natgillin/translations-raw huggingface dataset:
On 7 November 2007, the Postal regulator approved the price cap for the period from 1 January 2008 until 31 December 2011 (hereinafter referred to as 2007 Price cap decision).
Poštni regulator je 7. novembra 2007 odobril najvišje cene za obdobje od 1. januarja 2008 do 31. decembra 2011 (v nadaljnjem besedilu: sklep o najvišjih cenah iz leta 2007).
On 14 November 2011, the Postal regulator approved the price cap for the period from 1 January 2012 until 31 December 2013 (hereinafter referred to as 2011 Price cap decision).
Poštni regulator je 14. novembra 2011 odobril najvišje cene za obdobje od 1. januarja 2012 do 31. decembra 2013 (v nadaljnjem besedilu: sklep o najvišjih cenah iz leta 2011).
Since the 2007 Price cap decision, the prices for the posting of more than 50 letters are no longer controlled ex ante but are subject to an ex post price control pursuant to Article 25 PostG 1997 [37].
Od sklepa o najvišjih cenah iz leta 2007 cene za pošiljanje več kot 50 pisemskih pošiljk niso več predhodno nadzorovane, temveč so predmet naknadnega nadzora v skladu s členom 25 zakona PostG iz leta 1997 [37].
The prices for all other postal services for which Deutsche Post holds a dominant position continue to be approved ex ante in line with Article 19 PostG 1997.
Cene za vse ostale poštne storitve, pri katerih ima podjetje Deutsche Post prevladujoč položaj, se v skladu s členom 19 zakona PostG iz leta 1997 še naprej odobrijo vnaprej.
Deutsche Post continued to claim the burdens for excess wages and social costs from the takeover of personnel from POSTDIENST (e.g. average burden #2 on excess social costs of EUR […] million from 2008 onwards) as well burdens from the universal service obligation.
Podjetje Deutsche Post je še naprej navajalo obremenitve za dodatne plače in stroške za socialno varnost zaradi premestitve osebja iz podjetja Postdienst (npr. povprečno obremenitev št. 2 zaradi dodatnih stroškov za socialno varnost v višini […] milijonov EUR od leta 2008 naprej), pa tudi obremenitve zaradi obveznosti univerzalnih storitev.
As with the 2002 Price cap decision, the Postal regulator approved the financing of those burdens out of the price-regulated revenues and set the price cap at an accordingly higher level.
Kot pri sklepu o najvišjih cenah iz leta 2002 je poštni regulator odobril financiranje teh obremenitev iz prihodkov cenovno reguliranih storitev in najvišje cene določil na ustrezno višji ravni.
The Postal regulator's recognition of those burdens in the 2002, 2007, and 2009 Price cap decisions has therefore remained unchanged with regard to the non-price regulated services.
Priznavanje teh obremenitev v sklepih o najvišjih cenah iz let 2002, 2007 in 2009 s strani poštnega regulatorja je tako glede storitev brez reguliranih cen ostalo nespremenjeno.
Financial results of DPAG
4 Finančni rezultati podjetja DPAG
For the years 2007 until 2010, DPAG has realised the following net profits: EUR 1,8 billion (2007); – EUR 2,0 billion (2008); EUR 0,7 billion (2009); EUR 2,6 billion (2010).
V obdobju 2007–2010 je podjetje DPAG ustvarilo naslednje neto dobičke: 1,8 milijarde EUR (2007); –2,0 milijarde EUR (2008); 0,7 milijarde EUR (2009); 2,6 milijarde EUR (2010).
The published accounts of DPAG do not allow for an allocation of the profits to the different services.
Na podlagi objavljenih izkazov podjetja DPAG dobička ni mogoče dodeliti različnim storitvam.
Therefore, it is not possible on the basis of the published accounts to see whether the price-regulated universal services were loss- or profit-making overall.
Zato objavljenih izkazov ni mogoče uporabiti za ugotovitev, ali so univerzalne storitve z reguliranimi cenami na splošno ustvarjale izgubo ali dobiček.
GROUNDS FOR INITIATION OF PROCEDURE
RAZLOGI ZA ZAČETEK POSTOPKA
As the General Court confirmed in its ruling in Case T-421/07 [38], all measures under investigation have been part of the proceedings since the 1999 Opening decision, which has been continued by the 2007 Extension decision.
Kot je potrdilo Splošno sodišče v svoji sodbi v zadevi T-421/07 [38], so vsi obravnavani ukrepi del postopka, ki se je začel s sklepom o začetku postopka iz leta 1999 in nadaljeval s sklepom o razširitvi iz leta 2007.
Pension subsidy
Subvencija za pokojnine
The 2011 Extension decision considered that the pension subsidy constituted a new aid measure because Deutsche Post had, before the 1995 pension reform, been fully liable to finance the pensions costs out of own resources.
V sklepu o razširitvi iz leta 2011 je bilo ugotovljeno, da je subvencija za pokojnine pomenila nov ukrep pomoči, ker je bilo podjetje Deutsche Post pred pokojninsko reformo iz leta 1995 v celoti odgovorno za financiranje stroškov pokojnin iz lastnih sredstev.
Furthermore, the 2011 Extension decision rejected Germany's claim based on the Combus judgment [39] that the pension subsidy did not constitute aid.
Poleg tega je sklep o razširitvi iz leta 2011 zavrnil trditev Nemčije, ki je temeljila na sodbi v zadevi Combus [39], da subvencija za pokojnine ne pomeni pomoči.
For the compatibility assessment of the pension subsidy as compensation for ‘legacy’ pension costs (e.g. following the Commission decision on French La Poste (hereafter La Poste decision) [40], the 2011 Extension decision took into account that the claimed excess social costs have not only been compensated by the pension subsidy but also from the price-regulated revenues (e.g. burden #2 on excess social contributions).
Glede ocenjevanja skladnosti subvencije za pokojnine kot nadomestila za „neposredne stroške“ za pokojnine (npr. v skladu s sklepom Komisije o francoskem podjetju La Poste (v nadaljnjem besedilu: sklep o podjetju La Poste) [40] je bilo v sklepu o razširitvi iz leta 2011 upoštevano, da so bili navedeni dodatni stroški za socialno varnost povrnjeni tako s subvencijo za pokojnine kot tudi s cenovno reguliranimi prihodki (npr. obremenitev št. 2 zaradi dodatnih prispevkov za socialno varnost).
When taking into account both sources of compensation, the 2011 Extension decision's calculations showed that Deutsche Post has effectively benefited from social contribution rates that have been 10 to 14 percentage points below the total compulsory social contribution rates (including employer's and employee's share) that private competitors have had to carry.
Izračuni iz sklepa o razširitvi iz leta 2011, pri katerih sta bila upoštevana oba vira nadomestila, so pokazali, da je lahko podjetje Deutsche Post uspešno uporabljalo prispevke za socialno varnost, ki so bili za 10–14 odstotnih točk nižji od celotnih obveznih prispevkov za socialno varnost (delež, ki ga plača delodajalec in delež, ki ga plača uslužbenec), ki so jih morali plačevati zasebni konkurenti.
The 2011 Extension decision therefore expressed doubts about the compatibility of the pension subsidy as compensation for ‘legacy’ pension costs pursuant to Article 107(3)(c) TFEU.
V sklepu o razširitvi iz leta 2011 so bili zato izraženi pomisleki glede skladnosti subvencije za pokojnine kot nadomestila za „neposredne stroške“ za pokojnine na podlagi člena 107(3)(c) PDEU.
Universal service compensation
Nadomestilo za univerzalne storitve
Germany has evoked Article 106(2) TFEU as a justification for the compatibility of the public transfers and the public guarantee as compensation for the universal service obligation.
Nemčija se je pri utemeljitvi skladnosti državnih nadomestil in državnega jamstva kot nadomestila za obveznost univerzalnih storitev opirala na člen 106(2) PDEU.
Based on the Altmark judgment [41], the Commission considered in the 2007 Extension decision that the public transfers and guarantee constitute aid within the meaning of Article 107(1) TFEU.
Na podlagi sodbe v zadevi Altmark [41] je Komisija v sklepu o razširitvi postopka iz leta 2007 menila, da državna nadomestila in državno jamstvo pomenijo pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.
The Commission expressed doubts in the 2007 Extension decision whether the public transfers and guarantee were necessary for the fulfilment of the universal service obligations, and proportional to that end.
V sklepu o razširitvi iz leta 2007 je Komisija izrazila pomisleke, ali so bili javna nadomestila in jamstvo potrebni za izpolnjevanje obveznosti univerzalnih storitev in temu ustrezno sorazmerni.
WIK STUDY
ŠTUDIJA PODJETJA WIK
The WIK study was commissioned to assist the Commission in the review of Deutsche Post's accounts for the period 1990-2007 with a view to establish whether Deutsche Post had been overcompensated for its universal service obligations.
Komisija je študijo podjetja WIK naročila za pomoč pri pregledu izkazov podjetja Deutsche Post za obdobje 1990–2007, da bi ugotovila, ali je podjetje Deutsche Post prejelo prekomerno nadomestilo za svoje obveznosti univerzalnih storitev.
More specifically, WIK was assigned the following tasks:
Natančneje, naloge podjetja WIK Consult GmbH so bile naslednje:
Benchmarking of reasonable profit;
primerjalna analiza zmernega dobička,
Review of internal cost allocation and transfer pricing arrangements; and
pregled interne dodelitve stroškov in dogovori o transfernih cenah, in
Calculation of overcompensation for the net costs of the universal service obligation.
izračun prekomernega nadomestila za neto stroške obveznosti univerzalnih storitev.
Description of the 2009 regulatory accounts
1 Opis regulativnih izkazov prihodkov in stroškov
As sought by the Commission in the information injunction of 30 October 2008, Germany eventually submitted in 2009 a complete set of regulatory accounts for the period 1990-2007 (hereafter 2009 regulatory accounts).
Po tem, ko je Komisija 30. oktobra 2008 sprejela odredbo o predložitvi podatkov, je Nemčija v letu 2009 končno predložila vse regulativne izkaze za obdobje 1990–2007 (v nadaljnjem besedilu: regulativni izkazi iz leta 2009).
The revenues
Prihodki
Deutsche Post's revenues can be classified in three broad categories:
Prihodke podjetja Deutsche Post je mogoče razvrstiti v tri obsežne kategorije:
Price-regulated universal letter services (62 % of total revenue in the period 1990-2007)
univerzalne storitve dostave pisemskih pošiljk z reguliranimi cenami (62 % skupnega prihodka v obdobju 1990–2007)
The price-regulated letter services include all universal services that are provided on markets on which Deutsche Post has enjoyed a dominant market position, including those services that benefited from the grant of the exclusive right.
Storitve dostave pisemskih pošiljk z reguliranimi cenami obsegajo vse univerzalne storitve, zagotovljene na trgih, na katerih je imelo podjetje Deutsche Post prevladujoč tržni položaj, vključno s storitvami, za katere je imelo podjetje Deutsche Post izključno pravico.
Those services earned 62 % of Deutsche Post's total revenues in the period 1990-2007 [42].
Te storitve so ustvarile 62 % skupnega prihodka podjetja Deutsche Post v obdobju 1990–2007 [42],
Non-price regulated universal services (26 % of total revenue in the period 1990-2007)
univerzalne storitve brez reguliranih cen (26 % skupnega prihodka v obdobju 1990–2007)
The universal parcel services have always been provided on markets open to competition, in which Deutsche Post has only held an average market share of 30 %.
Univerzalne storitve paketne dostave so se vedno zagotavljale na trgih, odprtih za konkurenco, na katerih je imelo podjetje Deutsche Post povprečen tržni delež v višini 30 %.
In the period 1990-2007, the universal parcel services raised 15 % of Deutsche Post's total revenue.
V obdobju 1990–2007 so univerzalne storitve paketne dostave ustvarile 15 % skupnega prihodka podjetja Deutsche Post.
The non-price regulated universal letter services (e.g. catalogues, cross-border mail) achieved about 11 % of Deutsche Post's total revenue.
Univerzalne storitve dostave pisemskih pošiljk brez reguliranih cen (npr. katalogi, čezmejna pošta) so ustvarile približno 11 % skupnega prihodka podjetja Deutsche Post,
Non-price regulated commercial services (12 % of total revenue in the period 1990-2007)
komercialne storitve brez reguliranih cen (12 % skupnega prihodka v obdobju 1990–2007)
Deutsche Post has used its post shop network not only for the distribution of postal services but also to sell products and services for Postbank AG and — to a lesser degree — for Deutsche Telekom.
Podjetje Deutsche Post je svojo mrežo poštnih uradov uporabljalo ne le za trženje poštnih storitev, temveč tudi za prodajo proizvodov in storitev banke Postbank AG, v manjši meri pa tudi družbe Deutsche Telekom.
Those commercial sales services achieved about 6 % of Deutsche Post's total revenues.
Te komercialne prodajne storitve so ustvarile približno 6 % skupnega prihodka podjetja Deutsche Post.
The commercial parcel and letter services (e.g. addressed publications) account for about 4 % of Deutsche Post's total revenues.
Komercialne storitve paketne dostave in storitve dostave pisemskih pošiljk (npr. naslovljeni reklamni letaki) so ustvarile približno 4 % skupnega prihodka podjetja Deutsche Post.
Finally, Deutsche Post provided a number of miscellaneous services, e.g. in its function as holding for international subsidiaries active in other businesses (e.g. DANZAS, DHL).
Podjetje Deutsche Post je nudilo tudi številne različne storitve, npr. kot holding za mednarodne podružnice, dejavne v drugih poslovnih segmentih (npr. Danzas, DHL).
Those other commercial services achieved about 2 % of Deutsche Post's total revenues.
Te druge komercialne storitve so ustvarile približno 2 % skupnega prihodka podjetja Deutsche Post.
Average revenue shares in the period 1990-2007 (based on nominal values)
Deleži povprečnega prihodka za obdobje 1990–2007 (na podlagi nominalnih vrednosti)
Deutsche Post Revenues 1990 - 2007(total 256 billion)
Prihodki podjetja Deutsche Post v obdobju 1990–2007 (skupno 256 mrd EUR)
Commercial sales services 6 %
Komercialne prodajne storitve 6 %
Other commercial services 2 %
Druge komercialne storitve 2 %
Universal regulated letter services 62 %
Univerzalne regulirane storitve dostave pisemskih pošiljk 62 %
Commercial parcel services 1 %
Komercialne storitve paketne dostave 1 %
Commercial letter services 3 %
Komercialne storitve dostave pisemskih pošiljk 3%
Universal parcel services 15 %
Univerzalne storitve paketne dostave 15 %
Universal non-regulated letter services 11 %
Univerzalne neregulirane storitve dostave pisemskih pošiljk 11 %
The WIK study only covers commercial services that were provided together with universal services by the legal entity DPAG and its predecessor POSTDIENST.
V študiji podjetja WIK so zajete samo komercialne storitve, ki sta jih pravni subjekt podjetje DPAG in njegov predhodnik, podjetje Postdienst, zagotavljala skupaj z univerzalnimi storitvami.
Commercial services (e.g. the worldwide express operations of DHL) — which were provided by different legal entities within Deutsche Post World Net (hereafter referred to as DPWN) — were not investigated.
Komercialne storitve (npr. dejavnosti hitre pošte, ki jih po vsem svetu zagotavlja podjetje DHL), ki jih zagotavljajo različni pravni subjekti v okviru skupine Deutsche Post World Net (v nadaljnjem besedilu: skupina DPWN), niso bile zajete.
The calculation of burdens in the 2009 regulatory accounts
Izračun obremenitev v regulativnih izkazih iz leta 2009
Unlike the regulatory accounts that Deutsche Post submitted to the regulator for the 2002, 2007 and 2011 Price cap decisions, the 2009 regulatory accounts — which have never been submitted to the Postal regulator — contain a significantly higher amount of burdens that Deutsche Post allocates to the price-regulated services.
V nasprotju z regulativnimi izkazi, ki jih je podjetje Deutsche Post regulatorju predložilo za sklepe o najvišjih cenah iz let 2002, 2007 in 2011, so v regulativnih izkazih iz leta 2009, ki regulatorju niso bili predloženi, navedene precej višje obremenitve, ki jih podjetje Deutsche Post razporeja med storitve z reguliranimi cenami.
Deutsche Post claims, based on the 2009 regulatory accounts, an average burden of EUR […] million for the period 1990-2006 compared to EUR […] million based on the 2002 regulatory accounts.
Na podlagi regulativnih izkazov iz leta 2009 podjetje Deutsche Post za obdobje 1990–2006 navaja povprečno obremenitev v višini […] milijard EUR v primerjavi z […] milijardami EUR na podlagi računovodskih izkazov za leto 2002.
Claimed universal service burdens with 2009 regulatory accounts compared to approved burdens with 2002 Price cap decision (annual average, million EUR nominal value)
Primerjava navedenih obremenitev univerzalnih storitev na podlagi regulativnih izkazov za leto 2009 z odobrenimi obremenitvami na podlagi sklepa o najvišjih cenah iz leta 2002 (letno povprečje, v milijonih EUR nominalne vrednosti)
While burden #2 on excess social costs and burden #4 on supplementary pension insurance do not differ significantly between the 2002 and 2009 regulatory accounts, burden #1 on excess wages has almost […].
Medtem ko med obremenitvijo št. 2 (dodatni stroški za socialno varnost) in obremenitvijo št. 4 (dodatno pokojninsko zavarovanje) v regulativnih izkazih za leto 2002 in za leto 2009 ni večjih razlik, je pri obremenitvi št. 1 (dodatne plače) razlika skoraj […].
Unlike the 2002 regulatory accounts, Deutsche Post no longer uses the ETV wages as ‘competitive’ wage benchmark.
V nasprotju z regulativnimi izkazi iz leta 2002 podjetje Deutsche Post za „konkurenčno“ referenčno plačo ne uporablja več plač iz kolektivne delavske pogodbe.
Instead it used the minimum wage for the postal sector based on a regulation issued by the Federal Ministry for Labour in 2007 (hereafter referred to as 2007 minimum wage).
Namesto tega uporablja minimalno plačo za poštni sektor, ki temelji na uredbi zveznega ministrstva za delo iz leta 2007 (v nadaljnjem besedilu: minimalna plača iz leta 2007).
However, it has to be noted that that regulation was finally declared illegal by the Federal Administrative Court and never became legally effective.
Treba pa je opozoriti, da je Zvezno upravno sodišče to uredbo na koncu razglasilo za nezakonito in nikoli ni postala pravno veljavna.
Furthermore, Deutsche Post claims with the 2009 regulatory accounts a new ‘infrastructure mail’ burden that shows the incremental costs of the sixth delivery day (e.g. on average EUR […] million per year).
Poleg tega podjetje Deutsche Post v regulativnih izkazih iz leta 2009 navaja novo „infrastrukturno poštno“ obremenitev, ki obsega prirastne stroške šestega dneva dostave (v povprečju […] milijonov na leto).
The calculation is based on the counterfactual scenario that, without the universal service obligation, Deutsche Post would since 1990 have delivered mail on only five instead of six days.
Izračun temelji na hipotetičnem scenariju, ki navaja, da bi brez obveznosti univerzalne storitve podjetje Deutsche Post pošto dostavljalo samo pet in ne šest dni.
It is calculated based on the remuneration that Deutsche Post paid to third-party agents for sales services in 2007.
Izračunana je na podlagi povračil, ki jih je podjetje Deutsche Post od leta 2007 plačalo tretjim osebam za prodajne storitve.
The profit margins in the 2009 regulatory accounts
Stopnje dobička v regulativnih izkazih iz leta 2009
The allocation of the burdens to the price-regulated universal letter services provides a significant relief for the non-price regulated services from costs that were incurred for them (e.g. wage and social costs).
Dodelitev obremenitev cenovno reguliranim univerzalnim storitvam dostave pisemskih pošiljk zagotavlja precej manjšo obremenitev storitev, ki niso cenovno regulirane, s stroški, kot so plače in socialna varnost.
That reallocation leads to significantly positive profit margins of [15 to 25 %] on sales for the commercial services and losses of almost [0 to 10 %] on sales for the price-regulated letter services.
Ta prerazporeditev prinaša izrazito pozitivne stopnje dobička [15–25 %] za prodajo pri komercialnih storitvah in izgube v višini skoraj [0–10 %] za prodajo pri cenovno reguliranih storitvah dostave pisemskih pošiljk.
While Deutsche Post shows in its annual accounts very high profits for its letter division (see also Section V.3), those profits are more than eaten up by the burdens that have been shifted from the non-price regulated to the price regulated services.
Čeprav podjetje Deutsche Post v svojih letnih izkazih poroča o zelo visokem dobičku pri prometu s pisemskimi pošiljkami (glej tudi oddelek V.3), ta dobiček izničijo obremenitve, ki so bile s storitev, ki niso cenovno regulirane, prenesene na cenovno regulirane storitve.
Average returns on sales based on 2009 regulatory accounts
Povprečni donos iz poslovanja na podlagi regulativnih izkazov iz leta 2009
Profit benchmarking
2 Opredelitev referenčnega dobička
Deutsche Post's value chain: low-tech operations and low level of business risk
Vrednostna veriga podjetja Deutsche Post: nizko tehnološke dejavnosti in nizka stopnja poslovnega tveganja
An analysis of the value chain and the assumed business risks is indispensable to prepare the profit benchmarking and the evaluation of the cost allocation.
Analiza vrednostne verige in s tem povezanih poslovnih tveganj je pri pripravi opredelitve referenčnega dobička in oceni razdelitve stroškov nepogrešljiva.
Only if the function and risk characteristics are known is it possible to search for a set of ‘comparable’ companies and to calculate a benchmark for the reasonable profit which Deutsche Post shall earn.
Šele ko so znane funkcija in značilnosti tveganja, je mogoče poiskati nekaj „primerljivih“ podjetij in izračunati referenčno vrednost za zmeren dobiček, ki ga lahko podjetje Deutsche Post pričakuje.
The value chain of a low-tech business
Vrednostna veriga nizko tehnološkega poslovanja
Deutsche Post's value chain can be divided into two main functions:
Vrednostno verigo podjetja Deutsche Post je mogoče razdeliti na dve glavni dejavnosti:
Nationwide delivery network for the distribution of letters and parcels,
nacionalno dostavno mrežo za distribucijo pisemskih pošiljk in paketov,
Nationwide network of post shops.
nacionalno mrežo poštnih uradov.
The logistics of a parcel and letter network is a low-tech business that does not involve large research or development efforts.
Logistika mreže paketov in pisemskih pošiljk je nizko tehnološko poslovanje, ki ne zahteva obsežnih raziskav ali razvoja.
Thus all other operators in the industry work in a similar and standardised way.
Vsi drugi operaterji v sektorju zato delajo na podoben in standardiziran način.
Such activities are therefore often labelled as ‘routine’ functions.
Takšne dejavnosti so zato pogosto označene kot „običajne“ dejavnosti.
The high degree of outsourcing that Deutsche Post undertakes to third parties also proves their routine nature.
Dejstvo, da podjetje Deutsche Post storitve zelo pogoste odda v zunanje izvajanje tretjim osebam, prav tako dokazuje njihovo običajno naravo.
The same goes for the sales services that are performed through the nationwide shop network and have also increasingly been outsourced.
To velja tudi za prodajne storitve, ki se izvajajo v nacionalni mreži poštnih uradov in ki se prav tako vedno pogosteje oddajajo v zunanje izvajanje.
Apart from those routine functions, the main intangibles of Deutsche Post are the customer base, the brand name and the strong market position, especially in the letter markets.
Ob teh običajnih dejavnostih so glavna neopredmetena sredstva podjetja Deutsche Post njegov krog strank, blagovna znamka in tržni položaj, zlasti na trgih pisemskih pošiljk.
However, the WIK study considers that those intangibles are essentially not due to own efforts or investments by Deutsche Post but much more due to the historic exclusive rights.
Vendar pa je v študiji podjetja WIK podano mnenje, da ta neopredmetena sredstva večinoma ne izhajajo iz lastnega truda ali naložb podjetja Deutsche Post, ampak iz preteklih izključnih pravic.
Deutsche Post did not have to invest heavily into marketing functions.
Podjetju Deutsche Post ni bilo treba veliko vlagati v trženje.
Instead, it could rely on its legally guaranteed market position until 2007.
Namesto tega se je lahko do leta 2007 zanašalo na svoj zakonsko zajamčen tržni položaj.