
This Sectoral Reference Document (SRD) for the car manufacturing sector is based on a detailed scientific and policy report (‘Best Practice Report’) developed by the European Commission’s Joint Research Centre (JRC).
Ta sektorski referenčni dokument (v nadaljnjem besedilu: SRD) za sektor proizvodnje avtomobilov temelji na podrobnem znanstvenem in političnem poročilu (poročilo o najboljših praksah), ki ga je pripravilo Skupno raziskovalno središče Evropske komisije (JRC).
Regulation (EC) No 761/2001 of the European Parliament and of the Council;
Uredbo (ES) št. 761/2001 Evropskega parlamenta in Sveta ter
Within this framework, this SRD provides sector-specific guidance to the car manufacturing sector and points out a number of options for improvement as well as best practices.
V tem okviru ta SRD določa posebne smernice za sektor proizvodnje avtomobilov, v njem pa so poudarjene tudi številne možnosti za izboljšanje in najboljše prakse.
A Technical Working Group, comprising experts and stakeholders of the sector, led by the JRC, discussed and ultimately agreed on the best environmental management practices, sector-specific environmental performance indicators and benchmarks of excellence described in this document; these benchmarks in particular were deemed to be representative of the levels of environmental performance that are achieved by the best performing organisations in the sector.
Tehnična delovna skupina, ki so jo sestavljali strokovnjaki in zainteresirane strani iz sektorja, je pod vodstvom Skupnega raziskovalnega središča razpravljala o najboljših praksah okoljskega ravnanja, kazalnikih okoljske uspešnosti za posamezne sektorje in merilih odličnosti, ki so opisani v tem dokumentu, ter o njih sprejela dogovor, zlasti navedena merila pa so se štela za reprezentativna glede ravni okoljske uspešnosti, ki jih dosegajo najuspešnejše organizacije v sektorju.
The SRD aims to help and support all organisations that intend to improve their environmental performance by providing ideas and inspiration as well as practical and technical guidance.
Namen SRD je pomagati vsem organizacijam, ki nameravajo izboljšati svojo okoljsko uspešnost, in jih podpirati z zagotavljanjem zamisli in navdiha ter praktičnih in tehničnih smernic.
Consequently, the objective of this document is to support all organisations in the car manufacturing sector to focus on relevant environmental aspects, both direct and indirect, and to find information on best environmental management practices, as well as appropriate sector-specific environmental performance indicators to measure their environmental performance, and benchmarks of excellence.
Zato je cilj tega dokumenta spodbujati vse organizacije iz sektorja proizvodnje avtomobilov k osredotočanju na ustrezne neposredne in posredne okoljske vidike ter iskanju informacij o najboljših praksah okoljskega ravnanja, pa tudi k osredotočanju na ustrezne sektorske kazalnike okoljske uspešnosti za merjenje okoljske uspešnosti in na merila odličnosti.
When preparing the environmental statement (Article 4(1)(d) and Article 4(4)):
pri pripravi okoljske izjave (člen 4(1)(d) in 4(4)):
When choosing the set of indicators for reporting, they should take into account the indicators proposed in the corresponding SRD and their relevance with regards to the significant environmental aspects identified by the organisation in its environmental review.
Organizacije bi morale pri izbiranju sklopa kazalnikov za poročanje upoštevati kazalnike, predlagane v ustreznih SRD, in njihovo ustreznost v zvezi s pomembnimi okoljskimi vidiki, ki jih je organizacija opredelila v svojem okoljskem pregledu.
Similarly to environmental performance indicators, the relevance and applicability of the best environmental management practices and benchmarks of excellence should be assessed by the organisation according to the significant environmental aspects identified by the organisation in its environmental review, as well as technical and financial aspects.
Podobno kot pri kazalnikih okoljske uspešnosti bi morale organizacije oceniti tudi ustreznost in uporabo najboljših praks okoljskega ravnanja in meril odličnosti glede na pomembne okoljske vidike, ki jih opredelijo v svojih okoljskih pregledih, ter glede na tehnične in finančne vidike.
Elements of SRDs (indicators, BEMPs or benchmarks of excellence) not considered relevant with regards to the significant environmental aspects identified by the organisation in its environmental review should not be reported or described in the environmental statement.
V okoljski izjavi ni treba poročati o elementih SRD (kazalnikih, najboljših praksah okoljskega ravnanja ali merilih odličnosti), ki se ne štejejo za pomembne glede na pomembne okoljske vidike, ki jih je organizacija opredelila v svojem okoljskem pregledu, oziroma jih ni treba opisati.
EMAS environmental verifiers shall check if and how the SRD was taken into account by the organisation when preparing its environmental statement (Article 18(5)(d) of Regulation (EC) No 1221/2009).
Okoljski preveritelji EMAS preverijo, ali je organizacija upoštevala SRD pri pripravi okoljske izjave in kako (člen 18(5)(d) Uredbe (ES) št. 1221/2009).
This document consists of five sections.
Ta dokument je sestavljen iz petih oddelkov.
Section 1 introduces EMAS’ legal background and describes how to use this document, while section 2 defines the scope of this SRD.
V oddelku 1 je predstavljen pravni okvir sistema EMAS in opisan način uporabe tega dokumenta, v oddelku 2 pa je opredeljeno področje uporabe tega SRD.
Section 3 and 4 briefly describes the different Best Environmental Management Practices (BEMPs) together with information on their applicability, for the manufacturing and end-of-life vehicle (ELV) subsector respectively.
V oddelkih 3 in 4 so na kratko opisane različne najboljše prakse okoljskega ravnanja in informacije o njihovi uporabi za sektor proizvodnje oziroma podsektor izrabljenih motornih vozil.
When specific environmental performance indicators and benchmarks of excellence could be formulated for a particular BEMP, these are also given.
Navedeni so tudi posebni kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti, če jih je bilo mogoče opredeliti za določeno najboljšo prakso okoljskega ravnanja.
However, defining benchmarks of excellence was not possible for all BEMPs either because of the limited availability of data or because the specific conditions of each company and/or plant (diversity of manufacturing processes carried out in each manufacturing facility, level of vertical integration, etc.) vary to such an extent that a benchmark of excellence would not be meaningful.
Vendar meril odličnosti za vse najboljše prakse okoljskega ravnanja ni bilo mogoče opredeliti, ker so bili na nekaterih področjih na voljo omejeni podatki ali ker se posebni pogoji posameznega podjetja in/ali obrata (raznolikost proizvodnih procesov, ki se izvajajo v posameznem proizvodnem obratu, stopnja vertikalne integracije itd.) tako razlikujejo, da merilo odličnosti ne bi bilo smiselno.
Even when benchmarks of excellence are given, these are not meant as targets for all companies to reach or metrics to compare the environmental performance across companies of the sector, but rather as a measure of what is possible to help individual companies assess the progress they made and motivate them to improve further.
Tudi kadar so merila odličnosti navedena, pa niso mišljena kot cilji, ki jih morajo doseči vsa podjetja, ali kot metrika, s katero se primerja okoljska uspešnost podjetij v sektorju, ampak kot ukrep morebitne pomoči posameznim podjetjem pri ocenjevanju doseženega napredka in spodbujanju nadaljnjega izboljševanja.
Some of the indicators and benchmarks are relevant for more than one BEMP and are thus repeated whenever appropriate.
Nekateri kazalniki in merila so pomembni za več najboljših praks okoljskega ravnanja, zato so navedeni večkrat, kadar je to ustrezno.
Finally, section 5 presents a comprehensive table with a selection of the most relevant environmental performance indicators, associated explanations and related benchmarks of excellence.
V oddelku 5 je predstavljena obsežna preglednica z najpomembnejšimi kazalniki okoljske uspešnosti, ustreznimi razlagami in povezanimi merili odličnosti.
This reference document addresses the environmental performance of the car manufacturing sector and some aspects of the end-of-life vehicle handling sector.
Ta referenčni dokument obravnava okoljsko uspešnost sektorja proizvodnje avtomobilov in nekatere vidike sektorja ravnanja z izrabljenimi vozili.
The target group of this document are companies belonging to the automotive manufacturing sector according to the following NACE codes (according to the statistical classification of economic activities established by Regulation (EC) No 1893/2006 of the European Parliament and of the Council):
Ciljna skupina tega dokumenta so podjetja, ki delujejo v sektorju proizvodnje avtomobilov v skladu z naslednjimi oznakami NACE (v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, uvedeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta):
NACE 29.1 Motor vehicle manufacture
oznaka NACE 29.1: proizvodnja motornih vozil,
NACE 29.2 Manufacture of bodies for motor vehicles
oznaka NACE 29.2: proizvodnja karoserij za motorna vozila,
NACE 29.3 Manufacture of parts and accessories for motor vehicles
oznaka NACE 29.3: proizvodnja delov in opreme za motorna vozila,
NACE 38.31 Dismantling of wrecks
oznaka NACE 38.31: demontaža odpadnih naprav.