natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Studies high-speed rail (including the alignment of the connections between the three cities)
študije železnice za visoke hitrosti (vključno s traso povezave med temi tremi mesti)
Studies for high-speed network between Budapest and Arad
študije za omrežje za visoke hitrosti Budapest - Arad
Studies and works for cross-border bridge
študije in dela za čezmejni most
Arad - Brașov - București - Constanța
Arad– Brașov - București - Constanta
Upgrading of specific sections; studies high-speed
nadgradnja določenih odsekov; študije visoke hitrosti
Main – Main-Donau-Canal
prekop Main -Main- Dounau
Studies and works on several sections and bottlenecks; inland waterway ports: multimodal interconnections with rail
študije in dela na več odsekih in ozkih grlih; pristanišča na celinskih plovnih poteh: večmodalne medsebojne povezave z železnico
Giurgiu, Galați
Giurgiu–Galați
Further development of multimodal platforms and connections with the hinterland: studies and works
Nadaljnji razvoj večmodalnih platform in povezav z zaledjem: študije in dela
Danube (Kehlheim - Constanța/Midia/Sulina)
Danube (Kehlheim– Constanța /Midia/Sulina)
Studies and works on several sections and bottlenecks; inland waterway ports:multimodal interconnections
študije in dela na več odsekih in ozkih grlih; pristanišča na celinskih plovnih poteh: večmodalne medsebojne povezave
Studies and works on several sections and bottlenecks (including cross-border bridge)
študije in dela na več odsekih in ozkih grlih (vključno s čezmejnim mostom)
București – Dunăre Canal
București – Dunăre prekop
Studies & works
študije in dela
Port interconnections, MoS (including icebreaking services)
medsebojne povezave med pristanišči, pomorska avtocesta (vključno s storitvami ledolomilcev)
Other Sections on the Core Network
Drugi odseki jedrnega omrežja
Sofia to FYROM border
Sofia –meja z Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo
Cross-border
čezmejni odsek
Sofia to Serbian border
Sofia –srbska meja
Timișoara – Serbia border
Timișoara –srbska meja
Brno – AT border
Brno–avstrijska meja
Budapest – Zvolen
Budapest –Zvolen
Budapest – SRB Border
Budapest – srbska meja
Bothnian Corridor: Luleå – Oulu
Botnijski koridor: Luleå –Oulu
Iași- MD border
Iași–moldavska meja
Studies ongoing and works
izvajajo se študije in dela
Suceava-UA border
Suceava–ukrajinska meja
Priority Projects as defined in Annex III of Decision No 661/2010/EU (Prague - Linz, New High-capacity rail: Central Trans-Pyrenees crossing, "Iron Rhine" (Rheidt-Antwerpen))
Prednostni projekti, določeni v Prilogi III Sklepa št. 661/2010/EU (Praga–Linz, nova železnica visoke zmogljivosti: prečkanje meje v osrednjih Pirenejih, proga "Železni Ren" (Rheidt–Antwerpen))
Marijampolė-Kybartai (LT/RU border)
Marijampolė –Kybartai (meja Litva/Romunija)
Vilnius-LT/BY border
Vilnius –meja Litva/Belorusija
Ioannina– Kakavia(EL/AL border)
Ioannina– Kakavia (meja Grčija/Albanija)
Kleidi– Polikastro – Evzonoi(EL/FYROM border)
Kleidi – Polikastro – Evzonoi (meja Grčija/Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija)
Serres– Promahonas – EL/BG border
Serres – Promahonas –meja Grčija/Bolgarija
Alexandroupoli – Kipoi EL/TR border
Alexandroupoli – Kipoi (meja Grčija/Turčija)
Dubrovnik – HR/ME border
Dubrovnik–meja Hrvaška/Črna gora
Kędzierzyn Koźle – Chałupki-granica
Kędzierzyn Koźle–Chałupki (meja)
Bottleneck
ozko grlo
Rail, MoS
železnica, pomorska avtocesta
Works ongoing (including ports and multimodal platforms)
dela se izvajajo (vključno s pristanišči in večmodalnimi platformami)
Rail Egnatia
Proga Egnatia
Sundsvall – Umeå – Luleå
Sundsvall– Umeå – Luleå
Zagreb – SR border
Zagreb–srbska meja
A Coruña - Madrid (high-speed passenger service)
A Coruña–Madrid (visokohitrostna potniška storitev)
Other core network
druge povezave jedrnega omrežja
Other core Network
druge povezave jedrnega omrežja
Bothnian – Kiruna – NO border
Bothnian –Kiruna–norveška meja
Rail connection Sionainn/Shannon Faing/Foynes - Gabhal Luimnigh/Limerick junction
železniška povezava Sionainn/Shannon Faing/Foynes - Gabhal- križ Luimnigh/Limerick
studies
študije
High Speed 2
Povezava High Speed 2
Studies & works for a high-speed line London – Midlands
študije in dela za železniško progo za visoke hitrosti London–Midlands
UA Border – Kraków – Katowice – Wrocław – Dresden
Ukrajinska meja– Kraków – Katowice – Wrocław – Dresden
Riga – RU/BY border
Riga–ruska/beloruska meja
Vilnius – BY border
Vilnius –beloruska meja
Upgrading, airport interconnection
nadgradnja, medsebojna povezava z letališčem
Tallinn – Tartu – Koidula – RU border
Talin–Tartu–Koidula–ruska meja
Studies high-speed
študije visoke hitrosti
Upgrading of sections
nadgradnja odsekov
Brunsbüttel - Kiel (Nord-Ostseecanal)
Brunsbüttel–Kiel (kanal Nord-Ostsee)
Optimisation of navigation status
optimizacija možnosti za plovbo
Upgrading, including Crossrail
nadgradnja, vključno s povezavo Crossrail
București - Buzău
București –Buzău
Rail infrastructure improvement and repair, and connections with the hinterland
izboljšanje in popravilo železniške infrastrukture ter povezave z zaledjem
Ruhr area - Münster - Osnabrück - Hamburg
Porurje–Münster–Osnabrück–Hamburg
Upgrading of the section Münster - Lünen (doubletrack)
nadgradnja odseka Münster–Lünen (dvojni tiri)
Airport, combined transport infrastucture/systems
pristanišče, kombinirana prometna infrastruktura/sistemi
Studies and construction works, upgrade and development infrastucture, multimodal interconnections
Študije in gradnja, nadgradnja ter razvojna infrastruktura, večmodalne medsebojne povezave
Upgrading, including electrification
nadgradnja, vključno z elektrifikacijo
MoS
pomorska avtocesta
LIST OF INFRASTRUCTURE PRIORITY CORRIDORS AND AREAS IN THE ENERGY SECTOR
SEZNAM PREDNOSTNIH KORIDORJEV NA INFRASTRUKTURI IN OBMOČIJ V ENERGETSKEM SEKTORJU
Priority electricity corridors
Prednostni elektroenergetski koridorji
Northern Seas offshore grid ("NSOG"): integrated offshore electricity grid development and the related interconnectors in the North Sea, the Irish Sea, the English Channel, the Baltic Sea and neighbouring waters to transport electricity from renewable offshore energy sources to centres of consumption and storage and to increase cross-border electricity exchange.
Omrežje v severnih morjih ("OSM"): razvoj integriranega elektroenergetskega omrežja in povezovalni daljnovodi v Severnem morju, Irskem morju, Rokavskem prelivu, Baltskem morju in sosednjih vodah za prenos električne energije iz obnovljivih virov energije na morju v središča porabe in shranjevanja ter za povečanje čezmejne izmenjave električne energije.
Member States concerned: Belgium, Denmark, France, Germany, Ireland, Luxemburg, the Netherlands, Sweden, the United Kingdom;
Zadevne države članice: Belgija, Danska, Francija, Nemčija, Irska, Luksemburg, Nizozemska, Švedska in Združeno kraljestvo.
North-South electricity interconnections in Western Europe ("NSI West Electricity"): interconnections between Member States of the region and with the Mediterranean area including the Iberian peninsula, notably to integrate electricity from renewable energy sources and reinforce internal grid infrastructures to foster market integration in the region.
Elektroenergetske povezave med severom in jugom v zahodni Evropi ("PSJ Zahod – električna energija"): medsebojne povezave med državami članicami v regiji s sredozemskim območjem, vključno z Iberskim polotokom, zlasti za integracijo električne energije iz obnovljivih virov energije ter za krepitev notranjih omrežij, da bi se spodbudilo povezovanje trgov v regiji.
Member States concerned: Austria, Belgium, France, Germany, Ireland, Italy, Luxembourg, Netherlands, Malta, Portugal, Spain, the United Kingdom;
Zadevne države članice: Avstrija, Belgija, Francija, Nemčija, Irska, Italija, Luksemburg, Nizozemska, Malta, Portugalska, Španija in Združeno kraljestvo.
North-South electricity interconnections in Central Eastern and South Eastern Europe ("NSI East Electricity"): interconnections and internal lines in North-South and East-West directions to complete the internal market and integrate generation from renewable energy sources.
Elektroenergetske povezave med severom in jugom v srednjevzhodni in jugovzhodni Evropi ("PSJ Vzhod – električna energija"): medsebojne povezave in notranji daljnovodi v smereh sever–jug in vzhod–zahod za vzpostavitev notranjega trga in integracijo proizvodnje iz obnovljivih virov energije.
Member States concerned: Austria, Bulgaria, Croatia, Czech Republic, Cyprus, Germany, Greece, Hungary, Italy, Poland, Romania, Slovakia, Slovenia;
Zadevne države članice: Avstrija, Bolgarija, Hrvaška, Češka republika, Ciper, Nemčija, Grčija, Madžarska, Italija, Poljska, Romunija, Slovaška in Slovenija.
Baltic Energy Market Interconnection Plan in electricity ("BEMIP Electricity"): interconnections between Member States in the Baltic region and reinforcing internal grid infrastructures accordingly, to end isolation of the Baltic States and to foster market integration, inter alia by working towards the integration of renewable energy in the region;
Načrt medsebojnega povezovanja na baltskem energetskem trgu na področju električne energije ("NMPBET – električna energija"): medsebojne povezave med državami članicami v baltski regiji in ustrezna okrepitev notranjih omrežnih infrastruktur z namenom prekinitve osamitve baltskih držav ter spodbujanja povezovanja trgov, med drugim s prizadevanji za povezovanje energije iz obnovljivih virov v regiji.
Member States concerned: Denmark, Estonia, Finland, Germany, Latvia, Lithuania, Poland, and Sweden.
Zadevne države članice: Danska, Estonija, Finska, Nemčija, Latvija, Litva, Poljska in Švedska.
Priority gas corridors
Prednostni plinski koridorji
North-South gas interconnections in Western Europe ("NSI West Gas"): gas infrastructure for North-South gas flows in Western Europe to further diversify routes of supply and increase short-term gas deliverability.
Plinske povezave med severom in jugom v zahodni Evropi ("PSJ Zahod – plin"): plinska infrastruktura za plinske povezave med severom in jugom v zahodni Evropi za dodatno diverzifikacijo oskrbovalnih poti ter za povečanje kratkoročne dobavljivosti plina.
Member States concerned: Belgium, Denmark, France, Germany, Ireland, Italy, Luxembourg, Malta, the Netherlands, Portugal, Spain, the United Kingdom;
Zadevne države članice: Belgija, Danska, Francija, Nemčija, Irska, Italija, Luksemburg, Malta, Nizozemska, Portugalska, Španija in Združeno kraljestvo.
North-South gas interconnections in Central Eastern and South Eastern Europe ("NSI East Gas"): gas infrastructure for regional connections between and in the Baltic Sea region, the Adriatic and Aegean Seas, the Eastern Mediterranean Sea and the Black Sea, and to enhance diversification and security of gas supply;
Plinske povezave med severom in jugom v srednjevzhodni in jugovzhodni Evropi ("PSJ Vzhod – plin"): plinska infrastruktura za regionalne povezave med regijo Baltskega morja, Jadranskim in Egejskim morjem, vzhodnosredozemskim bazenom in Črnim morjem in v njih ter za povečanje raznolikosti in varnosti oskrbe s plinom.
Member States concerned: Austria, Bulgaria, Croatia, Cyprus, Czech Republic, Germany, Greece, Hungary, Italy, Poland, Romania, Slovakia, Slovenia;
Zadevne države članice: Avstrija, Bolgarija, Hrvaška, Ciper, Češka republika, Nemčija, Grčija, Madžarska, Italija, Poljska, Romunija, Slovaška in Slovenija.
Southern Gas Corridor ("SGC"): infrastructure for the transmission of gas from the Caspian Basin, Central Asia, the Middle East and the Eastern Mediterranean Basin to the Union, to enhance diversification of gas supply.
Južni plinski koridor ("JPK"): infrastruktura za prenos plina iz Kaspijskega bazena, Srednje Azije, Bližnjega vzhoda in vzhodnosredozemskega bazena v Unijo za večjo diverzifikacijo oskrbe s plinom.
Member States concerned: Austria, Bulgaria, Croatia, Czech Republic, Cyprus, France, Germany, Hungary, Greece, Italy, Poland, Romania, Slovakia, Slovenia;
Zadevne države članice: Avstrija, Bolgarija, Hrvaška, Češka republika, Ciper, Francija, Nemčija, Madžarska, Grčija, Italija, Poljska, Romunija, Slovaška in Slovenija.
Baltic Energy Market Interconnection Plan in gas ("BEMIP Gas"): gas infrastructure to end the isolation of the three Baltic States and Finland and their dependency on a single supplier, to reinforce internal grid infrastructures accordingly, and to increase diversification and security of supplies in the Baltic Sea region;
Načrt medsebojnega povezovanja na baltskem energetskem trgu na področju plina ("NMPBET – plin"): plinska infrastruktura za prekinitev osamitve treh baltskih držav in Finske ter njihove odvisnosti od enega dobavitelja, za ustrezno okrepitev notranjih omrežnih infrastruktur ter za povečanje raznolikosti in varnosti oskrbe s plinom v regiji Baltskega morja.
Priority thematic areas
Prednostna tematska področja
Smart grids deployment: adoption of smart grid technologies across the Union to efficiently integrate the behaviour and actions of all users connected to the electricity network, in particular the generation of large amounts of electricity from renewable or distributed energy sources and demand response by consumers;
Uvedba pametnih omrežij: sprejetje tehnologij pametnih omrežij v Uniji za učinkovito povezovanje ravnanja in dejanj vseh uporabnikov, priključenih na električno omrežje, zlasti proizvajanje velikih količin električne energije iz obnovljivih ali distribuiranih virov energije ter odziv na povpraševanje potrošnikov.
Electricity highways: first electricity highways by 2020, with a view to building an electricity highways system across the Union that is capable of:
Elektroenergetske avtoceste: prve elektroenergetske avtoceste do leta 2020 z namenom gradnje sistema elektroenergetskih avtocest v Uniji, ki omogoča:
accommodating ever-increasing wind surplus generation in and around the Northern and Baltic Seas and increasing renewable generation in the East and South of Europe and also North Africa;
izkoriščanje vse večjega presežka vetrne proizvodnje energije v severnih morjih in Baltskem morju in okrog njih ter rastoče proizvodnje iz obnovljivih virov v Vzhodni in Južni Evropi, pa tudi Severni Afriki,
connecting these new generation hubs with major storage capacities in the Nordic countries, the Alps and other regions with major consumption centres, and
povezovanje teh novih proizvodnih vozlišč z velikimi skladiščnimi zmogljivostmi v nordijskih državah, Alpah in drugih regijah z velikimi središči porabe ter
coping with an increasingly variable and decentralised electricity supply and flexible electricity demand;
obvladovanje vedno bolj raznovrstne in decentralizirane oskrbe z električno energijo in prožnega povpraševanja po njej.
Cross-border carbon dioxide network: development of carbon dioxide transport infrastructure between Member States and with neighbouring third countries with a view to the deployment of carbon dioxide capture and storage.
Čezmejno omrežje ogljikovega dioksida: razvoj transportne infrastrukture ogljikovega dioksida med državami članicami in sosednjimi tretjimi državami z namenom uvedbe zajemanja in shranjevanja ogljikovega dioksida.
TERMS, CONDITIONS AND PROCEDURES OF FINANCIAL INSTRUMENTS
POGOJI IN POSTOPKI ZA FINANČNA INSTRUMENTA
Objective and rationale
Cilj in razlogi
The objective of the financial instruments under the CEF is to facilitate infrastructure projects' access to project and corporate financing by using Union funding as leverage.
Cilj finančnih instrumentov v okviru IPE je omogočiti dostop infrastrukturnih projektov do projektnega in podjetniškega financiranja z uporabo finančnih sredstev Unije kot finančnega vzvoda.
The financial instruments shall help finance projects of common interest with a clear European added value, and facilitate greater private sector involvement in the long-term financing of such projects in the transport, telecommunications and energy sectors, including broadband networks.
Finančna instrumenta pomagata financirati projekte skupnega interesa z jasno evropsko dodano vrednostjo ter omogočata večjo udeležbo zasebnega sektorja v dolgoročnem financiranju takšnih projektov v prometnem, telekomunikacijskem in energetskem sektorju, vključno s širokopasovnimi omrežji.
The financial instruments shall benefit projects with medium- to long-term financing needs and shall produce greater benefits in terms of market impact, administrative efficiency and resource use.
Finančna instrumenta koristita projektom s srednjeročnimi do dolgoročnimi potrebami po financiranju ter prinašata večje koristi v smislu vpliva na trg, upravne učinkovitosti in rabe virov.
They shall provide to infrastructure stakeholders such as financiers, public authorities, infrastructure managers, construction companies and operators a coherent market-oriented toolbox of Union financial assistance.
Zainteresiranim stranem na področju infrastrukture, kot so ponudniki financiranja, organi javnega sektorja, upravljavci infrastrukture, gradbena podjetja in upravljavci, zagotavljata usklajeno, tržno usmerjeno orodje finančne pomoči Unije.
The financial instruments shall consist of:
Finančna instrumenta sta:
an instrument for loans and guarantees facilitated by risk-sharing instruments, including credit enhancement mechanisms to project bonds ('Debt Instrument'); and
instrument za posojila in jamstva, ki jih omogočajo instrumenti za delitev tveganja, vključno z mehanizmi za izboljšanje kreditne kvalitete projektnih obveznic ("dolžniški instrument") ter
an instrument for equity ('Equity Instrument'),
instrument za lastniški kapital ("lastniški instrument"),
which shall help to overcome market constraints by improving the financing and/or risk profiles of the infrastructure investments.
ki prispevata k premagovanju tržnih omejitev z izboljšanjem profila financiranja in/ali tveganja infrastrukturnih naložb.
This, in turn, shall enhance the access of firms and other beneficiaries to loans, guarantees, equity and other forms of private financing.
S tem se izboljša dostop podjetij in drugih upravičencev do posojil, jamstev, lastniškega kapitala in drugih oblik zasebnega financiranja.
Prior to the finalisation of the design of the Debt and Equity Instruments, the Commission shall carry out an ex-ante assessment in accordance with Regulation (EU, Euratom) No 966/2012.
Komisija pred dokončanjem zasnove dolžniškega in lastniškega instrumenta izvede predhodno oceno v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012.
Evaluations of existing, comparable financial instruments shall, where appropriate, contribute to that assessment.
K tej oceni po potrebi pripomorejo vrednotenja primerljivih obstoječih instrumentov.
I. Debt instrument
I. Dolžniški instrument
The goal of the Debt Instrument shall be to contribute to overcoming deficiencies of the European debt capital markets by offering risk-sharing for debt financing.
Cilj dolžniškega instrumenta je prispevati k premagovanju pomanjkljivosti evropskih trgov dolžniškega kapitala z zagotavljanjem delitve tveganja za financiranje dolga.
Debt financing shall be provided by entrusted entities or dedicated investment vehicles in the form of senior and subordinated debt or guarantees.
Financiranje dolga nudijo pooblaščeni subjekti ali namenski naložbeni nosilci v obliki prednostnega in podrejenega dolga ali jamstev.
The Debt Instrument shall consist of a risk-sharing instrument for loans and guarantees and of the Project Bond Initiative.
Dolžniški instrument sestavljata instrument delitve tveganja za posojila in jamstva ter pobuda za projektne obveznice.
The project promoters may, in addition, seek equity financing under the Equity Instrument.
Nosilci projektov si lahko poleg tega prizadevajo za lastniško financiranje v okviru lastniškega instrumenta.
a. Risk-sharing instrument for loans and guarantees
a. Instrument delitve tveganja za posojila in jamstva
The risk-sharing instrument for loans and guarantees shall be designed to create additional risk capacity in the entrusted entities.
Instrument delitve tveganja za posojila in jamstva je zasnovan tako, da ustvarja dodatno sposobnost prevzemanja tveganja v pooblaščenih subjektih.
This shall allow the entrusted entities to provide funded and unfunded subordinated and senior debt to projects and corporates in order to facilitate promoters' access to bank financing.
To slednjim omogoča zagotavljanje podrejenega in prednostnega dolga, financiranega tako na podlagi skladov kot brez skladov, projektom in podjetjem, kar nosilcem projektov omogoča dostop do bančnih kreditov.
If the debt financing is subordinated, it shall rank behind the senior debt but ahead of equity and related financing related to equity.
Če je financiranje dolga podrejeno, je razvrščeno za prednostnim dolgom, a pred lastniškim kapitalom in sorodnim financiranjem, povezanim z lastniškim kapitalom.
The unfunded subordinated debt financing shall not exceed 30 % of the total amount of the senior debt issued.
Financiranje podrejenega dolga, financiranega brez skladov, ne presega 30 % celotnega zneska izdanega prednostnega dolga.
The senior debt financing provided under the Debt Instrument shall not exceed 50 % of the total amount of the overall senior debt financing provided by the entrusted entity or the dedicated investment vehicle.
Financiranje prednostnega dolga, ki se zagotavlja v okviru dolžniškega instrumenta, ne presega 50 % celotnega zneska skupnega financiranja prednostnega dolga, ki ga zagotavlja pooblaščeni subjekt ali namenski naložbeni nosilec.
b. Project Bond Initiative
b. Pobuda za projektne obveznice
The risk-sharing instrument for project bonds shall be designed as a subordinated debt financing in order to facilitate financing for project companies raising senior debt in the form of bonds.
Instrument delitve tveganja za projektne obveznice je zasnovan kot financiranje podrejenega dolga, kar olajšuje financiranje projektnim podjetjem, ki povečujejo prednostni dolg v obliki obveznic.
This credit enhancement instrument shall aim at helping the senior debt to achieve an investment grade credit rating.
Namen tega instrumenta za izboljšanje kreditne kvalitete je pripomoči, da prednostni dolg doseže bonitetno oceno naložbenega razreda.
It shall rank behind the senior debt but ahead of equity and financing related to equity.
Razvrščen je za prednostnim dolgom, a pred lastniškim kapitalom in z njim povezanim financiranjem.
The subordinated debt financing shall not exceed 30 % of the total amount of the senior debt issued.
Financiranje podrejenega dolga ne presega 30 % celotnega zneska izdanega prednostnega dolga.
Financial parameters and leverage
Finančni parametri in finančni vzvod
Risk- and revenue-sharing parameters shall be set in such a way that specific policy objectives, including targeting of particular categories of projects, can be achieved while still preserving the market-oriented approach of the Debt Instrument.
Parametri delitve tveganja in delitve prihodkov se določijo tako, da se lahko specifični cilji politik, vključno s ciljno naravnanostjo na posebne kategorije projektov, dosežejo ob ohranjanju tržno usmerjenega pristopa dolžniškega instrumenta.
The expected leverage of the Debt Instrument — defined as the total funding (i.e. Union contribution plus contributions from other financial sources) divided by the Union contribution — shall be expected to range from 6 to 15, depending on the type of operations involved (level of risk, target beneficiaries, and the debt financing concerned).
Pričakovani finančni vzvod dolžniškega instrumenta – opredeljen kot skupno financiranje (tj. prispevek Unije skupaj s prispevki iz drugih finančnih virov), deljeno s prispevkom Unije – naj bi bil v razponu od 6 do 15, odvisno od vrste dejavnosti (raven tveganja, ciljni upravičenci in zadevno financiranje dolga).
Combination with other sources of funding
Kombinacija z drugimi viri financiranja
Funding from the Debt Instrument may be combined with other ring-fenced budgetary contributions listed below, subject to the rules laid down in Regulation(EU, Euratom) No 966/2012 and the relevant legal base:
Financiranje iz dolžniškega instrumenta se lahko ob upoštevanju pravil, določenih v Uredbi (EU, Euratom) št. 966/2012, in ustrezne pravne podlage kombinira z drugimi namenskimi proračunskimi prispevki, navedenimi v nadaljevanju:
other parts of the CEF;
iz drugih delov IPE,