natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Regulation (EC) No 1221/2009 required the Commission to establish a working plan setting out an indicative list of sectors to be considered priority sectors for the adoption of sectoral and cross-sectoral reference documents.
V skladu z Uredbo (ES) št. 1221/2009 je morala Komisija pripraviti delovni načrt in v njem določiti okvirni seznam sektorjev, ki morajo veljati za prednostne pri sprejemanju sektorskih in medsektorskih referenčnih dokumentov.
‘Communication from the Commission — Establishment of the working plan setting out an indicative list of sectors for the adoption of sectoral and cross-sectoral reference documents, under Regulation (EC) No 1221/2009 on the voluntary participation of organisations in a Community eco-management and audit scheme (EMAS) identified the electrical and electronic equipment manufacturing sector as a priority sector.
V sporočilu Komisije z naslovom Priprava delovnega načrta, ki določa okvirni seznam sektorjev za sprejetje sektorskih in medsektorskih referenčnih dokumentov v skladu z Uredbo (ES) št. 1221/2009 o prostovoljnem sodelovanju organizacij v Sistemu Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS), je bil sektor proizvodnje električne in elektronske opreme opredeljen kot prednostni sektor.
The sectoral reference document for the electrical and electronic equipment manufacturing sector should focus on best practices, indicators and benchmarks for manufacturers of electrical and electronic equipment.
Sektorski referenčni dokument za sektor proizvodnje električne in elektronske opreme bi se moral osredotočiti na najboljše prakse, kazalnike in merila za proizvajalce električne in elektronske opreme.
It should identify, by way of best environmental management practices for the sector, concrete actions to improve the overall environmental management of companies in the sector in three main areas: manufacturing processes, supply chain management and actions fostering a more circular economy.
V njem bi morali biti z najboljšimi praksami okoljskega ravnanja za sektor opredeljeni konkretni ukrepi za splošno izboljšanje okoljskega ravnanja podjetij v sektorju na treh glavnih področjih: pri proizvodnih procesih, upravljanju dobavne verige in ukrepih za krepitev bolj krožnega gospodarstva.
In order to allow organisations, environmental verifiers and others sufficient time to prepare for introduction of the sectoral reference document for the electrical and electronic equipment manufacturing sector, the date of application of this Decision should be deferred by a period of 120 days from the date of its publication in the Official Journal of the European Union.
Da se organizacijam, okoljskim preveriteljem in drugim zagotovi dovolj časa za pripravo na uvedbo sektorskega referenčnega dokumenta za sektor proizvodnje električne in elektronske opreme, bi bilo treba datum začetka uporabe tega sklepa odložiti, da bi se začel uporabljati 120 dni po datumu njegove objave v Uradnem listu Evropske unije.
The sectoral reference document on best environmental management practices, sector environmental performance indicators and benchmarks of excellence for the electrical and electronic equipment manufacturing sector for the purposes of Regulation (EC) No 1221/2009 is set out in the Annex to this Decision.
Sektorski referenčni dokument o najboljših praksah okoljskega ravnanja, sektorskih kazalnikih okoljske uspešnosti in merilih odličnosti za sektor proizvodnje električne in elektronske opreme za namene Uredbe (ES) št. 1221/2009 je določen v Prilogi k temu sklepu.
It shall apply from 19 May 2019.
Uporablja se od 19. maja 2019.
This Sectoral Reference Document (SRD) is based on a detailed scientific and policy report (‘Best Practice Report’) developed by the European Commission’s Joint Research Centre (JRC).
Ta sektorski referenčni dokument (v nadaljnjem besedilu: SRD) temelji na podrobnem znanstvenem in političnem poročilu (v nadaljnjem besedilu: poročilo o najboljših praksah), ki ga je pripravilo Skupno raziskovalno središče Evropske komisije (JRC).
Relevant legal background
Upoštevni pravni okvir
Regulation (EC) No 761/2001 of the European Parliament and of the Council,
Uredbo (ES) št. 761/2001 Evropskega parlamenta in Sveta;
Within this framework, this SRD provides sector-specific guidance to the electrical and electronic equipment manufacturing sector and points out a number of options for improvement as well as best practices.
V tem okviru ta SRD določa posebne smernice za sektor proizvodnje električne in elektronske opreme, v njem pa so poudarjene tudi številne možnosti za izboljšanje in najboljše prakse.
Consequently, the objective of this document is to support all organisations in the electrical and electronic equipment manufacturing sector to focus on relevant environmental aspects, both direct and indirect, and to find information on best environmental management practices, as well as appropriate sector-specific environmental performance indicators to measure their environmental performance, and benchmarks of excellence.
Zato je cilj tega dokumenta spodbujati vse organizacije iz sektorja proizvodnje električne in elektronske opreme k osredotočanju na ustrezne neposredne in posredne okoljske vidike ter iskanju informacij o najboljših praksah okoljskega ravnanja, pa tudi k osredotočanju na ustrezne sektorske kazalnike okoljske uspešnosti za merjenje okoljske uspešnosti in na merila odličnosti.
How SRDs should be taken into account by EMAS-registered organisations
Kako bi morale organizacije, registrirane v sistemu EMAS, upoštevati SRD:
Chapter 3 briefly describes the different best environmental management practices (BEMPs) together with information on their applicability.
V poglavju 3 so na kratko opisane različne najboljše prakse okoljskega ravnanja in navedene informacije o njihovi uporabi.
When specific environmental performance indicators and benchmarks of excellence could be formulated for a particular BEMP, these are also given.
Navedeni so tudi posebni kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti, če jih je bilo za določeno najboljšo prakso okoljskega ravnanja mogoče opredeliti.
However, defining benchmarks of excellence was not possible for all BEMPs either because of the limited availability of data or because the specific conditions of each company and/or plant (type of electrical and electronic equipment manufactured ranging from large household appliances to small and microelectronic equipment and including both business-to-business and business-to-consumers, diversity of manufacturing processes carried out in each manufacturing facility, etc.) vary to such an extent that a benchmark of excellence would not be meaningful.
Vendar meril odličnosti za vse najboljše prakse okoljskega ravnanja ni bilo mogoče opredeliti, ker so bili na nekaterih področjih na voljo omejeni podatki ali ker se posebni pogoji posameznega podjetja in/ali obrata (vrsta proizvedene električne in elektronske opreme sega od velikih do malih gospodinjskih aparatov in mikroelektronske opreme ter vključuje trgovanje med podjetji ter med podjetji in potrošniki, raznolikost proizvodnega procesa, ki se izvaja v posameznem proizvodnem obratu, itd.) tako razlikujejo, da merilo odličnosti ne bi bilo smiselno.
Finally, Chapter 4 presents a comprehensive table with a selection of the most relevant environmental performance indicators, associated explanations and related benchmarks of excellence.
Nazadnje je v poglavju 4 je predstavljena obsežna preglednica z izbranimi najpomembnejšimi kazalniki okoljske uspešnosti, ustreznimi razlagami in povezanimi merili odličnosti.
SCOPE
OBSEG
This reference document addresses the environmental performance of the Electrical and Electronic Equipment (EEE) manufacturing sector.
Ta SRD obravnava okoljsko uspešnost sektorja proizvodnje električne in elektronske opreme.
The target group of this document are companies belonging to the EEE manufacturing sector, i.e. to the following NACE codes (according to the statistical classification of economic activities established by Regulation (EC) No 1893/2006):
Ciljna skupina tega dokumenta so podjetja, ki spadajo v sektor proizvodnje električne in elektronske opreme, in sicer v naslednje kode NACE (v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, določeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006):
26 — Manufacture of computer, electronic and optical products,
26 – proizvodnja računalnikov, elektronskih in optičnih izdelkov,
27 — Manufacture of electrical equipment,
27 – proizvodnja električnih naprav,
28.12, 28.13 — Manufacture of fluid power equipment and of other pumps and compressors,
28.12, 28.13 – proizvodnja naprav za fluidno tehniko ter drugih črpalk in kompresorjev,
Manufacture of lifting and handling equipment,
proizvodnja dvigalnih in transportnih naprav,
Manufacture of office machinery and equipment.
proizvodnja pisarniških strojev in naprav.
This reference document covers actions that EEE manufacturers can implement to achieve improvements in the environmental performance over the whole EEE value chain, as presented in the figure below.
Ta referenčni dokument zajema ukrepe, ki jih lahko proizvajalci električne in elektronske opreme izvajajo za izboljšanje okoljske uspešnosti po celotni vrednosti verigi električne in elektronske opreme, kot prikazuje slika spodaj.
In the figure, the arrows show the key material flows among the different actors in the value chain, while the terms ‘direct’ and ‘indirect’ are used to distinguish the activities where a manufacturer has full control (‘direct environmental aspects’) to those resulting from the interaction with third parties but which can be influenced to a reasonable degree by the EEE manufacturer (‘indirect environmental aspects’).
Na sliki puščice kažejo ključne snovne tokove med različnimi akterji v vrednosti verigi, medtem ko se izraza „neposredni“ in „posredni“ uporabljata za razlikovanje dejavnosti, pri katerih ima proizvajalec popoln nadzor („neposredni okoljski vidiki“), od dejavnosti, ki so posledica medsebojnega delovanja s tretjimi osebami, na katere pa lahko proizvajalec električne in elektronske opreme vpliva do razumne mere („posredni okoljski vidiki“).
Overview of key material flows of the electrical and electronic equipment (EEE) manufacturing value chain
Pregled ključnih snovnih tokov v vrednostni verigi proizvodnje električne in elektronske opreme
This reference document is divided into three main sections (Table 2-1) which cover, from the perspective of the manufacturers, the main environmental aspects along the value chain of the electrical and electronic equipment.
Ta referenčni dokument je razdeljen v tri glavne oddelke (preglednica 2-1), ki zajemajo glavne okoljske vidike po vrednostni verigi električne in elektronske opreme z vidika proizvajalcev.
Table 2-1
Preglednica 2-1
Structure of the reference document for the electrical and electronic equipment manufacturing sector and main environmental aspects addressed
Struktura referenčnega dokumenta za sektor proizvodnje električne in elektronske opreme ter glavni obravnavani okoljski vidiki
Main environmental aspects addressed
Glavni obravnavani okoljski vidiki
BEMPs for manufacturing processes
Najboljše prakse okoljskega ravnanja za proizvodne procese
This section covers the activities related to core electrical and electronic equipment manufacturing operations.
V tem oddelku so zajete dejavnosti, povezane z bistvenimi postopki proizvodnje električne in elektronske opreme.
Component manufacturing and assembly
Proizvodnja in sestava sestavnih delov
Final product assembly
Sestava končnega izdelka
Plant utilities
Infrastruktura obrata
Site management
Upravljanje lokacije
BEMPs for supply chain management
Najboljše prakse okoljskega ravnanja pri upravljanju dobavne verige
This section deals with the management of the supply chain by electrical and electronic equipment manufacturers.
V tem oddelku je obravnavano, kako proizvajalci električne in elektronske opreme upravljajo dobavno verigo.
It focuses on the operations that companies in the sector can put in place to sustainably source materials, substitute hazardous substances and reduce the biodiversity impacts of their supply chain.
Pozornost je posvečena dejavnostim, ki jih lahko podjetja v sektorju uvedejo za trajnostno pridobivanje izvornih materialov, nadomeščanje nevarnih snovi in zmanjšanje vplivov svoje dobavne verige na biotsko raznovrstnost.
Sourcing of materials and components
Pridobivanje materialov in sestavnih delov
Communication with and management of suppliers
Komuniciranje z dobavitelji in njihovo upravljanje
Product design
Zasnova izdelka
BEMPs fostering a more circular economy
Najboljše prakse okoljskega ravnanja za spodbujanje bolj krožnega gospodarstva
This section deals with management and strategic practices that electrical and electronic equipment manufacturers can implement to foster a more circular economy, such as changing design practices, remanufacturing products, or developing more sustainable business models.
V tem oddelku so obravnavane upravljavske in strateške prakse, ki jih lahko izvajajo proizvajalci električne in elektronske opreme za spodbujanje bolj krožnega gospodarstva, kot so spreminjanje praks zasnove, predelava izdelkov ali razvijanje bolj trajnostnih poslovnih modelov.
Product design/Development of business models
Zasnova izdelka/razvoj poslovnih modelov
End-of-life management
Ravnanje z izrabljenimi izdelki
The environmental aspects presented in Table 2-2 were selected as the most commonly relevant in the sector.
Okoljski vidiki iz preglednice 2-2 so bili izbrani kot vidiki, ki so v tem sektorju najpogosteje pomembni.
However, the environmental aspects to be managed by specific companies need to be assessed on a case-by-case basis.
Vendar bi bilo treba okoljske vidike, ki jih morajo upravljati posamezna podjetja, ocenjevati za vsak primer posebej.
Table 2-2
Preglednica 2-2
Most relevant environmental aspects and related main environmental pressures addressed in this document
Najpomembnejši okoljski vidiki in glavni povezani pritiski na okolje, obravnavani v tem dokumentu
Most relevant environmental aspects
Najpomembnejši okoljski vidiki
Resource efficiency
Učinkovita raba virov
Emissions to air
Emisije v zrak
Hazardous substances
Nevarne snovi
Product design/Development of business model
Zasnova izdelka/razvoj poslovnih modelov
BEST ENVIRONMENTAL MANAGEMENT PRACTICES, SECTOR ENVIRONMENTAL PERFORMANCE INDICATORS AND BENCHMARKS OF EXCELLENCE FOR THE ELECTRICAL AND ELECTRONIC EQUIPMENT MANUFACTURING SECTOR
NAJBOLJŠE PRAKSE OKOLJSKEGA RAVNANJA, SEKTORSKI KAZALNIKI OKOLJSKE USPEŠNOSTI IN MERILA ODLIČNOSTI ZA SEKTOR PROIZVODNJE ELEKTRIČNE IN ELEKTRONSKE OPREME
This section is relevant for the EEE manufacturers.
Ta oddelek je pomemben za proizvajalce električne in elektronske opreme.
Energy-efficient cleanroom technology
Energijsko učinkovita tehnologija za sterilne prostore
BEMP is to minimise the energy use of the cleanrooms.
Najboljša praksa okoljskega ravnanja je, da se kar najbolj zmanjša poraba energije v čistilnih prostorih.
This can be achieved by implementing the following measures:
To je mogoče doseči z izvajanjem naslednjih ukrepov:
Defining the capacity of the cleanroom facility correctly and dimensioning its equipment accordingly.
pravilno opredelitvijo zmogljivosti čistega prostora in ustreznim dimenzioniranjem njegove opreme.
Downsizing to the minimum required is the target for all equipment, except cooling towers and passive components (pipes and ducts) which can be upsized to save energy.
Zmanjšanje na najmanjšo zahtevano velikost je cilj za vso opremo, razen za hladilne stolpe in pasivne sestavne dele (črpalke in kanale), ki se lahko zaradi prihranka energije povečajo.
Their upsizing improves the chiller performance and allows the use of smaller fans and pumps.
Z njihovim povečanjem se izboljša zmogljivost ohlajevalnika ter omogoči uporaba manjših ventilatorjev in črpalk;
Reducing the pressure difference between the cleanroom and its surroundings and adapting the air volume to the demand in order to reduce the electricity use of the fans.
zmanjšanjem razlike v tlaku med čistim prostorom in njegovo okolico ter prilagoditev prostornine zraka glede na potrebo, da ventilatorji porabijo manj energije;
Allowing wider operating ranges for the cleanroom space temperature and relative humidity.
omogočanjem širšega območja delovanja za sobno temperaturo in relativno vlažnost čistega prostora.
Wider operating ranges lead to lower energy use for cooling, preheating and dehumidification of the supply airflow.
Širše območje delovanja omogoča manjšo porabo energije za hlajenje, predogrevanje in razvlaževanje pretoka dovodnega zraka;
Setting a lower face velocity by combining larger air handling units with smaller fans that allow the air circulation to be maintained at a lower velocity.
določanjem nižje hitrosti dotoka s povezovanjem večjih enot za uravnavanje zraka z manjšimi ventilatorji, ki omogočajo počasnejše kroženje zraka;
Determining the lowest possible Air Change Rate (ACR) by reducing the heat load and the actual particle generation within the cleanroom.
določanjem najnižje možne hitrosti izmenjave zraka z zmanjšanjem toplotne obremenitve in dejanskega tvorjenja delcev v čistem prostoru;
Exploiting all opportunities to reduce the heat load generated within the cleanroom and recover the waste heat from process equipment.
izkoriščanjem vseh možnosti za zmanjšanje toplotne obremenitve, ki nastane v čistem prostoru, in ponovno uporabo odpadne toplote iz procesne opreme.
The recovered waste heat can be used, for instance, to reheat supply air.
Predelana odpadna toplota se lahko na primer ponovno uporabi za ponovno segrevanje dovodnega zraka;
Using highly efficient components, such as Variable-Frequency Drive (VFD) fan motors, pumps and chillers to allow a better response to the varying load of the cleanroom.
uporabo visoko učinkovitih sestavnih delov, kot so elektromotorji ventilatorjev s frekvenčnim pretvornikom, črpalke in ohlajevalniki, ki omogočijo boljše odzivanje na različne obremenitve čistega prostora;
Avoiding over-purification of the water required for the cleanroom operations by respecting the specifications of the required cleanroom classification, without excessively large safety margins.
izogibanjem čezmernemu čiščenju vode, potrebne za postopke v čistem prostoru, z upoštevanjem specifikacij zahtevane klasifikacije za čiste prostore brez prevelikih varnostnih rezerv.
The BEMP is broadly applicable to all EEE manufacturers that operate cleanrooms.
Ta najboljša praksa okoljskega ravnanja se na splošno uporablja za vse proizvajalce električne in elektronske opreme, ki upravljajo čiste prostore.
For newly built cleanroom facilities, the ACR can be lower than the ACR range recommended according to its classification, but efforts are necessary to ensure and adjust the quality requirements of the cleanroom.
Pri novozgrajenih sterilnih prostorih je lahko hitrost izmenjave zraka manjša, kot je priporočeno v skladu z njegovo klasifikacijo, vendar si je treba prizadevati za zagotavljanje spoštovanja zahtev glede kakovosti čistega prostora in njihovo morebitno prilagajanje.
For existing cleanroom facilities, particle count-based control and continuous monitoring can be applied to reduce ACR values.
Pri obstoječih čistih prostorih se lahko za zmanjšanje vrednosti hitrosti izmenjave zraka uporabljata nadzor, ki temelji na štetju delcev, in stalno spremljanje.
Environmental performance indicators
Kazalniki okoljske uspešnosti
(i1) Energy use in the cleanroom for printed circuit board manufacturing (kWh/m2 of processed printed circuit board)
(i1) Poraba energije v čistem prostoru za proizvodnjo plošče tiskanega vezja (kWh/m2 predelane plošče tiskanega vezja)
(i2) Energy use in the cleanroom for semiconductors and/or integrated circuits manufacturing (kWh/cm2 of silicon wafers)
(i2) Poraba energije v čistem prostoru za polprevodnike in/ali proizvodnjo integriranih vezij (kWh/cm2 silicijevih rezin)
(i3) Air Change Rate (number/hour)
(i3) Hitrost izmenjave zraka (število/uro)
(i4) COP (Coefficient of Performance) of the cooling equipment installed (kWh cooling energy produced/kWh energy used)
(i4) Koeficient učinkovitosti nameščene hladilne opreme (kWh proizvedene energije pri hlajenju/kWh porabljene energije)
(i5) Water conductivity (μS/cm)
(i5) Prevodnost vode (μS/cm)
Energy-efficient cooling technology
Energijsko učinkovita tehnologija hlajenja
BEMP is to reduce the need for cooling and improve the energy efficiency of the cooling systems used in production processes and production halls.
Najboljša praksa okoljskega ravnanja je, da se zmanjša potreba po hlajenju in izboljša energijska učinkovitost sistemov hlajenja, ki se uporabljajo v proizvodnih procesih in halah.
This can be achieved by applying the following measures:
To je mogoče doseči z izvajanjem naslednjih ukrepov:
Assessing and optimising the required temperature level for each of the processes and rooms/spaces with a cooling demand.
ocenjevanjem in optimiziranjem zahtevane temperaturne ravni za vsakega od procesov/prostorov, ki potrebujejo hlajenje,
Using cooling cascades by splitting the existing cooling circuit into two or more temperature levels.
uporabo hladilnih kaskad z razdelitvijo obstoječega hladilnega kroga na dve ali več temperaturnih ravni,
Implementing free cooling techniques.
izvajanjem tehnike prostega hlajenja.
Different relevant technological options include direct cooling with flow-through colder outside air, free dry cooling where a water cycle is cooled with outside air and free wet cooling (cooling tower).
Med različnimi ustreznimi tehnološkimi možnostmi so neposredno hlajenje s pretokom hladnejšega zunanjega zraka, prosto suho hlajenje, pri katerem se vodni krog hladi z zunanjim zrakom, in prosto mokro hlajenje (hladilni stolp),
Using a heat recovery ventilation system to cool and dehumidify the incoming ambient air.
uporabo prezračevalnega sistema za rekuperacijo toplote za hlajenje in razvlaževanje okoliškega zraka, ki prihaja v prostor,
Using absorption cooling technology as an alternative to compression chillers.
uporabo absorpcijske tehnologije hlajenja kot nadomestne možnosti za kompresorske ohlajevalnike.
Recovered waste heat can be used to provide the thermal compression of the refrigerant.
Predelana odpadna toplota se lahko uporabi za zagotavljanje toplotne kompresije hladilnega sredstva.
Measures to improve the energy efficiency of cooling are broadly applicable to EEE manufacturing companies.
Ukrepi za izboljšanje energijske učinkovitosti hlajenja se na splošno uporabljajo za proizvajalce električne in elektronske opreme.
To be able to implement free cooling, the temperature level of the return flow of the cooling system must be above the outdoor temperature and enough space must be available in the outdoor area of the production site.
Za izvajanje prostega hlajenja mora biti temperaturna raven povratnega toka v hladilnem sistemu nad zunanjo temperaturo, poleg tega mora biti na proizvodni lokaciji zunaj na voljo dovolj prostora.
Absorption cooling is applicable where a source of waste heat or renewable heat is continuously available at the production site or in its surroundings.
Hlajenje z absorpcijo se uporablja, če je vir odpadne toplote ali obnovljive toplote na proizvodni lokaciji ali v njeni okolici stalno na voljo.
The economic feasibility of the proposed measures depends substantially on the existence of a year-round cooling load.
Ekonomska izvedljivost predlaganih ukrepov je močno odvisna od celoletne obremenitve zaradi hlajenja.
(i6) Coefficient of Performance (COP) for individual cooling equipment (kW of cooling power provided/kW of power used)
(i6) Koeficient učinkovitosti za posamezno hladilno napravo (kW zagotovljene hladilne moči/kW uporabljene moči)
(i7) Coefficient of System Performance (COSP) including the energy required to run the supplementary equipment of the cooling system, e.g. pumps (kW of cooling power provided/kW of power used)
(i7) Koeficient učinkovitosti sistema, vključno z energijo, potrebno za pogon dodatne naprave hladilnega sistema, npr. črpalk (kW zagotovljene hladilne moči/kW uporabljene moči)
(i8) Use of cooling cascades (Y/N)
(i8) Uporaba hladilnih kaskad (D/N)
(i9) Use of free cooling (Y/N)
(i9) Uporaba prostega hlajenja (D/N)