natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Regular energy auditing and monitoring are deployed to identify the main drivers of energy consumption.
kWh/m2 proizvodnega objekta
Appropriate energy efficiency solutions are implemented for all processes in a facility.
Poraba energije (toplote, hladnega zraka in električne energije) v proizvodni enoti v določenem časovnem obdobju (npr. na leto, mesec), deljena s tlorisno površino objekta
Synergies in heat/cold/steam demand are exploited across processes, within the facility and neighbouring ones.
Skupna poraba energije za posamezne postopke
BEMP 3.1.7
Poraba energije (toplote, hladnega zraka in električne energije) v določenem časovnem obdobju (npr. na leto, mesec) za posamezni postopek (npr. čiščenje, kuhanje, hlajenje)
Overall energy use per facility surface
na postopek
kWh/m2 of production facility
Uporablja se celovit sistem upravljanja z energijo, kot je sistem v skladu s standardom ISO 50001, ki je lahko del sistema za okoljsko ravnanje, kot je sistem EMAS.
Energy (heat, cold and electricity) used in the production site over a specific timespan (e.g. annual, monthly) divided by the facility floor area
Delež porabe energije proizvodnih objektov, ki ga obsegajo obnovljivi viri energije
Overall energy use for specific processes
Obnovljiva energija (toplota in električna energija), proizvedena na kraju samem/v bližini ali kupljena kot certificirana obnovljiva energija (npr. obnovljiva električna energija), deljena s porabo energije proizvodnih objektov (ločeno za toploto in električno energijo).
Energy (heat, cold and electricity) used over a specific timespan (e.g. annual, monthly) for a specific process (e.g. cleaning, cooking, refrigeration)
Certificiranje mora zagotavljati, da kupljena obnovljiva energija še ni všteta v porabo druge organizacije ali v nacionalno povprečno mešanico proizvodnje električne energije.
Per process
Proizvodnja toplotne energije iz obnovljivih virov za ustrezne proizvodne postopke na kraju samem ali bližnji lokaciji.
A comprehensive energy management system (EnMS) is in place, such as ISO 50001, which can be part of an environmental management system like EMAS.
Procesne tehnologije se prilagodijo, da bolj ustrezajo oskrbi s toploto iz obnovljivih virov.
Percentage of the energy use of production facilities met by renewable energy sources.
najboljša praksa okoljskega ravnanja 3.1.8
Renewable energy (heat and electricity separately) produced on site/nearby or purchased as certified renewable energy (e.g. renewable electricity) divided by the energy use of the production facilities (heat and electricity separately).
Razmerje med nastalimi živilskimi odpadki in proizvedenimi končnimi proizvodi
The certification must ensure that the renewable energy purchased is not already accounted for by another organisation or in the national electricity average generating mix.
tone živilskih podatkov/tono končnih proizvodov
Implement on-site or nearby renewable heat energy generation for suitable manufacturing processes.
Tone živilskih odpadkov (poslanih v recikliranje, predelavo in odstranitev, vključno z živilskimi odpadki, ki se uporabijo kot vir energije ali za proizvodnjo gnojil), deljene s tonami končnih proizvodov
Process technologies are adapted to better match the supply of heat from renewables.
najboljša praksa okoljskega ravnanja 3.1.9
BEMP 3.1.8
Izvajajo se ustrezne BAT
Ratio between the food waste generated and the finished products manufactured
d/n
tonnes of food waste/tonne of finished product
Ta kazalnik kaže, ali proizvajalec hrane in pijače izvaja ustrezne najboljše razpoložljive tehnike.
Tonnes of food waste (sent for recycling, recovery and disposal, including food waste used as a source of energy or for producing fertilisers) divided by tonnes of finished product
Proizvajalec hrane in pijače bi moral oceniti ustreznost v skladu z okoljskim pregledom svojih dejavnosti ter ustreznimi okoljskimi vidiki in pritiski, ki so bili opredeljeni.
BEMP 3.1.9
Pri oceni bi bilo treba upoštevati posebni obseg/pogoje dejavnosti in postopkov podjetja.
Relevant BAT are implemented
najboljša praksa okoljskega ravnanja 3.1.10
y/n
PODJETJA, KI PREDELUJEJO KAVO (KODA NACE 10.83)
This indicator expresses if relevant Best Available Techniques (BAT) are implemented by the food and drink manufacturer.
Poraba toplotne energije pri praženju
The relevance should be assessed by the food and drink manufacturer according to the environmental review of its activities and the relevant environmental aspects and pressures identified.
kWh/tono pražene zelene kave
BEMP 3.1.10
Uporablja se sistem za predgrevanje zelene kave.
COMPANIES PROCESSING COFFEE (NACE CODE 10.83)
najboljša praksa okoljskega ravnanja 3.2.1
Heat energy use in roasting operations
PODJETJA, KI PROIZVAJAJO OLJČNO OLJE (KODA NACE 10.41)
kWh/tonne of green coffee roasted
Poraba vode pri ločevanju oljčnega olja
Companies processing coffee
Poraba vode za pranje oliv ob prejemu
Heating energy used (e.g. natural gas, propane) for roasting divided by the number of tonnes of green coffee roasted.
l vode/l proizvedenega oljčnega olja
It can be calculated per batch of coffee roasted or over a period (e.g. day, week, month)
l vode/tono predelanih oliv
A green coffee preheating system is in-place.
Količina vode, porabljene pri ločevanju oljčnega olja (l), deljena s težo predelanih oliv ali prostornino proizvedenega oljčnega olja
BEMP 3.2.1
najboljša praksa okoljskega ravnanja 3.3.1
COMPANIES MANUFACTURING OLIVE OIL (NACE CODE 10.41)
podjetja, ki proizvajajo oljčno olje Količina vode, porabljene za pranje oliv ob prejemu (l), deljena s težo predelanih oliv (tone)
Water use in olive oil separation
Za olive, ki se dobavijo čiste, se za pranje ob prejemu ne porabi nič vode (0 l).
l of water/tonne of olives processed
najboljša praksa okoljskega ravnanja 3.3.2
l of water/l of olive oil manufactured
PODJETJA, KI PROIZVAJAJO BREZALKOHOLNE PIJAČE (KODA NACE 11.07)
Companies manufacturing olive oil
Poraba energije za pihanje/sušenje
BEMP 3.3.1
najboljša praksa okoljskega ravnanja 3.4.1
Water used to wash the olives upon reception
PODJETJA, KI PROIZVAJAJO PIVO (KODA NACE 11.05)
Quantity of water used to wash the olives upon reception (l) divided by the weight of olives processed (tonnes)
Skupna poraba energije za varjenje piva
For olives delivered clean, no water (0 litres) is used to wash olives upon reception.
podjetja, ki proizvajajo pivo
BEMP 3.3.2
Poraba energije (toplote in električne energije), deljena s količino piva (hl), proizvedenega v določenem časovnem obdobju.
COMPANIES MANUFACTURING SOFT DRINKS (NACE CODE 11.07)
Izračuna se lahko ločeno za električno energijo in toploto.
Energy use for blowing/drying
Namesti se sistem za predgrevanje pivine s toploto, pridobljeno s kondenzacijo hlapov pivine.
Companies manufacturing soft drinks
najboljši praksi okoljskega ravnanja 3.5.1, 3.5.2
Energy used (kWh) for blowing/drying divided by the amount (l) of product manufactured
Stopnja izparevanja med hmeljenjem pivine
BEMP 3.4.1
Stopnja izparevanja (%) med hmeljenjem pivine se izračuna z naslednjo enačbo: 100 – (količina po hmeljenju × 100 / količina pred hmeljenjem).
COMPANIES MANUFACTURING BEER (NACE CODE 11.05)
Stopnja izparevanja med hmeljenjem pivine je manj kot 4 %.
Overall energy use during brewing
najboljša praksa okoljskega ravnanja 3.5.1
Companies manufacturing beer
Poraba vode pri postopku proizvodnje piva
Energy used (heat and electricity) divided by the quantity of beer produced (hl) during a specific timespan.
hl vode/hl piva
It can be calculated separately for electricity and heat.
Poraba vode (hl) pri proizvodnem postopku, deljena s količino piva (hl), proizvedenega v določenem časovnem obdobju
Install a wort preheating system with recovered heat from wort vapour condensing.
najboljša praksa okoljskega ravnanja 3.5.2
BEMPs 3.5.1, 3.5.2
Delež CO2, pridobljenega pri fermentaciji
Evaporation rate during wort boiling
Količina CO2, pridobljenega pri proizvodnji piva v rezervoarjih/posodah za fermentacijo, posodah za zorenje in rezervoarjih za filtrirano pivo
Evaporation rate (%) in wort boiling is calculated as: 100 – (post-boil volume × 100/pre-boil volume)
Izvaja se sistem, s katerim se pridobi najmanj 50 % CO2, nastalega pri fermentaciji.
Evaporation rate during wort boiling is less than 4 %.
najboljša praksa okoljskega ravnanja 3.5.3
BEMP 3.5.1
PODJETJA, KI PROIZVAJAJO IZDELKE IZ MESA IN PERUTNINSKEGA MESA (KODA NACE 10.13)
Water consumption in the beer production process
Skupna poraba energije za predelavo mesa
hl water/hl beer
kWh/kg proizvoda
Water consumption (hl) in the production process divided by the amount of beer produced (hl) during a specific timespan
podjetja, ki proizvajajo mesne izdelke
BEMP 3.5.2
Poraba energije za predelavo mesa v kWh, deljena s količino predelanega mesa (kg)
Percentage of CO2 recovered from fermentation
najboljša praksa okoljskega ravnanja 3.6.1
Amount of CO2 which is recovered during beer production in the fermentation tanks/vessels, the maturation vessels and the bright beer tanks
Poraba energije pri predelavi pod visokim tlakom
A system recovering at least 50 % of the CO2 generated during fermentation is implemented.
kWh/cikel predelanega proizvoda
BEMP 3.5.3
kWh/kg proizvoda
COMPANIES PRODUCING MEAT AND POULTRY MEAT PRODUCTS (NACE CODE 10.13)
Poraba energije pri predelavi pod visokim tlakom za postopka pasterizacije in kuhanja
Total energy use for meat processing
Predelava pod visokim tlakom (v lastni izvedbi ali oddana zunanjemu izvajalcu) se uporabi za obdelavo ustreznih mesnih izdelkov (kuhanih izdelkov, sušenih in kuhanih izdelkov, surovih sušenih izdelkov itd.).
kWh/kg product
PODJETJA, KI PROIZVAJAJO SADNE SOKOVE (KODA NACE 10.32)
Companies producing meat and poultry meat products
Stopnja izkoristka ostankov sadja
Energy use for the processing of meat and poultry meat as kWh divided by the amount (kg) of processed meat
podjetja, ki proizvajajo sadne sokove
BEMP 3.6.1
Skupna količina (teža) ostankov sadja, ki se uporabijo za pridobivanje dragocenih proizvodov (npr. pektina, eteričnih olj), kot živalska krma ali dodatni substrat v obratih za anaerobno presnovo, deljena s skupno količino ostankov sadja
Energy use in high-pressure processing
100 % ostankov sadja se uporabi za pridobivanje dragocenih proizvodov (npr. pektina, eteričnih olj), kot živalska krma ali dodatni substrat za anaerobno presnovo.
kWh/cycle of processed product
najboljša praksa okoljskega ravnanja 3.7.1
kWh/kg of product
PODJETJA, KI PROIZVAJAJO SIR (KODA NACE 10.51)
Energy use in high-pressure processing for the pasteurisation and cooking processes
Delež skupne teže suhe snovi v proizvedeni sirotki, ki se pridobi za uporabo v proizvodih za prehrano ljudi
High-pressure processing (owned or outsourced) is used to treat suitable meat products (cooked products, cured and cooked products and raw-cured etc.).
podjetja, ki proizvajajo sir
COMPANIES MANUFACTURING FRUIT JUICE (NACE CODE 10.32)
Količina (teža) suhe snovi, pridobljena iz sirotke, nastale pri proizvodnji sira, ki se uporabi v proizvodih za prehrano ljudi, deljena s skupno količino suhe snovi, pridobljene iz sirotke
Fruit residue exploitation rate
Sirotka se pridobi in dodatno obdela, da se pridobijo drugi proizvodi za prehrano ljudi v skladu s povpraševanjem na trgu.
Companies manufacturing fruit juice
najboljša praksa okoljskega ravnanja 3.8.1
Total amount (weight) of fruit residues used for recovery of valuable products (e.g. pectin, essential oils), as animal feed or as co-substrate in anaerobic digestion plants divided by the total amount of fruit residues
PODJETJA, KI PROIZVAJAJO KRUH, PIŠKOTE IN SLAŠČICE (KODI NACE 10.71 IN 10.72)
100 % of the fruit residues are used for the recovery of valuable products (e.g. pectin, essential oils), as animal feed or as co-substrate for anaerobic digestion.
Udeležba prodajnih mest v obstoječih shemah vračanja
BEMP 3.7.1
podjetja, ki proizvajajo kruh
COMPANIES PRODUCING CHEESE (NACE CODE 10.51)
Število prodajnih mest (trgovin, ki prodajajo kruh, ki ga izdeluje pekarna), ki sodelujejo v shemi vračanja kruha, deljeno s skupnim številom prodajnih mest, ki prodajajo kruh, ki ga izdeluje pekarna
Percentage of the total dry matter weight of generated whey recovered for use in products intended for human consumption
podjetje
Companies producing cheese
100 % prodajnih mest, ki prodajajo kruh, izdelan v pekarni, sodeluje v ustrezni shemi vračanja neprodanega kruha.
Amount (weight) of dry matter recovered from whey generated during the production of cheese which is used in products intended for human consumption divided by the total amount of dry matter recovered from whey
najboljša praksa okoljskega ravnanja 3.9.1
Whey is recovered and further treated in order to obtain other products for human consumption based on market demand.
Poraba energije pri postopku peke
BEMP 3.8.1
kWh/t pečenih izdelkov
COMPANIES PRODUCING BREAD, BISCUITS AND CAKES (NACE CODES 10.71 AND 10.72)
kWh/t porabljene moke
Participation of points of sale in existing returning schemes
kWh/m2 površine za peko (površine peči)
Companies producing bread
podjetja, ki proizvajajo kruh, piškote in slaščice
Number of points of sale (shops selling the bread produced by the bakery) taking part in the bread take-back scheme divided by the total number of points of sale selling the bread produced by the bakery.
Poraba energije (npr. električne energije) med peko, deljena z obsegom proizvodnje, porabljenih sestavin ali površino za peko
Company
najboljša praksa okoljskega ravnanja 3.9.2
100 % of the points of sale selling the bread produced by the bakery participate in an appropriate take-back scheme for the unsold bread.
PODJETJA, KI PROIZVAJAJO VINO (KODA NACE 11.02)
BEMP 3.9.1
Skupna poraba vode v vinski kleti
Energy use in the baking process
l vode/l proizvedenega vina
kWh/t of baked product
podjetja, ki proizvajajo vino
kWh/t of input flour used
Skupna količina vode (l), porabljene v vinski kleti v določenem časovnem obdobju (npr. letno, mesečno, ob trgatvi), deljena s količino proizvedenega vina (l).
kWh/m2 of baking area (oven surface)
Poraba vode se lahko izmeri tudi na ravni postopkov.
Companies producing bread, biscuits and cakes
najboljša praksa okoljskega ravnanja 3.10.1
Energy used (e.g. electricity) during baking divided by amount of product output, ingredients inputs or baking area
Nastajanje organskih odpadkov v vinski kleti
BEMP 3.9.2
kg/l proizvedenega vina
COMPANIES PRODUCING WINE (NACE CODE 11.02)
Količina organskih odpadkov (kg), nastalih v vinski kleti v določenem časovnem obdobju (npr. letno, mesečno, ob trgatvi), deljena s količino proizvedenega vina (l)
Total water used in the winery
Poraba energije v vinski kleti
l of water/l of wine produced
kWh (toplote)/l proizvedenega vina
Companies producing wine
kWh (električne energije)/l proizvedenega vina
Total water used during a specific timespan (e.g. annually, monthly, harvest season) in the winery measured in litres divided by the amount of wine produced (l).
Energija (toplota in električna energija) (kWh), porabljena v vinski kleti v določenem časovnem obdobju (npr. letno, mesečno, ob trgatvi), deljena s količino proizvedenega vina (l)
Water used can also be measured at process level.
Znanstveno in politično poročilo je javno dostopno na spletnem mestu JRC-IPTS na naslovu: http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/documents/FoodBeverageBEMP.pdf.
BEMP 3.10.1
Sklepne ugotovitve v zvezi z najboljšimi praksami okoljskega ravnanja in njihovo uporabo ter opredeljeni posebni kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti iz tega sektorskega referenčnega dokumenta temeljijo na ugotovitvah znanstvenega in političnega poročila.
Organic waste generation in the winery
V njem so na voljo vse sekundarne informacije in tehnične podrobnosti.
kg/l of wine produced
Uredba Sveta (EGS) št. 1836/93 z dne 29. junija 1993 o prostovoljnem sodelovanju gospodarskih družb industrijskega sektorja v Sistemu Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (UL L 168, 10.7.1993, str. 1).
Organic waste generated in the winery during a specific timespan (e.g. annually, monthly, harvest season) measured in kg divided by the amount of wine produced (l).
Uredba (ES) št. 761/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2001 o prostovoljnem sodelovanju organizacij v Sistemu Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS) (UL L 114, 24.4.2001, str. 1).
Energy used in the winery
V skladu s točko (e) oddelka B Priloge IV k uredbi o sistemu EMAS okoljska izjava vključuje „povzetek dostopnih podatkov o uspešnosti organizacije pri doseganju splošnih in posamičnih okoljskih ciljev glede na njene pomembne vplive na okolje.
kWh (heat)/l of wine produced
Poročanje temelji na glavnih kazalnikih in drugih ustreznih obstoječih okoljskih kazalnikih uspešnosti, kot je določeno v oddelku C“.
kWh (electricity)/l of wine produced
V oddelku C Priloge IV je navedeno: „Vsaka organizacija letno poroča o svoji uspešnosti v zvezi z bolj posebnimi okoljskimi vidiki, določenimi v njeni okoljski izjavi, in, kjer je to mogoče, upošteva sektorske referenčne dokumente iz člena 46.“
Energy (heat and electricity) in kWh used in the winery during a specific timespan (e.g. annually, monthly, harvest season) divided by the amount of wine produced (l)
Podroben opis vsake od najboljših praks s praktičnimi smernicami o tem, kako jih izvajati, je v poročilu o najboljših praksah, ki ga je objavilo Skupno raziskovalno središče in je na voljo na http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/documents/FoodBeverageBEMP.pdf.
The scientific and policy report is publicly available on the JRC-IPTS website at the following address: http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/documents/FoodBeverageBEMP.pdf The conclusions on best environmental management practices and their applicability as well as the identified specific environmental performance indicators and the benchmarks of excellence contained in this Sectoral Reference Document are based on the findings documented in the scientific and policy report.
Organizacije so vabljene, da ga preberejo, če želijo izvedeti več o nekaterih najboljših praksah, opisanih v tem SRD.
All the background information and technical details can be found there.
Uredba (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti NACE Revizija 2 in o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3037/90 kakor tudi nekaterih uredb ES o posebnih statističnih področjih (UL L 393, 30.12.2006, str. 1).
Council Regulation (EEC) No 1836/93 of 29 June 1993 allowing voluntary participation by companies in the industrial sector in a Community eco-management and audit scheme (OJ L 168, 10.7.1993, p. 1).
V skladu z Uredbo (ES) št. 1221/2009 „neposredni okoljski vidiki“ pomenijo okoljske vidike, povezane z dejavnostmi, proizvodi in storitvami samih organizacij, nad katerimi imajo neposreden upravljavski nadzor.
Regulation (EC) No 761/2001 of the European Parliament and of the Council of 19 March 2001 allowing voluntary participation by organisations in a Community eco-management and audit scheme (EMAS) (OJ L 114, 24.4.2001, p. 1).
Nasprotno „posredni okoljski vidiki“ pomenijo okoljske vidike, ki so lahko posledica povezav organizacije s tretjimi osebami in na katere lahko do razumne meje vpliva organizacija.
According to Annex IV (B.e.) of the EMAS Regulation, the environmental statement shall contain ‘a summary of the data available on the performance of the organisation against its environmental objectives and targets with respect to its significant environmental impacts.
Za več informacij o vsebini referenčnih dokumentov o najboljših razpoložljivih tehnikah ter celotno pojasnilo pojmov in kratic glej spletišče Evropskega urada za celovito preprečevanje in nadzor onesnaževanja na naslovu http://eippcb.jrc.ec.europa.eu/.
Reporting shall be on the core indicators and on other relevant existing environmental performance indicators as set out in Section C’.
Sektorski referenčni dokument za kmetijstvo – pridelava rastlinskih pridelkov in vzreja živali ter povezano poročilo o najboljših praksah, ki ju je objavilo Skupno raziskovalno središče, sta na voljo na spletnem naslovu http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/agri.html
Annex IV — Section C states that ‘each organisation shall also report annually on its performance relating to the more specific environmental aspects as identified in its environmental statement and, where available, take account of sectoral reference documents as referred to in Article 46.’
Sektorski referenčni dokument za trgovino na drobno ter povezano poročilo o najboljših praksah, ki ju je objavilo Skupno raziskovalno središče, sta na voljo na spletnem naslovu http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/retail.html
A detailed description of each of the best practices, with practical guidance on how to implement them, is available in the ‘Best Practice Report’ published by the JRC and available on-line at http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/documents/FoodBeverageBEMP.pdf Organisations are invited to consult it if interested in learning more about some of the best practices described in this SRD.
Da bi Evropska komisija določila skupno metodo za merjenje okoljske uspešnosti v življenjskem krogu, je razvila metodo okoljskega odtisa izdelka in metodo okoljskega odtisa organizacije.
Regulation (EC) No 1893/2006 of the European Parliament and of the Council of 20 December 2006 establishing the statistical classification of economic activities NACE Revision 2 and amending Council Regulation (EEC) No 3037/90 as well as certain EC Regulations on specific statistical domains (OJ L 393, 30.12.2006, p. 1).
Uporaba teh metod je bila predmet priporočila Komisije iz leta 2013 (http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/HTML/?uri=CELEX:32013H0179).
According to Regulation (EC) No 1221/2009 ‘direct environmental aspect’ refers to an environmental aspect associated with activities, products and services of the organisation itself, over which it has direct management control.
Razvoj posebnih pravil za proizvode in sektorje preskuša (med letoma 2013 in 2016) več kot 280 prostovoljnih podjetij in organizacij, razvrščenih v 26 pilotnih primerov (glej seznam na spletnem naslovu http://ec.europa.eu/environment/eussd/smgp/ef_pilots.htm).
Instead ‘indirect environmental aspect’ refers to an environmental aspect which results from the interaction of the organisation with third parties and which can to a reasonable degree be influenced by the organisation.
Delež proizvodov se lahko izračuna (za ta in naslednje podobne kazalnike) tako, da se upošteva skupno število različnih vrst proizvodov in število vrst proizvodov, ocenjenih z uporabo priznanega protokola za presojo okoljske trajnosti, ali s ponderiranjem vsake vrste proizvedenih proizvodov z obsegom prodaje.
For more information on the content of the Best Available Techniques Reference Documents and full explanation of terms and acronyms, refer to the European Integrated Pollution Prevention and Control Bureau website: http://eippcb.jrc.ec.europa.eu/
Merila glede okoljske uspešnosti, ki se uporabljajo za zelena naročila, lahko temeljijo na certifikatih, standardih, okoljskih znakih, zasebnih pobudah/sodelovanju ali rezultatih lastnih presoj trajnosti ali takih, ki so jih razvile tretje osebe (glej najboljšo prakso okoljskega ravnanja 3.1.1).
The Sectoral Reference Document for the agriculture — crop and animal production sector and the related ‘Best Practice Report’ published by the JRC are available online at: http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/agri.html
Mednarodna organizacija za standardizacijo (ISO) je kot del serije okoljskih standardov ISO 14000 pripravila podserijo (ISO 14020), ki se nanaša posebej na označevanje z znaki za okolje, ki zajema tri tipe shem označevanja.
The Sectoral Reference Document for the retail trade sector and the related ‘Best Practice Report’ published by the JRC are available online at: http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/retail.html
V tem okviru je znak za okolje „tipa I“ znak z več merili, ki ga je razvila tretja oseba.