natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Vehicle emissions tests using PEMS (emission analytics) or remote sensing (CONOX programme) show that Euro 5 and pre-RDE Euro 6 vehicles are still emitting significantly more NOx under normal conditions than indicated by the laboratory tests.
Vzpostavitev pravnih sporazumov o izmenjavi podatkov z obstoječimi sistemi spremljanja, da bi razjasnili pravice intelektualne lastnine in pravice dostopa do podatkov.
Only since Euro 6d (from 1 September 2017 onwards), has the RDE test been used for type-approval of new vehicles.
Letno zbiranje podatkov iz obstoječih sistemov spremljanja, potrjevanje števil in polnjenje baze podatkov.
This is expected to significantly reduce the discrepancy between type-approved and real-world emissions.
Razvoj sistema za vnašanje podatkov prek spleta in omogočanje državam, da podatke posredujejo učinkovito in v standardni obliki (op.: nekateri obstoječi sistemi bodo prav tako sprejeli tak sistem).
Secondly, for European motorists driving in different cities and/or Member States the various LEZ restrictions and urban access policies create an increasingly confusing and possibly costly situation, with motorists having to comply with different rules and needing to acquire different stickers or permits for each zone.
Zagotovitev usposabljanja za prostovoljce sistema spremljanja v zvezi z uporabo sistema za vnašanje podatkov prek spleta.
Thirdly, depending on how the LEZ policies are designed and implemented, cities find it difficult to ensure compliance of vehicles registered in other Member States.
Zagotovitev orodij za izračun nacionalnih trendov populacij metuljev.
A possible solution to these problems is the development of an ultra-low polluting vehicle (ULPV) scheme which identifies vehicles having good performance in terms of NOx emissions (and possibly other pollutants).
Dajanje na voljo podatkov za raziskave, kot je to ustrezno.
Such a scheme would allow Member States, regions and cities to develop and fine-tune LEZ restrictions beyond the Euro classifications and type-approval date.
Cilj 2
The ULPV scheme could provide Member States, regions and cities with access to a harmonised system.
Podpreti in razviti enotno, trajnostno in stroškovno učinkovito evropsko mrežo za spremljanje na podlagi usposobljenih prostovoljnih zapisovalcev, ki bi jih podpirali novi koordinatorji, skupaj z lokalnim dostopom do spletnega sistema za zapisovanje podatkov.
to assess options for a ULPV scheme (including the possibility of a label) for cars that meet Euro 6 ELV requirements under normal use, tested with PEMS in an RDE test, and also including those tested during type-approval (Euro 6d-TEMP or later) or certified to that level after retrofit;
Pričakovani rezultati
to assess options for the certification and monitoring of such vehicles;
Strokovno potrjeni sistemi za spremljanje metuljev, temelječi na prostovoljcih, v večini evropskih držav, ki bodo sporočali podatke visoke kakovosti v osrednjo bazo podatkov in vnose v nacionalne evidence.
to assess options for the establishment of a European information exchange system (e.g. linked to the Eucaris exchange platform) including a database with all registered ULPV cars.
Povečane priložnosti za mlade pri vključevanju v projekt na evropski ravni, ki ima praktično vrednost in politični pomen, s čimer bi se povečale njihove spretnosti in zaposljivost ter ustvarila nova delovna mesta, ki bi zahtevala usklajevanje, upravljanje podatkov in čut za medčloveške odnose ter strokovno znanje.
The information exchange system would be accessible by cities, regions and Member States for implementation of LEZ policies or incentives.
Dejavnosti
Possible partners:
Zagotovitev, da bodo obstoječi sistemi spremljanja za metulje prispevali podatke v osrednjo bazo podatkov: Belgija, Španija, Estonija, Finska, Francija, Nemčija, Irska, Litva, Luksemburg, Nizozemska, Slovenija, Švedska in Združeno kraljestvo.
research institutes in the field of vehicle emissions (e.g. TNO, JRC);
Podpora nadaljnjemu razvoju ter povečanje kakovosti in trajnosti nekaterih obstoječih in nastajajočih sistemov, zlasti z dodajanjem transektov, izboljšanjem pogostosti evidentiranja ter zaposlovanjem novih prostovoljcev in podpornih koordinatorjev (npr. v Franciji, Sloveniji, Estoniji, Litvi in Španiji).
motoring organisations (e.g. ADAC, ANWB);
Sodelovanje s partnerji in drugimi ključnimi deležniki, vključno z narodnimi parki, kjer je to ustrezno, da bi pripomogli k vzpostavitvi novih sistemov za spremljanje v vsaj šestih od naslednjih držav: Avstrija, Češka, Italija, Portugalska, Romunija, Slovaška, Madžarska, Poljska, Bolgarija, Hrvaška, Grčija, Ciper, Malta, Danska in Latvija.
retrofit industry associations (e.g. CLEPA, ERECA);
Zagotovitev usposabljanja, bistvenih prevodov in spodbuditev učenja med prostovoljci.
vehicle inspection centres (e.g. CITA);
Posredovanje povratnih informacij prostovoljcem in koordinatorjem v obliki letnih glasil in z organizacijo dvoletnih srečanj za usklajevanje prizadevanj, izmenjavo najboljših praks in vzdrževanje dolgoročnega udejstvovanja prostovoljcev.
cities and urban regions or city networks (e.g. Eurocities).
Cilj 3
The European Chemicals Agency (ECHA) and the European Food Safety Authority (EFSA) provide independent scientific advice to decision makers to regulate chemical and food safety in Europe.
Pripraviti kazalnike za metulje, pomembne za politiko, za številne habitate, analizirati rezultate ter razširiti ugotovitve oblikovalcem politik in javnosti.
Through their respective mandates, they collect large volumes of scientific data on substances and their hazardous properties.
Niz kazalnikov za metulje, pomemben za politiko, za različne habitate v Uniji in Evropi kot celoti.
At the same time, industry and the academic research community are creating a wealth of information on such topics as well.
Niz poročil, ki bodo tolmačila pomen kazalnikov in trendov za metulje.
However, due to legal, technical, resource-related or other constraints, these vast scientific data collections are not always fully shared or made accessible to a wider audience and have thus not yet achieved their full potential.
Večje razumevanje med oblikovalci politik glede vpliva njihovih politik na metulje, ekosisteme in njihove storitve, vključno s storitvami opraševanja.
Therefore, ECHA and EFSA are looking to increase and simplify access to the vast scientific data collections they hold, enriched with other public data and data fed by external sources.
Sprejetje metuljev kot kazalnikov s strani Unije in drugih evropskih institucij, izmenjava primerov najboljše prakse, pa tudi boljša ozaveščenost javnosti.
That could be achieved through a portal including both structured and unstructured data provided by regulatory agencies, industry, academia and other parties with an interest in chemical safety.
Priprava specifičnih kazalnikov, ki jih bo mogoče uporabiti za sisteme, temelječe na rezultatih.
The portal should uniquely identify studies and support critical appraisal of studies, text mining, data visualisation, analysis and knowledge sharing.
Razvoj samodejnih sistemov za pripravo letnih kazalnikov in trendov v različnih habitatih in skupinah vrst.
The goal is to facilitate seamless sharing of data between authorities and provide public access to researchers, regulators, industry and the public at large.
Začetni izbor: travišča, gozdovi, mokrišča, mestna območja in podnebne spremembe.
This will promote: (a) transparency and trust in Union decision making, (b) research and data analytics, (c) innovation, (d) less animal testing and more predictive toxicology, and (e) better regulatory decision making and informed consumer choices.
Priprava evropskega kazalnika za metulje, ki bo prikazoval splošni trend metuljev na ravni Unije in na evropski ravni.
A common portal could provide:
Priprava evropskega kazalnika za metulje, ki bo pomagal izboljšati izvajanje direktive o habitatih in doseči ugodno stanje ohranjenosti vrst metuljev z območij Natura 2000 in njihovih habitatov.
a registry of toxicological studies for chemical substances and regulated products.
Priprava poročil o evropskem kazalniku o metuljih travišč, ki bodo zajemala več držav, in med drugim prispevek k spremljanju vpliva SKP na biotsko raznovrstnost, tudi novega pristopa s sistemom na podlagi rezultatov.
Industry-sponsored studies are available for regulatory assessment by the respective authority, but they are currently not always available to other authorities, industrial actors, the research community or the public at large,
Priprava poročil o trendih metuljev v gozdnih habitatih, mokriščih in mestnih habitatih.
a repository for research and scientific data.
Prikaz, kako se skupnosti metuljev odzivajo na naraščajoče temperature in podnebne spremembe.
Peer-reviewed studies are not always used to the extent that they could be in regulatory assessments, since searching for, and gaining access to, studies is resource-demanding.
Posredovanje rezultatov ustreznim institucijam, tudi Uniji, Svetu Evrope, Bernski konvenciji in Konvenciji OZN o biološki raznovrstnosti, ter vplivanje na razprave o politiki in ukrepe politike na ravni Unije in nacionalni ravni.
Scientists as well as publishers of their studies lack the fundamental interest to share data with a view to addressing regulatory questions,
Sodelovanje s predstavniki drugih skupin nevretenčarjev z namenom izmenjati znanje in prispevati k pobudi Unije za opraševalce.
a platform for data analytics, predictive toxicology (i.e. avoidance of animal testing), better environmental monitoring, better study design, development of artificial intelligence and machine learning applications,
Široko razširjanje rezultatov v javnosti prek spletnih mest in družbenih medijev.
The pilot project will take the form of a feasibility study exploring the opportunities for such a common platform to deliver valuable benefits to the four identified key stakeholder groups (regulators, academia, industry and the public at large).
Cilj 4 – Voditi in upravljati projekte
The first phase of the study will focus on feasibility analysis and the development of use cases.
Nemoten potek projektov, predložitev zgoraj navedenih elementov pravočasno in v okviru proračuna, letna poročila o napredku, letna finančna poročila in skupna ocena učinkov.
The following research questions will have to be tackled:
Vodenje projekta, da bi zagotovili predložitev zgoraj navedenega in pripravili letna poročila o napredku.
regulators, academia, industry and citizens are identified as the key stakeholders but what will be their roles and how will they benefit from the common portal?
Sklenitev pogodbe za predložitev zgoraj navedenih elementov.
can we learn from existing systems, e.g. EU Clinical Trials Register, the US Environmental Protection Agency’s Master Record Identifiers system, the EU Open Data Portal, IPCheM, OECD eChemPortal, a potential future OECD global chemicals knowledge base, ECHA Dissemination Portal, OpenAire, and the European Open Science Cloud?
Dobro upravljanje financ projekta in objava letnih finančnih poročil.
Could any of these systems provide some or all of the portal functionalities?
Priprava letnega poročila o napredku in ocene učinkov.
how can data owners share information but maintain their intellectual property rights and protection of confidential business information/trade secrets?
Ta dveletni pilotni projekt, ki naj bi se razvil v pripravljalni ukrep, bo imel skupni proračun 800000 EUR.
how can participants be persuaded to use a common international structured data format for information exchange?
Cilj tega pilotnega projekta je izkoristiti potencial satelitskih slik za podporo delovanju mreže zaščitenih območij v Uniji Natura 2000.
can information exchange be automated with laboratory systems sharing information via web services?
S satelitskimi slikami, ki so na voljo, želi povečati razumevanje in obravnavati grožnje zaščitenim območjem, ki so posledica izgube habitatov.
how can quality control processes and critical appraisal tools be integrated within the platform?
Zaustavitev izgube biotske raznovrstnosti do leta 2020 je osrednji cilj strategije Unije za biotsko raznovrstnost, pomemben korak za dosego tega cilja pa je zagotoviti ustrezno zaščito in upravljanje že zaščitenih območij.
what could be the incentives for participation in the portal?
V skladu z Direktivo 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o ohranjanju prosto živečih ptic (UL L 20, 26.1.2010, str.
how could a common platform stimulate new or improved studies and methods for chemical safety assessment?
7) (direktiva o pticah) in Direktivo Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (UL L 206, 22.7.1992, str.
how could a common platform inform the Union research agenda?
7) (direktiva o habitatih) so države članice zavezane območja Natura 2000 zaščititi pred uničenjem.
The second phase of the study will develop recommendations for the Union legislative authority and for Union policy development in this area on the basis of the opportunities and threats identified.
Kljub temu se v praksi v območjih Natura 2000 vsako leto izgubi na tisoče hektarjev habitatov (gozdov, pašnikov) zaradi vrste dejavnikov, kot so odvzem vode in drenaža, preoblikovanje naravnih pašnikov v polja, poseka gozdov in urbanizacije, kakor je navedeno v poročilu EU o stanju narave za leto 2015, v katerem je Evropska agencija za okolje opredelila največje grožnje biotski raznovrstnosti.
what basic provisions will be needed to govern a central Union platform across regulations and Union institutions?
Spremljanje izgube habitatov je pomanjkljivo, a se njegova narava in obseg v različnih delih Unije verjetno precej razlikujeta.
what are the legal barriers and can legislation act as a driver for participation and imposing a common format for delivering results?
Izguba habitatov je zelo resna okoljska težava, saj je pogosto dokončna ali pa habitati potrebujejo stoletja, da si opomorejo, na primer pragozdovi.
what would be the resource requirements for adaptation/development and maintenance of a common portal?
Satelitska tehnologija se naglo razvija.
what are the funding options for the adaptation/development and maintenance of a common portal?
Copernicus, ki je v lasti Unije, in drugi sateliti, na primer prosto dostopen LANDSAT, so zmožni izdelovati slike z visoko ločljivostjo za celotno Evropo, v arhivih pa je gradivo iz več desetletij.
If judged appropriate, implementation of the pilot project can be delegated to the agencies.
Kljub temu je treba vložiti veliko dela, da bo mogoče uporabiti te slike, in prav to sedaj nujno potrebujemo.
Bringing nature into cities and greening our neighbourhoods is one of the most underexploited ways of increasing European citizens’ quality of life.
Najprej je treba satelitske slike obdelati.
Today, 72 % of Europeans live in cities, towns and suburbs, and the urban share of the population continues to grow.
Da bi bilo mogoče razumeti, koliko habitata je izgubljenega in kdaj je prišlo do izgube, bi bilo treba primerjati in dodatno obdelati več slik istega območja v različnih letih.
As cities face an array of challenges, ranging from their impact on residents’ health to environmental concerns, green infrastructure has huge potential to offer solutions to many of these problems.
Slike bo nato treba pretvoriti v načrte habitatov, po možnosti z uporabo tipov ekosistema MAES, in preveriti z uporabo obstoječih načrtov in drugih podatkov.
The goal is to present greening as a way of solving problems and to make the value of greening better understood.
Nato bo treba analizirati pomembne izgubljene habitate v območju Natura 2000 ter oceniti izgubo habitatov za posamezne tipe ekosistema.
It is increasingly important to look ahead and develop a vision of the cities of tomorrow where green infrastructure plays a crucial role.
Načrte se bo nato predstavilo na spletni platformi, skupaj z opredelitvijo primerov izgube habitatov v preteklosti in navedbo vzrokov zanje.
A further goal is to increase scientific knowledge and improve knowledge sharing, tools, methods and innovative approaches to enhance biodiversity and the planning and implementing of green infrastructure (including green roofs and walls and sustainable urban agriculture) in cities and improve civil society participation in decision-making.
Državljani in organizacije civilne družbe so na področju preverjanja delovanja mreže Natura 2000 zelo aktivni, kakor je razvidno iz številnih pritožb, ki so glede groženj območjem Natura 2000 vsako leto naslovljene na Komisijo.
This also extends to building a vision of the green city of tomorrow together.
Projekt z vzpostavitvijo spletne platforme, na kateri je mogoče spremljati izgubo habitatov, bo okrepil vlogo državljanov in organizacij civilne družbe ter spodbudil njihovo udeležbo pri izvajanju politike Unije.
A truly participatory approach involves policymakers, citizens and civil society, including the elderly and children.
Platforma bi morala biti uporabnikom prijazna, podatke pa bi moralo biti mogoče prenesti, saj bodo tako lahko državljani in znanstveniki izkoristili vse možnosti rezultatov projekta.
Each of those stakeholders has different needs (recreation, mitigation of urban heat island impacts, improvement of air quality, improved human health, sustainable soft mobility, improved social cohesion, etc.).
Projekt bo nenazadnje prispeval tudi k temu, da se bodo zemljišča v območjih Natura 2000 uporabljala na način, skladen z ohranjanjem biotske raznovrstnosti, in prispeval k reševanju konfliktov glede uporabe zemljišč.
Therefore, the scientific component of the project could help to develop the scientific solutions needed to support local initiatives which enhance urban green infrastructure, benefiting those people who live in cities and improving their quality of life.
Projekt kot takšen bo prispeval k uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja, zlasti cilja 15 v smislu trajnostnega upravljanja gozdov, ustavljanja in spreobračanja degradacije zemljišč in ustavljanja izgube biotske raznovrstnosti.
The aims of this pilot project are:
Lindan lahko poškoduje živčni sistem in povzroči vrsto simptomov, od glavobola in omotice do napadov, krčev in redkeje smrti.
to raise awareness of the benefits of green spaces in the built environment;
Na podlagi dokazov iz raziskav na živalih je zaključek večine ocen lindana, da lahko povzroči raka.
to increase the quantity and quality of research and development for new innovations;
Čeprav lindana od leta 2000 ni dovoljeno uporabljati kot pesticida za pridelke, zastarela proizvodnja in stare deponije tega zelo strupenega pesticida še vedno obstajajo po vsej Uniji (npr. v Sloveniji, Nemčiji, Romuniji in Španiji), in čeprav obstajajo podrobni podatki o drugih obstojnih organskih onesnaževalih, ni jasne predstave o razsežnosti območij v Uniji, onesnaženih z lindanom, neznana pa je tudi količina HCH, ki lahko vstopi v vodovodni sistem ali sistema ravnanja z odpadki prek kontaminiranih gradbenih odpadkov in odpadkov iz rušenja objektov na zgodovinskih območjih proizvodnje in shranjevanja.
to encourage citizens to take action to improve their own neighbourhoods;
Lindan lahko tudi izhlapi in vpliva na zdravje ljudi z vdihavanjem.
to foster a culture of appreciation of the green spaces;
Več poročil Evropskega parlamenta in Združenih narodov kaže, da so koncentracije lindana visoke v več državah članicah (Francija, Portugalska, Španija, Nizozemska, Belgija, Nemčija, Italija in Luksemburg).
to increase the number of green infrastructure projects;
Čeprav ima Unija obsežen pravni okvir za proizvodnjo in ravnanje z odpadki obstojnih organskih onesnaževal ter precej razvit sistem izdaje dovoljenj ali ponovnih dovoljenj za uvedbo novih pesticidov, ni pravil ali pravnih sredstev za obstoječa odlagališča lindana, tehnike dekontaminacije in obnovitev industrijskih objektov.
to connect up existing initiatives and share best practices across the Member States;
Obstaja tudi vrsta tehnik, ki segajo od zapečatene omejitve do sežiganja in kemičnih reakcij ter uporabe gensko spremenjenih rastlin.
to create a roadmap for greening European cities by 2030;
Nacionalne, regionalne in lokalne oblasti morajo včasih brez pomoči poskusiti rešiti negativne vplive na okolje in zdravje, da bi sanirale območja industrijske proizvodnje, pri čemer tudi manjkajo možnosti financiranja Unije.
to prepare for the European Year of Greener Cities 2020.
Da bi obravnavali slednje in upoštevali nove možnosti Unije v okviru predlogov o krožnem gospodarstvu, ima ta pilotni projekt naslednje cilje:
This project will pilot novel methods to prevent the establishment and spread of invasive alien species (IAS) in the Union in support of Regulation (EU) No 1143/2014 of the European Parliament and of the Council of 22 October 2014 on the prevention and management of the introduction and spread of invasive alien species (OJ L 317, 4.11.2014, p. 35) and Target 5 of the Union’s 2020 Biodiversity Strategy.
opredeliti in kartirati odlagališča lindana v Uniji in popisati ukrepe, ki so jih sprejele različne uprave, da bi dekontaminirali odlagališča lindana in ocenili učinkovitost izvedenih ukrepov in javnih naložb.
It is widely recognised that preventing invasive alien species from becoming established (i.e. effective IAS biosecurity measures) is far more cost-effective than managing and eradicating IAS once they become established.
Ta projekt bo prepoznal prednosti/slabosti dekontaminacije obstojnih organskih onesnaževal in drugih pesticidov v okviru razprave o endokrinih motilcih;
However, two significant barriers have been identified which prevent effective IAS biosecurity measures from being implemented: i) a lack of understanding by stakeholders of the importance of IAS biosecurity, and ii) a lack of understanding among natural resource managers and regulators of how to communicate the need for effective IAS biosecurity measures across various stakeholder groups.
omogočiti izmenjavo znanja, najboljših praks in tehnološkega prenosa dekontaminacijskih ukrepov za HCH in lindan po vsej Uniji, da se to znanje lahko prenese na druge regije s podobnimi težavami.
This pilot project will introduce a series of activities which seek to: i) improve understanding among stakeholders of the importance of effective IAS biosecurity measures, and ii) improve communication among managers, regulators and stakeholders with regard to developing and implementing effective IAS biosecurity measures.
Ta projekt bo tudi razširil rezultate specifičnih ukrepov, ki se financirajo v okviru prejšnjih projektov LIFE in Obzorje 2020;
These stakeholder groups have been identified as representing the most significant pathways for IAS in Europe.
opredeliti raziskovalne potrebe za razvoj nadaljnjih načinov za učinkovitejšo in varnejšo dekontaminacijo odpadkov HCH in lindana;
IAS biosecurity is an issue which stakeholders generally poorly understand, but at the same time is a source of great anxiety owing to the perceived negative impact on their interests.
pripraviti smernice za trajnosten in okolju prijazen pristop k preoblikovanju območja za regionalne/nacionalne/lokalne uprave.
The pilot project will build a platform to facilitate constructive communication within and between sectors on the need for, and benefits of, effective IAS biosecurity measures, as well as to share best practice for the communication, development and implementation of such measures.
Pripravljalni ukrep sloni na uspešnem pilotnem projektu iz leta 2015 (ki se je izvajal v obdobju 2016–2017) z naslovom „Izgradnja zmogljivosti, programski razvoj in komunikacija na področju okoljske obdavčitve in proračunske reforme“ in petih tematskih področjih, opredeljenih v sklopu tega projekta (biotska raznovrstnost in uporaba zemljišč, onesnaženost zraka, motnje pri oskrbi z vodo, kakovost vode in krožno gospodarstvo), njegov cilj pa je oblikovati primere najboljše prakse na področju okoljske obdavčitve.
Specifically, the pilot project will appoint officers to begin and lead a dialogue within each of the identified stakeholder groups.
Pripravljalni ukrep organizacijam zagotavlja potrebne pripomočke, da so bolje pripravljene na sodelovanje pri procesih oblikovanja politike na nacionalni ravni in ravni Unije.