natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The SRD aims to help and support all organisations that intend to improve their environmental performance by providing ideas and inspiration as well as practical and technical guidance.
Namen SRD je pomagati in podpirati vse organizacije, ki nameravajo izboljšati svojo okoljsko uspešnost, pri čemer zagotavlja zamisli in navdih ter praktične in tehnične smernice.
This SRD is primarily addressed to organisations that are already registered with EMAS; secondly to organisations that are considering registering with EMAS in the future; and thirdly to all organisations that wish to learn more about best environmental management practices in order to improve their environmental performance.
Ta SRD je namenjen predvsem organizacijam, ki so že registrirane v sistemu EMAS, nato organizacijam, ki razmišljajo, da bi se registrirale v sistem EMAS v prihodnosti, in nazadnje vsem organizacijam, ki želijo izvedeti več o najboljših praksah okoljskega ravnanja, da bodo lahko izboljšale svojo okoljsko uspešnost.
Consequently, the objective of this document is to support all organisations and actors in the tourism sector to focus on relevant environmental aspects, both direct and indirect, and to find information on Best Practices, appropriate sector-specific Environmental Performance Indicators to measure their environmental performance, and Benchmarks of Excellence.
Zato je cilj tega dokumenta podpirati vse organizacije in udeležence v sektorju turizma pri osredotočanju na ustrezne neposredne in posredne okoljske vidike ter iskanju informacij o najboljših praksah, ustreznih sektorskih kazalnikih okoljske uspešnosti in merilih odločnosti.
How SRDs should be taken into account by EMAS registered organisations:
Kako bi morale organizacije, registrirane v sistemu EMAS, upoštevati SRD:
According to Regulation (EC) No 1221/2009, EMAS registered organisations shall take SRDs into account at two different levels:
V skladu z Uredbo (ES) št. 1221/2009 organizacije, registrirane v sistemu EMAS, SRD upoštevajo na dveh različnih ravneh:
When developing and implementing their environmental management system in light of the Environmental Reviews (Article 4.1b);
pri oblikovanju in izvajanju sistema okoljskega ravnanja ob upoštevanju okoljskih pregledov (člen 4(1)(b));
This means that organisations should use relevant elements of the SRD when defining and reviewing their environmental targets and objectives in accordance with the relevant environmental aspects identified in the Environmental Review and policy, as well as when deciding on the actions to implement to improve their environmental performance.
To pomeni, da bi morale organizacije uporabiti ustrezne elemente SRD pri opredeljevanju in pregledovanju svojih posamičnih in splošnih okoljskih ciljev v skladu z ustreznimi okoljskimi vidiki, opredeljenimi pri okoljskem pregledu in v politiki, ter pri sprejemanju odločitev o ukrepih za izboljšanje svoje okoljske uspešnosti.
When preparing the Environmental Statement (Article 4.1d and Article 4.4).
pri pripravi okoljske izjave (člen 4(1)(d) in člen 4(4)).
This means that:
To pomeni naslednje:
Organisations should consider the relevant sector-specific Environmental Performance Indicators in the SRD when choosing the indicators [5] to use for their reporting of environmental performance.
Organizacije bi morale pri izbiranju kazalnikov, ki jih bodo uporabile za poročanje o okoljski uspešnosti, v SRD upoštevati ustrezne sektorske kazalnike okoljske uspešnosti [5].
When choosing the set of indicators for reporting, they should take into account the indicators proposed in the corresponding SRD and their relevance with regards to the significant environmental aspects identified by the organisation in its Environmental Review.
Organizacije bi morale pri izbiranju sklopa kazalnikov za poročanje upoštevati kazalnike, predlagane v ustreznih SRD, in njihovo ustreznost v zvezi s pomembnimi okoljskimi vidiki, ki jih je organizacija opredelila v svojem okoljskem pregledu.
Indicators need only be taken into account if relevant to those environmental aspects that are judged as being most significant in the Environmental Review.
Kazalnike je treba upoštevati le, če so pomembni za okoljske vidike, ki so bili v okoljskem pregledu opredeljeni kot najpomembnejši.
Organisations should mention in the Environmental Statement how the relevant Best Environmental Management Practices and, if available, Benchmarks of Excellence, have been taken into account.
Organizacije bi morale v okoljski izjavi navesti, kako so upoštevale najboljše prakse okoljskega ravnanja in po potrebi merila odličnosti.
They should describe how relevant Best Environmental Management Practices and Benchmarks of Excellence (which provide an indication of the environmental performance level that is achieved by best performers) were used to identify measures and actions, and possibly to set priorities, to (further) improve their environmental performance.
Opisati bi morale, kako so uporabile najboljše prakse okoljskega ravnanja in merila odličnosti (ki kažejo raven okoljske uspešnosti, ki jo dosegajo najuspešnejše organizacije) za opredelitev ukrepov in dejanj ter morebiti za določitev prednostnih nalog za (dodatno) izboljšanje svoje okoljske uspešnosti.
However, implementing Best Environmental Management Practices or meeting the identified Benchmarks of Excellence is not mandatory, because the voluntary character of EMAS leaves the assessment of the feasibility of the benchmarks and of the implementation of the best practices, in terms of costs and benefits, to the organisations themselves.
Vendar izvajanje najboljših praks okoljskega ravnanja ali izpolnjevanje opredeljenih meril odličnosti ni obvezno, saj zaradi prostovoljne narave sistema EMAS organizacije same ocenijo izvedljivost meril in izvajanja najboljših praks z vidika stroškov in koristi.
Similarly to Environmental Performance Indicators, the relevance and applicability of the Best Environmental Management Practices and Benchmarks of Excellence should be assessed by the organisation according to the significant environmental aspects identified by the organisation in its Environmental Review, as well as technical and financial aspects.
Podobno kot pri kazalnikih okoljske uspešnosti bi morale organizacije oceniti tudi ustreznost in uporabo najboljših praks okoljskega ravnanja in meril odličnosti glede na pomembne okoljske vidike, ki jih je organizacija opredelila v svojem okoljskem pregledu, ter tehnične in finančne vidike.
Elements of SRDs (indicators, BEMPs or Benchmark of Excellence) not considered relevant with regards to the significant environmental aspects identified by the organisation in its Environmental Review should not be reported or described in the environmental statement.
V okoljski izjavi ni treba poročati o elementih SRD (kazalnikih, najboljših praksah okoljskega ravnanja ali merilih odličnosti), ki se ne štejejo za ustrezna glede na pomembne okoljske vidike, ki jih je organizacija opredelila v svojem okoljskem pregledu, oziroma jih ni treba opisati.
EMAS participation is an ongoing process.
Sodelovanje v sistemu EMAS je stalen proces.
This means that every time an organisation plans to improve its environmental performance (and reviews its environmental performance) it shall consult the SRD on specific topics to find inspiration about which issues to tackle next in a step-wise approach.
To pomeni, da organizacija vsakič, ko namerava izboljšati svojo okoljsko uspešnost (in jo pregleduje), prouči posamezne teme v SRD, da dobi navdih glede novih vprašanj, ki ji bo obravnavala v okviru postopnega pristopa.
EMAS environmental verifiers shall check if and how the SRD was taken into account by the organisation when preparing its Environmental Statement (Article 18(5)(d) of Regulation (EC) No 1221/2009).
Okoljski preveritelji EMAS preverijo, ali je organizacija upoštevala SRD pri pripravi okoljske izjave (člen 18(5)(d) Uredbe (ES) št. 1221/2009) in kako ga je upoštevala.
This means that, when undertaking an audit, accredited environmental verifiers will need evidence from the organisation of how the relevant elements of the SRD have been selected in light of the Environmental Reviews and taken into account.
To pomeni, da bodo akreditirani okoljski preveritelji pri opravljanju presoje potrebovali dokaze o tem, kako je organizacija izbrala in upoštevala ustrezne elemente SRD na podlagi okoljskega pregleda.
They shall not check compliance with the described benchmarks of excellence, but they shall verify evidence on how the SRD was used as a guide to identify indicators and proper voluntary measures that the organisation can implement to improve its environmental performance.
Preveritelji ne preverjajo skladnosti z opisanimi merili odličnosti, temveč dokaze o tem, kako se je SRD uporabil kot smernica za opredelitev kazalnikov in ustreznih prostovoljnih ukrepov, ki jih organizacija lahko izvede za izboljšanje svoje okoljske uspešnosti.
Given the voluntary nature of EMAS and SRD, no disproportionate burdens should be put on the organisations to provide such evidence.
Zaradi prostovoljne narave sistema EMAS in SRD breme organizacij pri zagotavljanju takih dokazov ne bi smelo biti nesorazmerno.
In particular, verifiers shall not require an individual justification for each of the best practices, sector-specific Environmental Performance Indicators and Benchmarks of Excellence which are mentioned in the SRD and not considered relevant by the organisation in light of its Environmental Review.
Preveritelji zlasti ne zahtevajo utemeljitve za vsako posamezno najboljšo prakso, sektorski kazalnik okoljske uspešnosti ali merilo odličnosti, ki so navedeni v SRD in za katere organizacija na podlagi svojega okoljskega pregleda meni, da niso pomembni.
Nevertheless, they could suggest relevant additional elements for the organisation to take into account in the future as further evidence of its commitment to continuous performance improvement.
Kljub temu lahko predlagajo dodatne ustrezne elemente, ki bi jih organizacija lahko upoštevala v prihodnosti, s čimer bi dodatno dokazala svojo zavezanost k stalnemu izboljševanju okoljske uspešnosti.
Structure of the sectoral reference document
Struktura sektorskega referenčnega dokumenta
This document consists of four chapters.
Ta dokument je sestavljen iz štirih poglavij.
Chapter 1 introduces EMAS' legal background and describes how to use this document, while Chapter 2 defines the scope of this SRD.
V poglavju 1 je predstavljen pravni okvir sistema EMAS in opisan način uporabe tega dokumenta, v poglavju 2 pa je opredeljeno področje uporabe tega SRD.
Chapter 3 briefly describes the different Best Environmental Management Practices (BEMPs) together with information on their applicability, in general as well as at SME level.
V poglavju 3 so na kratko opisane različne najboljše prakse okoljskega ravnanja ter informacije o njihovi uporabi na splošno in na ravni MSP.
When specific Environmental Performance Indicators and Benchmarks of Excellence could be formulated for a particular BEMP, these are also given.
Navedeni so tudi posebni kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti, če jih je bilo mogoče opredeliti za določeno najboljšo prakso okoljskega ravnanja.
Some of the indicators and benchmarks are relevant for more than one BEMP and are thus repeated whenever appropriate.
Nekateri kazalniki in merila so lahko pomembni za več najboljših praks okoljskega ravnanja, zato so navedeni večkrat, kjer je to ustrezno.
Finally, Chapter 4 presents a comprehensive table with a selection of the most relevant Environmental Performance Indicators, associated explanations and related Benchmarks of Excellence.
V poglavju 4 je predstavljena obsežna preglednica z najpomembnejšimi kazalniki okoljske uspešnosti, ustreznimi razlagami in povezanimi merili odličnosti.
This document addresses some of the activities specified in section I 55-56 ‘Accommodation and Food Service Activities’, section N 79 ‘Travel agency, tour operator reservation service and related activities’ and section O 84.11 ‘General Public Administration Activities’ of Annex I to Regulation (EC) No 1893/2006 of the European Parliament and of the Council [6] (NACE Rev.2).This sectoral reference document (SRD) primarily covers Best Environmental Management Practices within organisations that provide accommodation, food and beverage services, or that manage tourism destinations or offer and reserve travel, accommodation or activities for tourism (travel agents and tour operators) [7].
Ta dokument obravnava nekatere dejavnosti, določene v področju I 55–56 „Gostinstvo“, področju N 79 „Dejavnost potovalnih agencij, organizatorjev potovanj in s potovanji povezanih dejavnosti“ in področju O 84.11 „Splošna dejavnost javne uprave“ v Prilogi I k Uredbi (ES) 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta [6] (NACE Revizija 2).Sektorski referenčni dokument (SRD) obravnava zlasti najboljše prakse okoljskega ravnanja v organizacijah, ki ponujajo nastanitev, strežbo jedi in pijač, upravljajo turistične destinacije ali nudijo potovanja, nastanitev ali dejavnosti v sektorju turizma in omogočajo njihovo rezervacijo (potovalne agencije in organizatorji potovanj) [7].
Companies providing tourist accommodation services and campsite services are also invited to consult the relevant provisions of the EU Ecolabel [8].
Podjetja, ki zagotavljajo storitve na področju turistične nastanitve in kampov, so pozvana tudi, naj proučijo ustrezne določbe znaka EU za okolje [8].
The actors mentioned above are interlinked with a variety of other sectors as portrayed in the tourism value chain diagram below.
Vendar so v tem SRD omenjene le, če nanje vplivajo destinacijski managerji in organizatorji potovanj.
Overview of the tourism sector value chain
Ravnanje z odplakami NACE 37
Key sectors directly addressed Important sectors with processes addressed (via displayed links to key sectors
Oskrba z vodo NACE 36 Dejavnosti Različne kat.
Important indirect sectors
NACE Pomembni posredni sektorji Neposredno obravnavani ključni sektorji
Waste management NACE 38
Oskrba z el. enegijo, plinom in paro NACE 35
Sewage NACE 37
Uporavljanje destinacij Splošna dejavnost javne uprave, NACE 84.11
NACE 84.11
oddelek 3.4
Food manufacture NACE 10
oddelki 3.4-3.8
Drink manufacture NACE 11 Agriculture NACE 1-3
Dejavnosti v turističnih organizacijah (hotelih, kampih in restavracijah in dejavnosti organizatorjev potovanj) ter z njimi povezani okoljski vidiki in pritiski
Supply chains Section 3.7
Storitev/dejavnost
Section 3.7
Glavni okoljski vidiki
Section 3.4
Glavni pritiski na okolje
Sections 3.4-3.8
Uprava
Section 3.3
pisarniško poslovanje
Section 3.2
sprejemanje strank
Section 3.6
poraba energije, vode in materiala (zlasti papirja)
Section 3.5
nastajanje komunalnih odpadkov (velike količine papirja) in nevarnih odpadkov (npr. kartuše s črnilom)
The main environmental aspects and associated environmental pressures arising from tourism services are presented in the table below.
Tehnične storitve
These environmental aspects were selected as the most relevant in the sector.
priprava tople vode in ogrevanje/hlajenje prostora
However, the environmental aspects to be managed by specific organisations should be assessed on a case by case basis.
razsvetljava
Activities in tourism organisations (hotels, campsites, restaurants and tour operators) and associated environmental aspects and pressures
dvigala
Service/Activity
bazeni
Main environmental aspects
zelenice
Main environmental pressures
zatiranje škodljivih organizmov in glodavcev
Administration
popravila in vzdrževanje
Office management
poraba energije in vode
Reception of clients
poraba različnih nevarnih izdelkov
Energy, water and material (mainly paper) consumption
v nekaterih primerih raba hladilnih sredstev na osnovi CFC in HCFC [10]emisije v zrak (onesnaževala zraka, toplogredni plini)
Generation of municipal waste (large amounts of paper) and hazardous waste (e.g. toner cartridges)
nastajanje številnih različnih vrst potencialno nevarnih odpadkov, kot so prazne embalaže kemičnih izdelkov
Technical services
nastajanje odpadne vode
Production of hot water and space heating/cooling
Restavracija/lokal
Lighting
zajtrk, večerja, kosilo
Elevators
pijače in prigrizki
Swimming pools
pritiski dobavne verige (glej „Nabava“)
Green areas
poraba energije, vode in surovin
Pest and rodent control
nastajanje komunalnih odpadkov (zlasti odpadne hrane in odpadne embalaže)
Repair and maintenance
Kuhinja
Energy and water consumption
shranjevanje živil
Consumption of a range of hazardous products
priprava hrane
In some cases use of CFC and HCFC refrigerants [10].
umivanje posode
Emissions to air (air pollutants, greenhouse gases)
znatna poraba energije in vode
Generation of a wide range of potentially hazardous waste types such as empty chemical containers
nastajanje odpadnega rastlinskega olja
Generation of waste water
nastajanje vonjav
Restaurant/bar
Uporaba sob
Breakfast, dinner, lunch
uporaba s strani gostov
Beverages and snacks
izdelki, ki jih lahko uporabijo gostje
Supply chain pressures (see 'Purchasing')
čiščenje in vzdrževanje sob
Energy, water and raw material consumption
poraba energije, vode in surovin
Generation of municipal waste (especially food waste and packaging waste)
uporaba različnih nevarnih izdelkov
Kitchen
nastajanje odpadne embalaže in majhnih količin komunalnih odpadkov
Food conservation
Pranje perila
Food preparation
pranje in likanje oblačil gostov
Dish washing
pranje in likanje brisač, posteljnine itd.
Significant consumption of energy and water
uporaba nevarnih izdelkov
Generation of vegetable oil waste
Nabava
Generation of odours
izbira izdelkov in dobaviteljev
Room use
skladiščenje proizvodov
Use by guests
pritiski dobavne verige (raba zemljišč, degradacija ali uničevanje ekosistemov, motenje prostoživečih živali, poraba energije in vode, emisije v zrak (onesnaževalci zraka in toplogredni plini), emisije v vodo, nastajanje odpadkov)
Products for guests' use
nastajanje odpadne embalaže
Housekeeping
puščanje nevarnih snovi
Energy, water and raw materials consumption
Dejavnosti
Use of a wide range of hazardous products
dejavnosti v zaprtih prostorih
Generation of waste packaging and small amounts of municipal waste
dejavnosti na prostem
Laundry
lokalni učinki na ekosisteme
Washing and ironing of guests' clothes
hrup
Washing and ironing of towel, bedclothes, etc.
nastajanje komunalnih odpadkov
Use of hazardous products
pritiski na infrastrukturo (glej „Gradnja“)
Purchasing
Prevoz
Selection of products and suppliers
prevoz gostov
Storage of products
prevoz zaposlenih
Supply chain pressures (land occupation, degradation or destruction of ecosystems, disturbance of wildlife, energy and water consumption, emissions to air — air pollutants and greenhouse gases —, emissions to water, waste generation)
prevoz dobaviteljev
Generation of packaging waste
poraba energije (goriva)
Hazardous substance leakages
emisije v zrak
Activities
Dodatne storitve
Indoor activities
zdravstvene storitve, samopostrežne trgovine, trgovine s spominki, zdraviliške storitve in storitve za dobro počutje, frizer itd.
Outdoor activities
nastajanje komunalnih odpadkov in nekaterih posebnih vrst nevarnih odpadkov (npr. sanitarnih odpadkov)
Local impacts on ecosystems
Gradnja
Noise
gradnja novih površin ali storitev
Generation of municipal waste
popravilo obstoječih površin ali storitev
Infrastructure pressures (see 'Building and construction')
raba zemljišč
Transport
degradacija ali uničevanje ekosistemov
Transport of guests
motenje prostoživečih živali
Transport of employees
znatna poraba surovin in nevarnih izdelkov
Transport by suppliers
znatno nastajanje gradbenih odpadkov
Energy (fuel) consumption
nastajanje nevarnih odpadkov
Emissions to air
Najboljše prakse okoljskega ravnanja, predstavljene v tem SRD, so razvrščene v naslednje skupine:
Additional services
najboljše prakse okoljskega ravnanja za izboljšanje medpodročnih vprašanj v sektorju turizma,
Medical services, supermarkets, souvenir shops, spa and wellness, hairdresser, etc.
najboljše prakse okoljskega ravnanja za izboljšanje upravljanja destinacij [11],
Generation of municipal waste, and some specific hazardous waste types (e.g. sanitary waste)
najboljše prakse okoljskega ravnanja za izboljšanje dejavnosti organizatorjev potovanj in potovalnih agencij,
Building and construction
najboljše prakse okoljskega ravnanja za zmanjšanje porabe vode v nastanitvenih objektih,
Construction of new areas or services
najboljše prakse okoljskega ravnanja za zmanjšanje nastajanja odpadkov v nastanitvenih objektih,
Repair of existing areas or services
najboljše prakse okoljskega ravnanja za zmanjšanje porabe energije v nastanitvenih objektih,
Land occupation
najboljše prakse okoljskega ravnanja za izboljšanje kuhinj v restavracijah in hotelih,
Degradation or destruction of ecosystems
najboljše prakse okoljskega ravnanja za izboljšanje kampov.
Disturbance of wildlife
Najboljše prakse okoljskega ravnanja zajemajo najpomembnejše okoljske vidike sektorja.
Significant consumption of raw materials and hazardous products
NAJBOLJŠE PRAKSE OKOLJSKEGA RAVNANJA, SEKTORSKI KAZALNIKI OKOLJSKE USPEŠNOSTI IN MERILA ODLIČNOSTI ZA SEKTOR TURIZMA
Significant generation of construction waste
Najboljša praksa okoljskega ravnanja sta ocena najpomembnejših neposrednih in posrednih okoljskih vidikov, povezanih z organizacijo, in uporaba ustreznih kazalnikov uspešnosti, ki se primerjajo z merili odličnosti.
Generation of hazardous waste
Uporaba
The Best Environmental Management Practices (BEMPs) presented in this SRD are grouped as follows:
Ta najboljša praksa okoljskega ravnanja se uporablja za vse akterje v sektorju turizma, vključno z destinacijskimi managerji, organizatorji potovanj, ponudniki nastanitev, ponudniki hrane in pijače, prevozniki in ponudniki dejavnosti.
BEMPs to improve cross-cutting issues in the tourism sector,
Ta najboljša praksa okoljskega ravnanja se v celoti uporablja tudi za mala podjetja [12].
BEMPs to improve destination management [11],
Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti
BEMPs to improve tour operators' and travel agents' activities,
Kazalnik okoljske uspešnosti
BEMPs to minimise water consumption in accommodation facilities,
Merilo odličnosti
BEMPs to minimise waste production from accommodation facilities,
(i1) Izvajanje sistema okoljskega ravnanja (d/n)
BEMPs to minimise energy consumption in accommodation facilities,
(b1) Uporabljajo se ustrezni kazalniki za stalno spremljanje vseh ustreznih vidikov okoljske uspešnosti, vključno z vidiki, ki se težje merijo, in posrednimi vidiki, kot so učinki na biotsko raznovrstnost.
BEMPs to improve restaurant and hotel kitchens,
(b2) Vsem zaposlenim se zagotovijo informacije o splošnih okoljskih ciljih in usposabljanja o ustreznih ukrepih okoljskega ravnanja.
BEMPs to improve campsites.
(b3) Po potrebi se izvajajo najboljše prakse okoljskega ravnanja.
The BEMPs cover the most significant environmental aspects of the sector.
Najboljša praksa okoljskega ravnanja sta preverjanje dobavne verige v zvezi z izdelki in storitvami, ki jih uporablja organizacija, da se opredelijo okoljske kritične točke v dobavni verigi, pri čemer je treba upoštevati celotno verigo dodane vrednosti, in opredelitev ustreznih kontrolnih točk (npr. izbor izdelka, izogibanje določenim izdelkom, zeleno naročanje, merila o dobaviteljih), ki se lahko uporabijo za zmanjšanje vpliva na okolje prek celotne verige dodane vrednosti.
BEST ENVIRONMENTAL MANAGEMENT PRACTICES, SECTOR ENVIRONMENTAL PERFORMANCE INDICATORS AND BENCHMARKS OF EXCELLENCE FOR THE TOURISM SECTOR
Ta najboljša praksa okoljskega ravnanja se v celoti uporablja tudi za mala podjetja.
BEMP is to undertake an assessment of the most important direct and indirect environmental aspects associated with the organisation, and to apply relevant performance indicators and compare with relevant benchmarks of excellence.
(i2) Delež izdelkov in storitev, ki izpolnjujejo posebna okoljska merila (v odstotkih)
Applicability
(b4) Organizacija uporablja načelo upoštevanja celotnega življenjskega kroga pri opredeljevanju možnosti za izboljšanje na področju vseh glavnih dobavnih verig, ki obravnavajo okoljske kritične točke.