natgillin/translations-raw huggingface dataset:
implementing Decision (CFSP) 2015/1333 concerning restrictive measures in view of the situation in Libya
o izvajanju Sklepa (SZVP) 2015/1333 o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Libiji
Having regard to Council Decision (CFSP) 2015/1333 of 31 July 2015 concerning restrictive measures in view of the situation in Libya and repealing Decision 2011/137/CFSP [1], and in particular Article 12(1) thereof,
ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2015/1333 z dne 31. julija 2015 o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Libiji in razveljavitvi Sklepa 2011/137/SZVP [1] ter zlasti člena 12(1) Sklepa,
On 31 July 2015, the Council adopted Decision (CFSP) 2015/1333.
Svet je 31. julija 2015 sprejel Sklep (SZVP) 2015/1333.
On 27 April 2016, the United Nations (UN) Security Council Committee, established pursuant to United Nations Security Council Resolution (UNSCR) 1970 (2011), added one vessel to the list of vessels subject to restrictive measures.
Odbor Varnostnega sveta Združenih narodov (ZN), ustanovljen v skladu z Resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov (RVSZN) 1970 (2011), je dne 27. aprila 2016 dodal eno plovilo na seznam plovil, za katera veljajo omejevalni ukrepi.
On 1 April 2016, the UN Security Council Committee established pursuant to UNSCR 1970 (2011) updated the identifying information relating to three persons subject to restrictive measures.
Odbor Varnostnega sveta ZN, ustanovljen v skladu z RVSZN 1970 (2011), je dne 1. aprila 2016 posodobil podatke za identifikacijo glede treh oseb, za katere veljajo omejevalni ukrepi.
Annexes I, III and V to Decision (CFSP) 2015/1333 should therefore be amended accordingly,
Priloge I, III in V k Sklepu (SZVP) 2015/1333 bi bilo treba zato ustrezno spremeniti –
Annexes I, III and V to Decision (CFSP) 2015/1333 are hereby amended as set out in the Annex to this Decision.
Priloge I, III in V k Sklepu (SZVP) 2015/1333 se spremenijo, kot je določeno v Prilogi k temu sklepu.
Done at Brussels, 4 May 2016.
V Bruslju, 4. maja 2016
OJ L 206, 1.8.2015, p.
UL L 206, 1.8.2015, str. 34.
34.
PRILOGA
ANNEX
Na seznam plovil, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Priloge V k Sklepu (SZVP) 2015/1333, se doda naslednje plovilo.
The vessel listed below is added to the list of vessels subject to restrictive measures set out in Annex V to Decision (CFSP) 2015/1333.
B. Subjekti
B. Entities
Ime: DISTYA AMEYA
Name: DISTYA AMEYA
Tudi: KASSOS Prej znan kot: N/A.
A.k.a.: KASSOS F.k.a.: n.a.
Naslov: N/A.
Address: n.a.
Datum uvrstitve na seznam: 27. april 2016
Listed on: 27 April 2016
Dodatne informacije:
Additional information:
Številka IMO: 9077343.
IMO: 9077343.
Uvrščen v skladu z odstavkoma 10(a) in 10(b) resolucije 2146 (prepoved natovarjanja, prevoza ali raztovarjanja; prepoved vstopa v pristanišča).
Listed pursuant to paragraphs 10(a) and 10(b) of resolution 2146 (prohibition to load, transport or discharge; prohibition to enter ports).
V skladu z odstavkom 11 resolucije 2146 (2014) ta uvrstitev na seznam velja od 27. aprila do 26. julija 2016, če je odbor prej ne razveljavi v skladu z odstavkom 12 resolucije 2146 (2014).
Pursuant to paragraph 11 of resolution 2146 (2014), this designation is valid from 27 April to 26 July 2016, unless terminated earlier by the Committee pursuant to paragraph 12 of resolution 2146 (2014).
Nosilnost: 95420.
Deadweight: 95420.
Država zastave: Indija.
Flag State: India.
Možno je, da je bilo plovilo pred kratkim prodano neznanemu kupcu in da je bil naziv spremenjen v Kassos.
The vessel may have been sold recently to an unknown buyer and the vessel's name may have changed to Kassos.
Dne 26. aprila 2016 je bilo plovilo severno od Al-Baida v Libiji in je bilo namenjeno proti Malti.
As of 26 April 2016, the vessel was north of Al-Bayda, Libya, heading for Malta.
Vnosi za osebe s spodnjega seznama nadomestijo vnose zanje iz Priloge I k Sklepu (SZVP) 2015/1333.
The entries for the persons listed below replace the entries for them set out in Annex I to Decision (CFSP) 2015/1333
A. Osebe
A. Persons
Ime: SAYYID MOHAMMED QADHAF AL-DAM
Name: SAYYID MOHAMMED QADHAF AL-DAM
Datum rojstva: N/A.
Title: n.a.
Kraj rojstva: Al Baida, Libija.
Designation: n.a.
Datum rojstva: 1948.
DOB: 1948 POB: Sirte, Libya; Egypt Good quality a.k.a.: SAYED M. GADDEF EEDAM Low quality a.k.a.: n.a.
Kraj rojstva: Sirte, Libija; Egipt.
Nationality: n.a.
Državljanstvo: N/A.
Passport No: LIBYAN PASSPORT No 513519 National identification No: n.a.
Št. potnega lista: LIBIJSKI POTNI LIST ŠT. 513519.
Listed on: 26 February 2011 Other information: UN listed pursuant to paragraph 15 of resolution 1970 (Travel Ban).
Nacionalna matična številka: N/A.
Qadhaf Al-dam was listed on 26 February 2011 pursuant to paragraph 15 of resolution 1970 as ‘Cousin of Muammar Qadhafi’.
Datum uvrstitve na seznam: 26. februar 2011.
Name: MUTASSIM QADHAFI
Druge informacije: uvrščen na seznam ZN v skladu z odstavkom 15 Resolucije 1970 (prepoved potovanja).
Designation: National Security Adviser DOB: 1976 POB: Tripoli, Libya Good quality a.k.a.: ALMUATESEM BELLAH MUAMMER QADHAFI; MUATASSIM BILLAH ABUMINYAR QADHAFI; Low quality a.k.a.: MOATASSAM; MUATASMBLLA; MUATASIMBLLAH: Nationality: n.a.
Qadhaf Al-dam je bil 26. februarja 2011 uvrščen na seznam v skladu z odstavkom 15 Resolucije 1970 kot „bratranec Moamerja Gadafija“.
Passport No: LIBYAN PASSPORT No B/001897 National identification No: n.a.
Ime: MUTASSIM QADHAFI Naziv: N/A.
Listed on: 26 February 2011 Other information: Listed pursuant to paragraphs 15 and 17 of resolution 1970 (Travel Ban, Asset Freeze).
Datum rojstva: 1976.
Reportedly deceased in Sirte, Libya, on 20 October 2011.
Verjetna psevdonima: ALMUATESEM BELLAH MUAMMER QADHAFI; MUATASSIM BILLAH ABUMINYAR QADHAFI; Manj verjetni psevdonimi: MOATASSAM; MUATASMBLLA; MUATASIMBLLAH: Državljanstvo: N/A.
Additional information
Št. potnega lista: LIBIJSKI POTNI LIST ŠT.
Closeness of association with regime.
B/001897.
Listed pursuant to paragraphs 15 and 17 of Resolution 1970 (Travel Ban, Asset Freeze).
Nacionalna matična številka: N/A.
Name: SAFIA FARKASH AL-BARASSI
Datum uvrstitve na seznam: 26. februar 2011.
DOB: n.a.
Druge informacije: uvrščen na seznam v skladu z odstavkoma 15 in 17 resolucije 1970 (prepoved potovanja, zamrznitev sredstev).
POB: Al Bayda, Libya Good quality a.k.a.: Safia Farkash Mohammed Al-Hadad, born 1 January 1953 (Oman passport No 03825239) Low quality a.k.a.: n.a.
Predviden status/lokacija: pokojni.
Passport No: 03825239 National identification No: OMANI ID No 98606491; Address: Sultanate of Oman; Believed location — Egypt Listed on: 24 June 2011 Other information: Listed pursuant to paragraph 15 of resolution 1970 and paragraph 19 of resolution 1973 (Travel Ban, Asset Freeze).
Druge informacije: uvrščena na seznam v skladu z odstavkom 15 resolucije 1970 in odstavkom 19 resolucije 1973 (prepoved potovanja, zamrznitev sredstev).
Significant personal wealth, which could be used for regime purposes.
Dodatne informacije:
Her sister Fatima FARKASH is married to ABDALLAH SANUSSI, head of Libyan military intelligence.
Tesna povezanost z režimom. uvrščen na seznam v skladu z odstavkoma 15 in 17 resolucije 1970 (prepoved potovanja, zamrznitev sredstev).
The entries for the persons listed below replace the entries for them set out in Annex III to Decision (CFSP) 2015/1333
Ime: SAFIA FARKASH AL-BARASSI Naziv: N/A. Opis: N/A.
Commission Decision (EU) 2016/695
Sklep Komisije (EU) 2016/695
on the aid scheme SA.30068 C 33/2010 (ex N 700/2009) — Aid to non-ferrous metal producers for CO2 costs of electricity
o shemi pomoči SA.30068 C 33/2010 (ex N 700/2009) – Pomoč proizvajalcem neželeznih kovin za stroške CO2, ki so vračunani v ceni električne energije
(notified under document C(2013) 4420)
(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 4420)
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union (hereinafter ‘TFEU’), and in particular the first subparagraph of Article 108(2) thereof,
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU) in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) PDEU,
Having regard to the Agreement on the European Economic Area (hereinafter ‘EEA Agreement’), and in particular Article 62(1)(a) thereof,
ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,
By letter dated 17 December 2009, Germany notified the Commission of the aid scheme for the support of non-ferrous metal producers.
Nemčija je z dopisom z dne 17. decembra 2009 Komisiji priglasila shemo pomoči za podporo proizvajalcem neželeznih kovin.
On 16 February and on 9 July 2010, the Commission requested additional information, which was provided by Germany on 10 May 2010 and on 21 September 2010.
Komisija je z dopisoma z dne 16. februarja in 9. julija 2010 zahtevala dodatne informacije, Nemčija pa jih je predložila 10. maja in 21. septembra 2010.
By letter dated 17 November 2010, the Commission informed Germany that it had decided to initiate the procedure laid down in Article 108(2) of the TFEU in respect of the aid (hereinafter ‘opening decision’).
Komisija je Nemčijo z dopisom z dne 17. novembra 2010 obvestila, da bo glede pomoči začela postopek iz člena 108(2) Pogodbe PDEU (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka).
On 21 February 2011, Germany submitted observations on the opening decision.
Nemčija je 21. februarja 2011 predložila pripombe k sklepu o začetku postopka.
Germany's comments were received by letter dated 26 September 2011.
CILJ
DETAILED DESCRIPTION OF THE AID
Predmet tega sklepa je shema, s katero je Nemčija želela dodeliti pomoč proizvajalcem neželeznih kovin kot nadomestilo za posredne stroške CO2, vključene v ceno električne energije, ki so jim nastali leta 2009.
OBJECTIVE
Po navedbah Nemčije je imela nemška industrija neželeznih kovin, to se pravi proizvajalci primarnega aluminija (koda NACE 2242), cinka (koda NACE 2243) in bakra (koda NACE 2244), gospodarske težave.
The subject-matter of the present Decision is a scheme by which Germany wished to grant aid to non-ferrous metal producers to compensate them for indirect CO2 costs, included in the electricity price, incurred in 2009.
Nemčija za to stanje navaja dva razloga: prvič, finančno krizo v letu 2008, ki je povzročila padec svetovnih cen neželeznih kovin na Londonski borzi kovin (v nadaljnjem besedilu: LME), in, drugič, cene električne energije, ki so ostale visoke zaradi vpliva posrednih stroškov CO2, ki jih je povzročil sistem EU za trgovanje z emisijami (ETS).
According to Germany, the German non-ferrous metal industry, that is to say the producers of primary aluminium (NACE-Code 24.42), zinc (NACE-Code 24.43) and copper (NACE-Code 24.44), was in economic difficulties.
Nemčija trdi, da se je zaradi kombinacije nizkih cen neželeznih kovin in visokih cen električne energije poslabšala konkurenčnost proizvajalcev neželeznih kovin v Uniji v primerjavi s proizvajalci zunaj nje.
Germany gives two reasons for this situation: first, the financial crisis of 2008 that led to a drop in world prices for non-ferrous metals at the London Metal Exchange (hereinafter ‘LME’), secondly, electricity prices that remained high due to the influence of indirect CO2 costs caused by the EU Emissions Trading System (ETS).
Navaja še, da bi ta konkurenčno neugodni položaj lahko proizvajalce neželeznih kovin spodbudil k zmanjšanju proizvodne zmogljivosti ali celo k selitvi proizvodnje v države zunaj Unije, kjer ni bilo visokih stroškov CO2.
Germany argues that the combination of low prices for non-ferrous metals and high electricity prices weakened the competitiveness of non-ferrous metal producers in the Union in comparison with producers outside the Union.
Selitev nemške proizvodnje neželeznih kovin bi nato lahko imela hude posledice za panoge na koncu proizvodne verige (kot so gradbeništvo, avtomobilska industrija, strojegradnja, proizvodnja zračnih in vesoljskih plovil), ki so zelo pomembne za nemško in evropsko industrijo.
Germany submits that this competitive disadvantage risked incentivising non-ferrous metal producers to reduce production capacity or even to move their production to countries outside the Union which were not subject to high CO2 costs.
Poleg tega bi takšna selitev privedla do večjih emisij CO2 na svetovni ravni, saj v številnih državah zunaj Unije za proizvodnjo ne velja zavezujoča zgornja meja emisij („selitev virov CO2“).
The relocation of the German non-ferrous metal production could then have severe impacts on downstream industries (such as the construction sector, car industry, engine building, construction of air- and space-craft) which are of great importance to the German and European industrial sector.
Nemčija nazadnje ugotavlja, da je predvideni ukrep sorazmeren instrument, s katerim bi preprečili preusmeritve in selitve zmogljivosti ter se izognili njihovim negativnim posledicam za industrijo v Uniji in prizadevanja EU za zmanjšanje emisij CO2.
Furthermore, such relocation would lead to higher CO2 emissions on a global level, since in many countries outside the Union the production was not subject to a binding emission cap (‘carbon leakage’).
Nemčija je že pred priglasitvijo te sheme predložila (in nato umaknila) še eno uradno obvestilo o enaki shemi, ki pa jo je utemeljila z izboljšanjem konkurenčnosti nemških proizvajalcev neželeznih kovin v primerjavi s proizvajalci v drugih državah članicah EU in državah zunaj Unije.
Germany concludes that the envisaged measure is a proportionate instrument to prevent capacity shifts and relocations and to avoid their negative implications on the industrial sector in the Union as well as on EU CO2 reduction efforts.
PRAVNA PODLAGA
Before the notification of the present scheme, Germany had submitted (and subsequently withdrawn) an earlier notification with an identical scheme, but where the justification lay in improving the competitiveness of German non-ferrous metal producers in comparison with producers in other EU Member States and in countries outside the Union.
Shema temelji na zakonu o drugem rebalansu proračuna z dne 2. julija 2009, in zlasti naslovu 683 03 (Gesetz über den zweiten Nachtragshaushalt vom 2.
LEGAL BASIS
Juli 2009), ter na upravni uredbi o podpori proizvodnji podnebju prijaznih neželeznih kovin z dne 6. avgusta 2009 (Richtlinie zur Förderung der Herstellung von klimaschonenden NE-Metallen vom 6.
Juli 2009), and on the Administrative Regulation on the Support for the Production of Climate-Friendly Non-Ferrous Metals of 6 August 2009 (Richtlinie zur Förderung der Herstellung von klimaschonenden NE-Metallen vom 6.
UPRAVIČENCI
August 2009).
Do pomoči so upravičeni proizvajalci aluminija, cinka (razen svinca in kositra) in bakra, če je sedež proizvodnega obrata v Nemčiji, letna poraba električne energije presega 10 GWh in stroški slednje predstavljajo več kot 15 % bruto dodane vrednosti.
BENEFICIARIES
Stroški prve gigavatne ure letne porabe električne energije so izključeni iz nadomestila (Selbstbehalt, tj. zadržanje izplačila).
The aid is open to producers of aluminium, zinc (with the exception of lead and tin) and copper, under the conditions that the production plant is based in Germany, the electricity consumption is more than 10 GWh per year and the electricity costs account for more than 15 % of gross value added.
Nemčija navaja, da je vloge predložilo 11 upravičencev.
The costs for the first GWh of yearly electricity consumption are excluded from compensation (Selbstbehalt, that is to say retention).
Videti je, da bi bilo 80 % pomoči dodeljene trem proizvajalcem aluminija, od katerih bi eden ([…] [3]) prejel […] % pomoči.
Germany submits that 11 beneficiaries filed applications.
PRORAČUN IN TRAJANJE
It appears that 80 % of the aid would go to three aluminium producers of which one alone ([…] [3]) would receive […] % of the aid.
Proračun sheme za drugo polovico leta 2009 naj bi znašal najmanj 40 milijonov EUR [4].
BUDGET AND DURATION
Shema pomoči vsebuje klavzulo o mirovanju, pomoč pa bi bila izplačana šele po odobritvi Komisije.
The scheme was intended to have a budget of at least EUR 40 million for the second half of 2009 [4].
OBLIKA POMOČI IN NAČINI IZRAČUNA
The aid scheme contains a standstill clause and the aid would only be disbursed after approval by the Commission.
Upravičenci so morali vlogo za pomoč predložiti pri zveznem uradu za gospodarstvo in nadzor izvoza (BAFA).
FORM OF THE AID AND CALCULATION MODALITIES
Zneski individualne pomoči so odvisni od porabe električne energije zadevnih prosilcev.
The beneficiaries had to apply for the aid to the Federal Office of Economics and Export Control (BAFA).
Do pomoči je upravičena le poraba električne energije, ki je neposredno povezana s proizvodnim procesom.
The individual aid amounts depend on the electricity consumption of the respective applicants.
Pri aluminiju se nadomestilo dodeli le za stroške električne energije, porabljene za elektrolizo, pri bakru in cinku pa tudi za druge proizvodne procese, pri katerih se porabi veliko električne energije (npr. elektroobločne peči).
Only the electricity consumption directly linked to the production process is eligible for aid.
Pri cinku in bakru razlikovanje med primarno in sekundarno proizvodnjo domnevno ni mogoče, zaradi majhne razlike v energetski intenzivnosti pa tudi ni potrebno.
For aluminium, the compensation is granted only for electricity cost of electrolysis, for copper and zinc also for other electricity-intensive production processes (e.g. electric arc furnaces).
Upravičencem bi bila pomoč na voljo v obliki neposrednih nepovratnih sredstev.
In the case of zinc and copper, a differentiation between primary and secondary production is allegedly impossible and unnecessary because the energy-intensity differentiation is marginal.
Financirala bi se iz zveznega proračuna in dodeljevala kot kompenzacijska plačila za stroške CO2, ki so vračunani v ceni vse porabljene električne energije, ki presega 1 GWh na leto.
It is financed through the federal budget and granted as compensatory payments for the CO2 costs of all electricity consumed above 1 GWh per year.
Kompenzacijska faktorja za drugi kovini bi bila nižja, in sicer 16 EUR na MWh za cink in 9 EUR na MWh za baker.
The aid is calculated on the basis of the applicants annual electricity consumption (minus 1 GWh) multiplied by an amount in EUR per MWh which is defined at sub-sector level (aluminium, copper, zinc).
Natančen znesek pomoči na upravičenca bi bil odvisen od porabe električne energije v drugi polovici leta 2009, saj bi se pomoč dodelila na podlagi dejanske porabe upravičencev in zgoraj navedene cene za megavatno uro električne energije, porabljene za proizvodnjo aluminija, cinka in bakra.
According to Germany, the basis of the calculation is a CO2 price of EUR 19 per MWh.
Če bi upravičenci pred koncem leta 2010 zaprli proizvodnjo ali jo preselili iz Nemčije, bi morali vrniti vso pomoč, ki bi jo morda prejeli do tedaj.
This is said to correspond to 0,75 % of the average EU CO2 allowance price in the second half of 2009 equal to EUR 24.
SKLEP O ZAČETKU POSTOPKA
From this amount, the German authorities deduct a safety margin of 10 % to establish the maximum compensation of EUR 17 per MWh for aluminium.
Komisija je v sklepu o začetku postopka dvomila o združljivosti sheme z notranjim trgom in zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe glede različnih vidikov pomoči.
The compensation factors for the other metals are lower, with EUR 16 per MWh for zinc and EUR 9 per MWh for copper.
Ugotovila je, da se specifični okviri in smernice očitno ne uporabljajo, zato je vse tri razloge, ki jih je predložila Nemčija, preučila na podlagi člena 107(3)(b) in (c) PDEU.
The exact aid figure per beneficiary depends on the electricity consumption in the second half of 2009, since the aid is allocated based on the actual consumption of the beneficiaries and on the abovementioned price per MWh of electricity consumed to produce aluminium, zinc and copper.
Prvič, Nemčija je trdila, da je s priglašeno shemo nameravala odpraviti resno motnjo v svojem gospodarstvu v smislu člena 107(3)(b) PDEU.
In case of closure of production or its relocation outside of Germany by the end of 2010, beneficiaries would have to pay back any aid they might have received until then.
V zvezi s tem je Komisijo zanimalo, ali je padec cen neželeznih kovin v letih 2008/2009 res pomenil resno motnjo v gospodarstvu in ali so bili proizvajalci teh kovin tako tesno povezani s panogami na koncu proizvodne verige, kot je zatrjevala Nemčija [5].
THE OPENING DECISION
Drugič, Nemčija je trdila, da je priglašena shema pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij, kot je določena v členu 107(3)(c) PDEU, v korist nemških proizvajalcev primarnega aluminija, cinka in bakra.
In its opening decision, the Commission expressed doubts on the compatibility of the scheme with the internal market and invited interested parties to comment on different aspects of the aid.
Nemčija je v okviru prvega argumenta trdila, da so posredni stroški CO2, ki so bili vračunani v ceni električne energije, vključevali tveganje, da bodo proizvajalci neželeznih kovin v Nemčiji zmanjšali proizvodno zmogljivost in morda celo preselili proizvodnjo v države zunaj Unije, s čimer bi povzročili selitev virov CO2.
Noting that specific frameworks and guidelines did not seem to apply, the Commission examined the three grounds put forward by Germany under Articles 107(3)(b) and 107(3)(c) TFEU.
Komisija je dvomila glede več vidikov tega argumenta:
First, Germany argued that the notified scheme was intended to remedy a serious disturbance of its economy within the meaning of Article 107(3)(b) TFEU.
ni bilo jasno, ali je bila pomoč nujna in ustrezna, saj na podlagi informacij, ki jih je predložila Nemčija, ni bilo mogoče ugotoviti tveganja selitve virov CO2.
On this point, the Commission questioned whether the fall in non-ferrous metal prices in 2008/2009 really constituted a serious disturbance of the economy and whether the non-ferrous metal producers were as closely linked to the downstream industries as Germany contended [5].
Komisija zlasti ni imela informacij o stroških upravičencev.
Secondly, Germany submitted that the notified scheme constituted aid to facilitate the development of certain economic activities or of certain economic areas, as laid down in Article 107(3)(c) TFEU, to the benefit of German producers of primary aluminium, zinc and copper.
Poleg tega so bili nekateri upravičenci očitno donosni celotno zadevno obdobje, zaradi česar ni bilo jasno, ali so bili res pod pritiskom, naj se preselijo.
In a first line of reasoning, Germany argued that the indirect CO2 costs which were passed on through electricity prices carried the risk that non-ferrous metal producers in Germany would reduce production capacity and possibly even relocate to countries outside the Union, thus inducing carbon leakage.
Nazadnje, ni bilo dokazano, da je obstajalo dejansko tveganje selitve v države zunaj Unije ali EGP [6];prav tako ni bilo jasno, ali bi pomoč, ki je bila omejena na drugo polovico leta 2009, imela spodbujevalni učinek na upravičence, da bi ti ohranili proizvodne obrate v Nemčiji [7];Komisija je podvomila tudi o sorazmernosti sheme, saj Nemčija ni predložila dovolj informacij, iz katerih bi bilo razvidno, da bi se preprečilo izplačevanje čezmernega nadomestila [8];Komisija je nazadnje dvomila glede vpliva sheme na uravnoteženost interesov, saj ni bilo mogoče izključiti, da pomoč ne bi vodila k resnemu izkrivljanju konkurence, zlasti v škodo proizvajalcev neželeznih kovin v drugih državah članicah EU/EGP, predvsem tistih, ki imajo prednost lokacije zaradi cenejše električne energije [9].(23) Nemčija je v okviru drugega argumenta trdila, da je shema pomenila pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij v smislu člena 107(3)(c) PDEU, da bi se preprečila izguba delovnih mest v industriji neželeznih kovin in panogah na koncu proizvodne verige.