natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Further information can be found in Section 3.1 of the Appendix on Crisis management, cooperation mechanisms and actors at EU level.
V pripravi; predvidoma bodo sprejeti do konca leta 2017.
Ibid.
Smernice bodo predvidoma pripravljene do konca leta 2017.
Council Decision 2014/496/CFSP of 22 July 2014 on aspects of the deployment, operation and use of the European Global Navigation Satellite System affecting the security of the European Union and repealing Joint Action 2004/552/CFSP (OJ L 219, 25.7.2014, p. 53).
Sklepi Sveta o okviru za skupen diplomatski odziv EU na zlonamerne kibernetske dejavnosti („zbirka orodij za kibernetsko diplomacijo“), dokument št. 9916/17.
Under development; expected to be adopted by the end of 2017.
Skupni dokument služb Komisije, Operativni protokol EU za preprečevanje hibridnih groženj (EU Playbook), SWD(2016) 227 final, 5. julij 2016.
The guidelines are intended to be finalised by the end of 2017.
ST 15283/16, 6. december 2016.
Council Conclusions on a Framework for a Joint EU Diplomatic Response to Malicious Cyber Activities (‘Cyber Diplomacy Toolbox’), Doc.
PRILOGA
9916/17
Načrt za usklajen odziv na velike čezmejne kibernetske incidente in krize
Joint Staff Working Document EU operational protocol for countering hybrid threats, ‘EU Playbook’, SWD(2016) 227 final, 5 July 2016.
UVOD
ST 15283/16, 6 December 2016.
Ta načrt se uporablja za kibernetske incidente, ki povzročijo prevelike motnje, da bi jih lahko prizadeta država članica obvladala sama, ali prizadenejo vsaj dve državi članici ali instituciji EU tako obsežno in s tako občutnim tehničnim ali političnim učinkom, da zahtevajo pravočasno politično usklajevanje in odziv na politični ravni Unije.
ANNEX
Tako veliki kibernetski incidenti se štejejo za kibernetsko „krizo“.
Blueprint for coordinated response to large-scale cross-border cybersecurity incidents and crises
V primeru vseevropske krize, povezane s kibernetiko, usklajevanje odziva na politični ravni Unije vodi Svet z uporabo enotnih ureditev EU za politično odzivanje na krize (IPCR).
INTRODUCTION
Znotraj komisije bo usklajevanje potekalo po sistemu hitrega obveščanja ARGUS.
This Blueprint applies to cybersecurity incidents which cause disruption too extensive for a concerned Member State to handle on its own or which affect two or more Member States or EU institutions with such a wide-ranging and significant impact of technical or political significance that they require timely policy coordination and response at Union political level.
Če bo imela kriza znaten vpliv na zunanjo ali skupno varnostno in obrambno politiko (SVOP), se aktivira mehanizem ESZD za krizno odzivanje.
Such large-scale cybersecurity incidents are considered a cybersecurity ‘crisis’.
V načrtu je opisano, kako bi morali ti uveljavljeni mehanizmi za krizno upravljanje polno izkoristiti obstoječe subjekte kibernetske varnosti na ravni EU in mehanizme za sodelovanje med državami članicami.
In case of an EU-wide crisis with cyber elements, coordination at Union political level of the response shall be carried out by the Council, using the Integrated Political Crisis Response (IPCR) arrangements.
Pri tem načrt upošteva sklop vodilnih načel (sorazmernost, subsidiarnost, dopolnjevanje in zaupnost informacij) ter predstavlja glavne cilje sodelovanja (učinkovit odziv, skupno situacijsko zavedanje, sporočila za komuniciranje z javnostjo) na treh ravneh (strateško-politični, operativni in tehnični), mehanizme in vpletene akterje ter dejavnosti za doseganje navedenih glavnih ciljev.
Within the Commission, coordination will take place in accordance with the ARGUS rapid alert system.
Načrt ne zajema celotnega življenjskega cikla kriznega upravljanja (preprečevanje/blaženje, pripravljenost, odzivanje, obnova), temveč se osredotoča na odzivanje.
If the crisis entails an important external or Common Security and Defence Policy (CSDP) dimension, the EEAS Crisis Response Mechanism is activated.
Kljub temu obravnava tudi nekatere dejavnosti, zlasti dejavnosti, povezane s skupnim situacijskim zavedanjem.
The Blueprint describes how these well-established Crisis Management mechanisms should make full use of existing cybersecurity entities at EU level as well as of cooperation mechanisms between the Member States.
Pomembno je tudi poudariti, da so lahko kibernetski incidenti vzrok ali del širše krize, ki vpliva tudi na druge sektorje.
In doing so, the Blueprint takes into account a set of guiding principles (proportionality, subsidiarity, complementarity and confidentiality of information), presents the core objectives of cooperation (effective response, shared situational awareness, public communication messages) at three levels (strategic/political, operational and technical), the mechanisms and the actors involved as well as the activities to meet said core objectives.
Ker bo verjetno večina kibernetskih kriz vplivala na fizični svet, mora vsak ustrezen odziv temeljiti tako na kibernetskih kot nekibernetskih blažilnih dejavnostih.
The Blueprint does not cover the full crisis management lifecycle (prevention/mitigation, preparedness, response, recovery) but focuses on response.
Dejavnosti kibernetskega kriznega odzivanja bi morale biti usklajene z drugimi mehanizmi za krizno upravljanje na ravni EU ter na nacionalni ali sektorski ravni.
Nevertheless, certain activities, in particular those related to achieving a shared situational awareness, are addressed.
Načrt tudi ne nadomešča obstoječih mehanizmov, ureditev ali instrumentov v posameznih sektorjih ali posameznih politikah, kot na primer tisti, ki je bil vzpostavljen za evropski program globalnega satelitskega navigacijskega sistema (GNSS) [1], in ne bi smel posegati vanje.
It is also important to note that cybersecurity incidents can be at the origin or part of a broader crisis, impacting other sectors.
Vodilna načela
Given that most cybersecurity crises are expected to have effects on the physical world, any appropriate response must rely upon both cyber and non-cyber mitigation activities.
Pri prizadevanju za cilje, opredeljevanju potrebnih dejavnosti ter dodeljevanju vlog in odgovornosti ustreznim akterjem ali mehanizmom so bila uporabljena naslednja vodilna načela, ki jih je treba upoštevati tudi pri pripravi prihodnjih izvedbenih smernic.
Cyber crisis response activities should be coordinated with other crisis management mechanisms at EU, national or sectoral levels.
Sorazmernost: Velika večina kibernetskih incidentov, ki prizadene države članice, ne pomeni nacionalne „krize“, še manj pa evropske.
Finally, the Blueprint does not replace and should be without prejudice to existing sector-specific or policy-specific mechanisms, arrangements or instruments such as the one set up for the European Global Navigation Satellite System (GNSS) programme [1].
Temelj za sodelovanje med državami članicami pri odzivanju na take incidente je mreža skupin za odzivanje na incidente na področju računalniške varnosti (skupin CSIRT), ki so bile vzpostavljene z direktivo o varnosti omrežij in informacij [2].
Guiding principles
Nacionalne skupine CSIRT prostovoljno, dnevno in v skladu s standardnimi operativnimi postopki (SOP) mreže skupin CSIRT sodelujejo in izmenjujejo informacije, med drugim po potrebi kot odziv na kibernetske incidente, ki prizadenejo eno ali več držav članic.
In working towards the objectives, in identifying the necessary activities and assigning roles and responsibilities to respective actors or mechanisms, the following guiding principles have been applied and also need to be respected when preparing future implementing guidelines.
Načrt bi moral zato te standardne operativne postopke popolnoma izkoristiti, v njih pa bi se morale odražati vse dodatne naloge, povezane s kibernetsko krizo.
Proportionality: The great majority of cybersecurity incidents affecting Member States fall well below anything that may be considered a national ‘crisis’, much less a European one.
Subsidiarnost: Načelo subsidiarnosti je ključno.
The foundation of cooperation amongst Member States in responding to such incidents is provided by the Computer Security Incident Response Teams (CSIRTs) Network established by the NIS Directive [2].
Pomembno vlogo pa imajo tudi Komisija, Evropska služba za zunanje delovanje in druge institucije, uradi, agencije in organi EU.
The national CSIRTs cooperate and exchange information voluntarily on a daily basis including, when necessary, in response to cybersecurity incidents that affect one or more Member States in line with the CSIRTs Network's Standard Operating Procedures (SOPs).
To vlogo jasno določajo ureditve IPCR, izhaja pa tudi iz prava Unije ali enostavno iz dejstva, da lahko kibernetski incidenti in krize prizadenejo vsa področja gospodarske dejavnosti znotraj enotnega trga, varnost in mednarodne odnose Unije, pa tudi same institucije EU.
The Blueprint should therefore make full use of these SOPs and any additional cybersecurity crisis specific tasks should be reflected therein.
Dopolnjevanje: Načrt v celoti upošteva obstoječe mehanizme za krizno upravljanje na ravni EU (enotne ureditve EU za politično odzivanje na krize (IPCR), sistem ARGUS in mehanizem ESZD za krizno odzivanje), vanje vključuje nove strukture in mehanizme iz direktive o varnosti omrežij in informacij (mrežo skupin CSIRT) ter relevantne agencije in organe (Agencijo Evropske unije za varnost omrežij in informacij (ENISA), Evropski center za boj proti kibernetski kriminaliteti pri Europolu (Europol/EC3), Obveščevalni in situacijski center EU (INTCEN), Obveščevalni direktorat Vojaškega štaba EU (EUMS INT) ter situacijsko sobo (SITROOM) znotraj INTCEN, ki skupaj delujejo kot SIAC (enotna zmogljivost za analize obveščevalnih podatkov); hibridno fuzijsko celico EU (s sedežem v INTCEN) ter skupino za odzivanje na računalniške grožnje za evropske institucije, organe in agencije (CERT-EU)).
Subsidiarity: The principle of subsidiarity is key.
Pri tem bi moral načrt zagotoviti tudi, da se pri interakciji in sodelovanju čim bolj dopolnjujejo, njihove naloge pa čim manj prekrivajo.
The Commission, the European External Action Service and other EU institutions, offices, agencies and bodies have however an important role.
Zaupnost informacij: Vse izmenjave informacij v okviru načrta morajo spoštovati veljavna pravila o varnosti [3], varstvu osebnih podatkov in semaforski protokol [4].
This role is clearly set out in the IPCR arrangements but also stems from Union law or simply from the fact that cybersecurity incidents and crises may impact all sections of economic activity within the single market, the security and international relations of the Union, as well as the institutions themselves.
Za izmenjavo tajnih podatkov se ne glede na uporabljeno razvrstitveno shemo uporabijo razpoložljiva potrjena orodja [5].
Complementarity: The Blueprint takes fully into account existing crisis management mechanisms at EU level, namely the Integrated Political Crisis Response (IPCR) arrangements, ARGUS, and the EEAS Crisis Response Mechanism, integrates therein the new NIS Directive structures and mechanisms, namely the CSIRTs Network, as well as the relevant agencies and bodies namely the European Union Agency for Network and Information Security (ENISA), the European Cybercrime Centre at Europol (Europol/EC3), the EU Intelligence Analysis Centre (INTCEN), EU Military Staff Intelligence Directorate (EUMS INT) and Situation Room (Sitroom) in INTCEN, working together as SIAC (the Single Intelligence Analysis Capacity); the EU Hybrid Fusion Cell (based in INTCEN); and the Computer Emergency Response Team for the EU Institutions, Bodies and Agencies (CERT-EU).
Pri obdelavi osebnih podatkov bodo upoštevani veljavni predpisi EU, zlasti Splošna uredba o varstvu podatkov [6], Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah [7] ter uredba [8]„o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov“.
In doing so, the Blueprint should also ensure that their interaction and cooperation achieves maximum complementarity and minimum overlap.
Glavni cilji
Confidentiality of information: All information exchanges in the context of the Blueprint must comply with applicable rules on security [3], on the protection of personal data and the Traffic Light Protocol [4].
Sodelovanje na podlagi načrta sledi prej navedenemu pristopu na treh ravneh: politični, operativni in tehnični.
For the exchange of classified information, regardless of the classification scheme applied, available accredited tools shall be used [5].
Na vsaki ravni lahko sodelovanje vključuje izmenjavo informacij ter skupne ukrepe, njegov namen pa je doseči glavne cilje iz nadaljevanja.
As regards the processing of personal data, it will respect the applicable EU rules, in particular the General Data Protection Regulation [6], the ePrivacy Directive [7] as well as the Regulation [8] ‘on the protection of individuals with regard to the processing of personal data by the Union institutions, bodies, offices and agencies and on the free movement of such data’.
Omogočanje učinkovitega odziva: Odziv je lahko različen: od opredeljevanja tehničnih ukrepov, pri čemer morata vsaj dva subjekta skupaj preiskovati tehnične vzroke incidenta (npr. analiza zlonamerne programske opreme), ali načinov, kako lahko organizacije ocenijo, ali so bile prizadete (npr. kazalniki ogroženosti), do sprejemanja operativnih odločitev o uporabi takih tehničnih ukrepov ter odločanja na politični ravni o sprožitvi drugih instrumentov, kot so diplomatski odziv EU na zlonamerne kibernetske dejavnosti („orodje za kibernetsko diplomacijo“) ali operativni protokol EU za preprečevanje hibridnih groženj, odvisno od incidenta.
Core objectives
Skupno situacijsko zavedanje: Za usklajen odziv je bistveno, da vse relevantne zainteresirane strani na vseh treh ravneh (tehnični, operativni in politični) dovolj dobro razumejo dogodke, ko ti potekajo.
Cooperation under the Blueprint follows the three-level approach mentioned above — political, operational and technical.
Situacijsko zavedanje lahko vključuje tehnološke elemente o vzrokih ter učinek in izvor incidenta.
At each level, cooperation may include exchanging information as well as joint actions, and aims to achieve the following core objectives.
Ker lahko kibernetski incidenti prizadenejo vrsto različnih sektorjev (finančni, energetski, prometni, zdravstveni sektor in druge), je nujno, da ustrezne informacije v primerni obliki pravočasno dosežejo vse relevantne zainteresirane strani.
Enable an effective response.
Strinjanje o ključnih sporočilih za komuniciranje z javnostjo [9]: Krizno komuniciranje ima pomembno vlogo pri blaženju negativnih učinkov kibernetskih incidentov in kriz, lahko pa se uporabi tudi za vplivanje na ravnanje (morebitnih) napadalcev.
Response may take many forms, ranging from identifying technical measures which may entail two or more entities jointly investigating the technical causes of the incident (e.g. malware analysis) or identifying ways that organisations may assess whether they have been affected (e.g. indicators of compromise), to operational decisions on applying such technical measures and, at the political level, deciding to trigger other instruments such as the EU Diplomatic Response to Malicious Cyber Activities (‘Cyber Diplomacy Toolbox’) or the EU operational protocol for countering hybrid threats depending on the incident.
Z ustreznim sporočilom je mogoče tudi jasno sporočiti verjetne posledice diplomatskega odziva in s tem vplivati na ravnanje napadalcev.
Share situational awareness.
Pri kibernetski varnosti je nadvse pomembno razširjanje pravilnih konkretnih informacij o tem, kako lahko javnost ublaži učinke incidenta (npr. z namestitvijo programskih popravkov, sprejetjem dopolnilnih ukrepov v izogib grožnji itd.).
A sufficiently good understanding of events as they unfold by all relevant stakeholders on all three levels (technical, operational, political) is essential for a coordinated response.
SODELOVANJE MED DRžAVAMI ČLANICAMI TER MED DRžAVAMI ČLANICAMI IN AKTERJI EU NA TEHNIČNI, OPERATIVNI IN STRATEŠKO-POLITIČNI RAVNI
Situational awareness may include technological elements about the causes as well as the impact and origin of the incident.
Učinkovit odziv na velike kibernetske incidente ali krize na ravni EU je odvisen od učinkovitega tehničnega, operativnega in strateško-političnega sodelovanja.
As cybersecurity incidents may affect a wide variety of sectors (finance, energy, transport, healthcare, etc.), it is imperative that the appropriate information, in the suitable format, reaches all relevant stakeholders in a timely manner.
Na vsaki ravni bi morali vpleteni akterji izvajati posebne dejavnosti za doseganje treh glavnih ciljev:
Agree on key public communication messages [9].
usklajen odziv,
Crisis communications play an important role in mitigating the negative effects of cybersecurity incidents and crises but may also be used as a means for influencing the behaviour of (potential) aggressors.
skupno situacijsko zavedanje in
An appropriate message can also serve to clearly signal the likely consequences of a diplomatic response to influence the behaviour of aggressors.
komuniciranje z javnostjo.
Particularly important in cybersecurity is the dissemination of accurate actionable information on how the public can mitigate the effects of an incident (e.g. applying a patch, taking complementary actions to avoid the threat, etc.).
Ves čas incidenta ali krize se bo s sodelovanjem na nižjih ravneh opozarjalo, informiralo in podpiralo sodelovanje na višjih ravneh, višje ravni pa bodo za nižje ravni pripravile smernice [10] in sprejele odločitve, kakor bo primerno.
COOPERATION BETWEEN MEMBER STATES AND MEMBER STATES AND EU ACTORS AT TECHNICAL, OPERATIONAL AND STRATEGIC/POLITICAL LEVELS
Sodelovanje na tehnični ravni
Effective response to large-scale cybersecurity incidents or crisis at EU level depends on effective technical, operational and strategic/political cooperation.
Področje dejavnosti:
At each level, the actors involved should perform specific activities as regards achieving three core objectives:
obvladovanje incidentov [11] med kibernetsko krizo;spremljanje in nadzor incidenta, vključno s stalno analizo nevarnosti in tveganja.
coordinated response,
Potencialni akterji:
shared situational awareness,
Na tehnični ravni je v načrtu osrednji mehanizem za sodelovanje mreža skupin CSIRT, ki ji predseduje predsedstvo, za njen sekretariat pa skrbi ENISA.
public communications.
Države članice:
Throughout the incident or crisis, lower levels of cooperation will alert, inform and support the higher levels; the higher levels will provide guidance [10] and decisions to the lower levels, as appropriate.
pristojni organi in enotne kontaktne točke, ustanovljene z direktivo o varnosti omrežij in informacij,
Cooperation at the technical level
skupine CSIRT,
Scope of activities:
organi/uradi/agencije EU:
Incident handling [11] during a cybersecurity crisisMonitoring and surveillance of incident including continuous analysis of threats and risk.
Europol/EC3,
Potential actors
Evropska komisija:
At the technical level, the central mechanism for cooperation in the Blueprint is the CSIRTs Network, chaired by the Presidency and with secretariat provided by ENISA.
ERCC (24-urna operativna služba GD za humanitarno pomoč in civilno zaščito (ECHO)) in imenovana vodilna služba (ki se glede na naravo posameznega incidenta izbere med GD za komunikacijska omrežja, vsebine in tehnologijo (CNECT) ter GD za migracije in notranje zadeve (HOME)), Generalni sekretariat (sekretariat sistema ARGUS), GD za človeške vire in varnost (HR) (Direktorat za varnost), GD za informatiko (DIGIT) (Operacije za varnost IT);
Member States:
za druge agencije EU [12] ustrezni matični GD pri Komisiji ali ESZD (prva kontaktna točka),
Competent authorities and single points of contact established by the NIS Directive
ESZD:
CSIRTs
SIAC (enotna zmogljivost za analize obveščevalnih podatkov: EU INTCEN in EUMS INT),
EU bodies/offices/agencies
situacijska soba EU ter geografsko in tematsko določena služba,
Europol/EC3
hibridna fuzijska celica EU (del EU INTCEN – kibernetska varnost v hibridnih razmerah).
European Commission
Skupno situacijsko zavedanje:
The ERCC (24/7 operational service located in DG ECHO), and the designated lead service (to be chosen between DG CNECT and DG HOME depending on the particular nature of the incident), the Secretariat-General (ARGUS secretariat), DG HR (Security Directorate), DG DIGIT (IT Security Operations).
Kot del rednega sodelovanja na tehnični ravni za podporo situacijskemu zavedanju v Uniji bi morala ENISA redno pripravljati tehnično poročilo o stanju na področju kibernetske varnosti v EU glede incidentov in groženj, ki bi temeljilo na javno dostopnih informacijah, lastnih analizah ter poročilih, ki ji jih pošljejo skupine CSIRT držav članic (prostovoljno) ali enotne kontaktne točke iz direktive o varnosti omrežij in informacij, Evropski center za boj proti kibernetski kriminaliteti (EC3) pri Europolu in skupina CERT-EU ter, kjer je to ustrezno, Obveščevalni in situacijski center Evropske unije (INTCEN) pri Evropski službi za zunanje delovanje (ESZD).
For other EU agencies [12] the respective parent DG in the Commission or the EEAS (first point of contact).
Poročilo bi moralo biti dostopno tudi ustreznim telesom Sveta, Komisiji, visokemu predstavniku in podpredsedniku ter mreži skupin CSIRT.
EEAS
V primeru večjih incidentov predsednik mreže skupin CSIRT ob pomoči agencije ENISA pripravi poročilo o stanju v zvezi s kibernetskim incidentom v EU [13], ki se prek skupine CSIRT šestmesečnega predsedstva predstavi predsedstvu, Komisiji in visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter podpredsedniku Komisije.
SIAC (Single Intelligence Analysis Capacity: EU INTCEN and EUMS INT)
Vse ostale agencije EU poročajo svojim matičnim generalnim direktoratom, ki potem poročajo vodilni službi Komisije.
EU Situation Room and the nominated geographic or thematic service.
CERT-EU pripravlja tehnična poročila za mrežo skupin CSIRT, institucije in agencije EU (po potrebi) ter sistem ARGUS (če je aktiviran).
EU Hybrid Fusion Cell (part of EU INTCEN — cybersecurity in a hybrid context).
Europol/EC3 [14] in CERT-EU za mrežo skupin CSIRT pripravlja strokovne forenzične analize tehničnih izdelkov in druge tehnične informacije.
Shared situational awareness:
SIAC ESZD: hibridna fuzijska celica EU v imenu INTCEN poroča ustreznim oddelkom ESZD.
As part of the regular cooperation at technical level to support Union situational awareness, ENISA should on a regular basis prepare the EU Cybersecurity Technical Situation Report on incidents and threats, based on publicly available information, its own analysis and reports shared with it by Member States' CSIRTs (on a voluntary basis) or NIS Directive single points of contact, European Cybercrime Centre (EC3) at Europol and CERT-EU and where appropriate the European Union Intelligence Centre (INTCEN) at the European External Action Service (EEAS).
Odziv:
The report should be made available to the relevant instances of the Council, the Commission, the HRVP and the CSIRTs Network.
Mreža skupin CSIRT izmenjuje tehnične podrobnosti in analize incidentov, kot so naslovi IP, kazalniki ogroženosti [15] itd. Te informacije bi morali biti agenciji ENISA na voljo brez nepotrebnega odlašanja in ne pozneje kot v 24 urah od takrat, ko je incident odkrit.V skladu s standardnimi operativnimi postopki mreže skupin CSIRT člani mreže sodelujejo pri svojih prizadevanjih za analizo razpoložljivih tehničnih elementov in drugih tehničnih informacij o incidentu, da bi ugotovili vzrok in možne tehnične blažilne ukrepe.
In case of major incident, the CSIRTs Network Chair, with the assistance of ENISA, prepares an EU Cybersecurity Incident Situation Report [13] which is presented to the Presidency, the Commission and the HRVP via the CSIRT of the rotating Presidency.
Agencija ENISA skupinam CSIRT v skladu s svojim mandatom [16] pomaga pri njihovih tehničnih dejavnosti, pri čemer se opira na svoje strokovno znanje in izkušnje.Skupine CSIRT v državah članicah usklajujejo svoje tehnične odzivne dejavnosti ob pomoči agencije ENISA in Komisije.