natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In those cases where carcinogenicity testing is deemed appropriate, the standard requirement shall be for a two-year rat study and an 18-month mouse study although, with appropriate justification, data from a single rodent species may be accepted.
Če se preskušanje rakotvornosti ne izvede, se neobstoj takih podatkov znanstveno utemelji, njegov vpliv pa se obravnava.
Genotoxic carcinogens shall not be accepted for use in food-producing animals.
Druge zahteve
A substance that induces positive findings in carcinogenicity tests may only be accepted for use in food producing animals if the carcinogenicity data are demonstrated to be of no relevance for the consumer (for example, if the type of tumour seen is known to be of no relevance for humans) or if the carcinogenicity are demonstrated to be the result of a threshold dependent mechanism of action.
Potreba po podatkih o varnosti, s katerimi se obravnavajo drugi morebitni učinki, se določi za vsak primer posebej.
In the latter case a NO(A)EL or BMDL for carcinogenicity shall be established.
Potreba po dodatnem preskušanju je obravnavana v smernici 33 VICH.
If carcinogenicity testing is not undertaken, the absence of such data shall be scientifically justified and the impact of its absence discussed.
Med dejavniki, ki jih je treba upoštevati pri preučitvi potrebe po takih podatkih, so:
Other requirements
zgradba snovi in njena podobnost snovem z znanimi toksikološkimi učinki;
The need for safety data addressing other potential effects shall be determined on a case-by-case basis.
razred snovi in znane toksikološke lastnosti drugih snovi v razredu;
VICH GL33 addresses the need for additional testing.
način delovanja snovi;
Factors to be taken into account when considering the need for such data include:
kakršni koli učinki, opaženi v standardnih študijah toksičnosti, zaradi katerih so potrebne dodatne raziskave (npr. imunotoksičnost, nevrotoksičnost ali nepravilno delovanje endokrinih žlez);
the structure of the substance and its similarity to substances with known toxicological effects;
objavljena literatura, v kateri je opozorjeno na pomembne ugotovitve, vključno z literaturo, ki se nanaša na učinke, ugotovljene pri ljudeh, izpostavljenih snovi.
the class of the substance and known toxicological properties of other substances in the class;
Posebne študije (npr. imunotoksičnost, nevrotoksičnost)
the mode of action of the substance;
Imunotoksičnost
any effects seen in the standard toxicity studies that warrant further investigation (e.g. immunotoxicity, neurotoxicity or endocrine dysfunction);
Če so pri študijah s ponovljenim odmerkom ali drugih študijah toksičnosti ugotovljeni pomembni učinki (npr. spremembe v teži pri limfatičnih organih in/ali histološke spremembe v celičnosti limfatičnih tkiv, kostnega mozga ali perifernih levkocitih), je morda potrebno dodatno testiranje funkcij.
the existence of published literature highlighting relevant findings, including literature relating to effects seen in humans exposed to the substance.
Raziskovalec utemelji vrsto morebitnega dodatnega testiranja, pri čemer upošteva pripombe iz drugih študij toksičnosti.
Special studies (e.g. immunotoxicity, neurotoxicity)
Za nekatere razrede snovi (npr. betalaktamske antibiotike), za katere je znano, da pri občutljivih posameznikih sprožajo preobčutljivostne (alergične) reakcije, se zagotovijo podatki o ravneh izpostavljenosti, ki se povezujejo s preobčutljivostnimi odzivi.
Immunotoxicity
Navedejo se podrobnosti vseh imunoloških študij, ki so bile v zvezi s snovjo izvedene kot del katerega koli vidika ocene (npr. analize senzibilizacije, izvedene zaradi varnosti uporabnikov, ali študije učinkovitosti, izvedene v zvezi z imunomodulatornimi snovmi).
If relevant effects are seen in repeated dose or other toxicity studies (e.g. changes in lymphoid organ weights and/or histology and changes in cellularity of lymphoid tissues, bone marrow or peripheral leukocytes) additional functional testing may be required.
Predložijo se tudi morebitna poročila o škodljivih učinkih pri ljudeh.
The investigator shall justify the nature of any additional testing, taking account of the observations noted in other toxicity studies.
Podatki, pridobljeni iz takih študij, se upoštevajo pri določitvi toksikološkega sprejemljivega dnevnega vnosa ali alternativne omejitve.
For certain classes of substance (such as beta lactam antibiotics) which are known to elicit hypersensitivity (allergic) reactions in sensitive individuals data shall be provided on exposure levels that have been associated with hypersensitivity responses.
Nevrotoksičnost, razvojna nevrotoksičnost in zapoznela nevrotoksičnost
Details shall be provided of all immunological studies performed with the substance as part of any aspect of the assessment (e.g. sensitisation assays performed for user safety or efficacy studies performed on immune-modulatory substances).
Preskušanje nevrotoksičnosti se zahteva, kadar študije s ponovljenim odmerkom pokažejo, da lahko obstaja pomemben pomislek.
Any reports of adverse effects in humans shall also be provided.
Za nevrotoksičnost se preskusijo tudi snovi, za katere se je pri drugih toksikoloških analizah pokazalo, da povzročajo histološke, biofizikalne ali biokemične spremembe živčnega sistema ali da povzročajo nevrovedenjske spremembe.
Data obtained from such studies shall be taken into account when determining the toxicological ADI or alternative limit.
Dodaten znak, da so potrebni preskusi nevrotoksičnosti, so lahko fizikalno-kemijske lastnosti, informacije o aktivnosti strukture in evidentirani škodljivi učinki pri ljudeh.
Neurotoxicity, developmental neurotoxicity and delayed neurotoxicity
Preskušanje nevrotoksičnosti se izvede z oralnim zaužitjem ob upoštevanju nasvetov iz smernic Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) za preskušanje kemikalij – smernica za preskušanje 424 o metodologiji, ki se uporablja pri študijah nevrotoksičnosti pri glodalcih.
Neurotoxicity testing shall be required where repeated dose studies indicate that there may be a relevant concern.
Ta študija se lahko izvede kot samostojna študija ali pa se vključi v druge študije toksičnosti s ponovljenim odmerkom.
Substances that have been shown in other toxicological assays to cause histological, biophysical or biochemical changes to the nervous system, or to cause neuro-behavioural changes, shall also be tested for neurotoxicity.
Čeprav s smernico OECD za preskušanje št. 424 niso izrecno obravnavani učinki na delovanje acetilholinesteraze, se ta končna točka vključi v vse študije toksičnosti s ponovljenim odmerkom za posamezne snovi, za katere je tako delovanje znano ali se sumi (npr. organofosfati ali karbamati).
Physicochemical properties, structure-activity information and recorded adverse effects in humans may give further indication on the need for neurotoxicity tests.
Preskušanje za inhibicijo holinesteraze vključuje vsaj meritve v možganih in meritve rdečih krvničk.
Neurotoxicity testing shall be performed using the oral route and shall follow the advice given in the Organisation for Economic Cooperation and Development (‘OECD’) Guidelines for the Testing of Chemicals — Test Guideline 424 on the methodology to be used in neurotoxicity studies in rodents.
Če neka snov dokazano povzroča nevropatologijo ali nevrotoksičnost pri odraslih osebkih ali če povzroča druge vrste toksičnosti, ki kažejo na vpliv na živčni sistem v razvojni fazi, je morda potrebno preskušanje razvojne nevrotoksičnosti.
This study may be performed as a stand-alone study or may be incorporated in other repeated dose toxicity studies.
V takem primeru se upošteva smernica OECD za preskušanje št. 426 o priporočeni metodologiji, ki se uporablja pri študijah razvojne nevrotoksičnosti.
Although OECD Test Guideline 424 does not specifically address effects on the activity of acetylcholinesterase, this end point shall be included in all repeated dose toxicity studies for specific substances known or suspected to have such activity (for example, organophosphates or carbamates).
Razširjena študija enogeneracijske reproduktivne toksičnosti (smernica OECD za preskušanje št. 443) prav tako določa preskušanje razvojne nevrotoksičnosti.
Testing for cholinesterase inhibition shall at least include measurements in brain and erythrocytes.
Organofosfati se za zapoznelo nevrotoksičnost preskusijo pri analizi kokoši, ki vključuje merjenje nevropatske tarčne esteraze v možganskem tkivu.
If a substance has been shown to cause neuropathology or neurotoxicity in adults, or cause other types of toxicity indicative of nervous system involvement at a developmental stage, developmental neurotoxicity testing may be considered necessary.
Preučita se enkratna izpostavljenost (smernica OECD za preskušanje št. 418) in večkratna izpostavljenost (smernica OECD za preskušanje št. 419).
In such a case, OECD Test Guideline 426 which advises on the methodology to be used in developmental neurotoxicity studies shall be followed.
Medtem ko študije z enkratnimi odmerki, izvedene v skladu s smernico OECD za preskušanje št. 418, omogočajo samo opredelitev učinka zapoznele nevrotoksičnosti, lahko študije s ponovljenim odmerkom (smernica OECD za preskušanje št. 419) omogočajo opredelitev ravni brez opaženega (škodljivega) učinka ali spodnje meje primerjalnega odmerka.
The extended one generation reproductive toxicity study (OECD Test Guideline 443) also provides for developmental neurotoxicity testing.
Študije nevrotoksičnosti omogočajo določitev ravni brez opaženega (škodljivega) učinka ali najnižje ravni z opaženim (škodljivim) učinkom ali spodnje meje primerjalnega odmerka, ki se upošteva pri določitvi toksikološkega sprejemljivega dnevnega vnosa ali alternativne omejitve.
Organophosphates shall be tested for delayed neurotoxicity in a hen assay that incorporates measurement of neuropathy target esterase (‘NTE’) in brain tissue.
Mikrobiološke lastnosti ostankov
Both single exposure (OECD Test Guideline 418) and repeated exposure (OECD Test Guideline 419) shall be considered.
Morebitni učinki na črevesno floro človeka
While single dose studies performed according to OECD Test Guideline 418 may only allow identification of a delayed neurotoxicity effect, repeated dose studies (OECD Test Guideline 419) may allow identification of a NO(A)EL or BMDL.
Pri snoveh z antimikrobičnim delovanjem se lahko antimikrobični učinki na črevesno floro človeka pojavijo pri manjših odmerkih od tistih, za katere je pri preskusih toksičnosti ugotovljeno, da povzročajo toksičnost.
The neurotoxicity studies shall allow the establishment of NO(A)ELs or LO(A)ELs or BMDL which shall be taken into account when determining the toxicological ADI or alternative limit.
Za take snovi se določi mikrobiološki sprejemljivi dnevni vnos v skladu s smernico 36 VICH: Študije za oceno varnosti ostankov zdravil za uporabo v veterinarski medicini v živilih: splošni pristop za določitev mikrobiološkega sprejemljivega dnevnega vnosa.
Microbiological properties of residues
Podatki se uporabijo za izpeljavo mikrobiološkega sprejemljivega dnevnega vnosa.
Potential effects on the human gut flora
Tveganja, ki jih povzročajo ostanki, se jasno ločijo od morebitnega tveganja za javno zdravje, povezanega z zaužitjem živila živalskega izvora, ki vsebuje rezistentne bakterije, izbrane pod pritiskom antimikrobične terapije.
For substances with antimicrobial activity, antimicrobial effects on the human intestinal flora may occur at doses below those seen to induce toxicity in the toxicity tests.
Kot je opisano v smernici 36 VICH, se v zvezi z določitvijo mikrobiološkega sprejemljivega dnevnega vnosa obravnavata naslednji končni točki, ki vzbujata zaskrbljenost:
For such substances, a microbiological ADI shall be established in line with VICH GL36: Studies to evaluate the safety of residues of veterinary drugs in human food: general approach to establish a microbiological ADI.
motnja funkcije zaščite pred kolonizacijo – pri prvi končni točki, ki vzbuja zaskrbljenost, se obravnava vprašanje, ali zaužitje ostankov antimikrobno aktivnih snovi v živilih živalskega izvora pomeni tveganje za zdravje ljudi, ki je posledica motnje funkcije zaščite pred kolonizacijo v normalni črevesni flori;
The data shall be used to derive a microbiological ADI.
povečanje populacije rezistentnih bakterij – pri drugi končni točki, ki vzbuja zaskrbljenost, se obravnava vprašanje, ali zaužitje ostankov antimikrobno aktivnih snovi pomeni tveganje za zdravje ljudi, ki je posledica povečanja populacije rezistentnih bakterij bodisi zaradi pridobljene odpornosti predhodno občutljivih bakterij bodisi zaradi relativnega povečanja deleža manj občutljivih organizmov.
The risks that result from residues shall be clearly distinguished from the potential risk to public health associated with the ingestion of food of animal origin which contains resistant bacteria selected under the pressure of an antimicrobial therapy.
Vsak odmik od uveljavljenih smernic se utemelji, njegov vpliv pa obravnava.
As described in the VICH GL36, the following two endpoints of concern shall be addressed in relation to the establishment of a microbiological ADI:
Če se preskušanje učinkov na črevesno floro človeka ne izvede, se neobstoj takih podatkov znanstveno utemelji, njegov vpliv pa se obravnava.
disruption of the colonisation barrier — the first endpoint of concern shall address the question of whether ingestion of residues of antimicrobiologically active substances in food of animal origin poses a risk to human health resulting from the disruption of the colonisation barrier function of the normal intestinal flora;
Ugotovitve pri ljudeh
increase of the population of resistant bacteria — the second endpoint of concern shall address the question of whether ingestion of residues of antimicrobiologically active substances pose a risk to human health resulting from an increase in the population of resistant bacteria either due to acquisition of resistance by previously sensitive bacteria or to a relative increase in the proportion of less sensitive organisms.
Zagotovijo se kakršni koli razpoložljivi podatki o učinkih na zdravje ljudi po izpostavljenosti snovi.
Any departures from the established guidance shall be justified and the impact discussed.
Taki podatki se lahko nanašajo na namerno izpostavljenost ljudi (npr. ko se snov uporablja v humani medicini) ali nenamerno izpostavljenost (npr. poročila o poklicni izpostavljenosti).
If no testing for effects on the human intestinal flora is undertaken, the absence of such data shall be scientifically justified and the impact of its absence discussed.
Osredotočeni so lahko na epidemiološke, farmakološke, toksikološke ali klinične ugotovitve.
Observations in humans
Podatki v zvezi z izpostavljenostjo ljudi lahko zagotavljajo dragocene dodatne informacije o splošnem toksikološkem profilu snovi, pa tudi informacije o primerjalni občutljivosti ljudi in živali, tudi če jih za izpeljavo sprejemljivega dnevnega vnosa ni mogoče uporabiti.
Any available data on health effects seen in humans following exposure to the substance shall be provided.
V nekaterih primerih so taki podatki lahko koristni kot podpora argumentom glede pomembnosti (ali nepomembnosti) nekaterih ugotovitev pri laboratorijskih živalih.
Such data may relate to intentional exposure of humans (e.g. when the substance is used in human medicine) or unintentional exposure (e.g. reports of occupational exposure).
Ugotovitve drugih znanstvenih organov EU ali mednarodnih znanstvenih organov
Such data may focus on epidemiological, pharmacological, toxicological or clinical findings.
Če so pomembne ocene varnosti snovi izvedli drugi znanstveni organi EU ali mednarodni znanstveni organi, vključno z EFSA, ECHA, JEFCA ter skupnimi sejami o ostankih pesticidov FAO/SZO, se na to opozori, obenem pa se navedejo njihove ugotovitve.
The data related to exposure of humans may provide valuable additional information on the overall toxicological profile of the substance, as well as provide information on the comparative sensitivity of humans and animals, even if they cannot be used for derivation of the ADI.
Določitev sprejemljivega dnevnega vnosa ali alternativne omejitve
In some cases such data may be useful in supporting arguments relating to the relevance (or lack of relevance) of certain findings in laboratory animals.
Določitev sprejemljivega dnevnega vnosa
Findings of other EU or international scientific bodies
Na splošno se sprejemljivi dnevni vnos izpelje iz farmakoloških, toksikoloških ali mikrobioloških podatkov, če pa obstajajo ustrezni podatki, se lahko izpelje tudi iz podatkov, ki se nanašajo na ljudi.
If relevant safety evaluations of the substance have been undertaken by other EU or international scientific bodies including EFSA, ECHA, JECFA and FAO/WHO Joint Meetings on Pesticide Residues (‘JMPR’) this shall be highlighted, along with the conclusions reached.
Izpeljava toksikološkega sprejemljivega dnevnega vnosa
Determination of an ADI or alternative limit
Toksikološki sprejemljivi dnevni vnos se izpelje tako, da se izbrana toksikološka raven brez opaženega (škodljivega) učinka ali spodnja meja primerjalnega odmerka deli s faktorjem negotovosti, da se upoštevajo morebitne razlike med vrstami (tj. razlike v občutljivosti ljudi in laboratorijskih živali) in razlike znotraj vrst (tj. razlike v občutljivosti v človeški populaciji).
Determination of an ADI
Faktor negotovosti se lahko prilagodi, da se po potrebi upoštevajo druge negotovosti (glej spodaj).
Generally the ADI shall be derived from the pharmacological, toxicological or microbiological data although, where appropriate data exist, it may be derived from human data.
Formula za določitev toksikološkega sprejemljivega dnevnega vnosa je naslednja:
Derivation of the toxicological ADI
sprejemljivi dnevni vnos (mg/kg telesne mase/dan) = raven brez opaženega škodljivega učinka ali spodnja meja primerjalnega odmerka (mg/kg telesne mase/dan), deljeno s faktorjem negotovosti.
The toxicological ADI shall be derived by dividing the selected toxicological NO(A)EL/BMDL by an uncertainty factor, in order to take account of possible inter-species variation (i.e. differences in sensitivity of humans and laboratory animals) and intra-species variation (i.e. differences in sensitivity within the human population).
Izbira ravni brez opaženega (škodljivega) učinka ali spodnje meje primerjalnega odmerka in faktorja negotovosti se utemelji.
The uncertainty factor may be adjusted to take other uncertainties into consideration, as necessary (see below).
Razen če ni utemeljeno drugače, se toksikološki sprejemljivi dnevni vnos izpelje iz najnižje ravni brez opaženega (škodljivega) učinka ali spodnje meje primerjalnega odmerka, ki je bila v toksikoloških študijah ugotovljena pri najobčutljivejši vrsti.
The formula used to determine the toxicological ADI shall be as follows:
V nekaterih okoliščinah je morda upravičena uporaba alternativne izhodiščne točke (npr. če obstajajo podatki, ki kažejo, da učinek, opažen pri najnižji ravni z opaženim (škodljivim) učinkom pri najobčutljivejši vrsti, ni pomemben za ljudi).
ADI (mg/kg bw/day) = NOAEL or BMDL (mg/kg bw/day) divided by Uncertainty Factor
Če se uporabi pristop s primerjalnim odmerkom, se kot izhodiščna točka za izpeljavo sprejemljivega dnevnega vnosa uporabi spodnja meja primerjalnega odmerka.
The choice of the NO(A)EL or BMDL and the uncertainty factor shall be justified.
V večini primerov naj na izbiro kritične končne točke ne bi vplivalo, ali se uporablja pristop s spodnjo mejo primerjalnega odmerka ali pristop z ravnjo brez opaženega (škodljivega) učinka, saj veljajo enaka biološka dognanja.
Unless otherwise justified, the toxicological ADI shall be derived from the lowest NO(A)EL or BMDL observed in the most sensitive species in the toxicology studies.
Pri določitvi privzetih vrednosti za stopnjo odziva, za katero se izpelje spodnja meja primerjalnega odmerka (tj. primerjalni odziv) se glede izbire priporočenih modelov odziva na odmerek in glede poročanja o rezultatih analize primerjalnega odmerka upoštevajo smernice iz znanstvenega mnenja EFSA o uporabi pristopa s primerjalnim odmerkom pri oceni tveganja.
In certain circumstances a justification for using an alternative starting point may be possible (for example, if data exist demonstrating that the effect seen at LO(A)EL in the most sensitive species is not relevant for humans).
V zvezi s faktorji negotovosti se privzeto domneva, da je lahko človek do desetkrat občutljivejši od poskusnih živalskih vrst in da je tudi razlika v občutljivosti v človeški populaciji desetkratna.
If using the benchmark dose (‘BMD’) approach, the BMDL shall be used as the point of departure for derivation of the ADI.
Zato se ob predpostavki, da so na voljo ustrezne študije, običajno uporabi faktor negotovosti 100.
In most cases the choice of the critical endpoint is not expected to change when using the BMDL versus the NO(A)EL approach, since the same biological considerations apply.
Kadar rezultati študij na živalih pokažejo teratogene učinke pri odmerkih, ki ne povzročajo materinske toksičnosti, se za raven brez opaženega (škodljivega) učinka ali spodnjo mejo primerjalnega odmerka za teratogenost uporabi skupni faktor negotovosti do 1000.
In selecting the default values for the magnitude of the response for which the BMDL is derived (i.e. the benchmark response (‘BMR’)), on choice of the recommended dose-response models as well as on reporting the results of a BMD analysis, guidance found in the EFSA Scientific Opinion on Use of the benchmark dose approach in risk assessment shall be followed.
Za rakotvorne snovi, ki niso genotoksične in so odvisne od praga, se lahko uporabi faktor negotovosti, ki znaša največ 1000, odvisno od zadevnega mehanizma.
In relation to uncertainty factors, the default assumption is that human beings may be up to 10 times more sensitive than the test animal species and that the difference in sensitivity within the human population is a tenfold range.
Lahko se zgodi, da je najobčutljivejša končna točka opažena pri vrsti in/ali študiji, kadar pri vseh odmernih skupinah nastanejo znatni učinki v primerjavi s kontrolno skupino.
Therefore, assuming appropriate studies are available, an uncertainty factor of 100 shall usually be applied.
V takih primerih se priporoča pristop s spodnjo mejo primerjalnega odmerka, da se ugotovi izhodiščna točka, iz katere se izpelje sprejemljivi dnevni vnos.
Where the results of animal studies indicate teratogenic effects at doses that do not cause maternal toxicity, an overall uncertainty factor of up to 1000 shall be applied to the NO(A)EL or BMDL for teratogenicity.
Če je opaženi učinek pri najmanjšem odmerku dovolj majhen odziv, pa se lahko sprejemljivi dnevni vnos določi na podlagi te najnižje ravni z opaženim (škodljivim) učinkom.
For non-genotoxic threshold carcinogens an uncertainty factor of up to 1000 may be used, depending on the mechanism involved.
V tem primeru se uporabi dodatni faktor negotovosti v višini od 2 do 5, da se upošteva, da je referenčna točka najnižje ravni z opaženim (škodljivim) učinkom neznana razdalja nad „dejanskim“ pragom.
It may occur that the most sensitive endpoint is observed in a species and/or study where all dose groups produce significant effects compared to the control group.
Izbira faktorjev negotovosti, ki se uporabijo pri izpeljavi sprejemljivega dnevnega vnosa, ni odvisna od tega, ali se kot izhodiščna točka uporabi raven brez opaženega (škodljivega) učinka ali spodnja meja primerjalnega odmerka.
In such cases the BMDL approach shall be recommended to establish the point of departure (‘POD’) from which to derive an ADI.
Kadar je treba sprejemljivi dnevni vnos določiti na podlagi podatkov, ki se nanašajo na ljudi, za ekstrapolacijo z živali na ljudi ni treba uporabiti faktorja negotovosti.
Alternatively, if the effect observed in the lowest dose is a sufficiently minor response, it may be possible to establish an ADI based on this LO(A)EL.
Kadar se torej uporabijo kakovostni podatki, ki se nanašajo na ljudi, iz njih pa se izpelje sprejemljivi dnevni vnos, je treba uporabiti faktor negotovosti, ki znaša samo 10, da se upoštevajo razlike v posameznih odzivih med ljudmi.