natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It includes R&I on novel enzymes with optimised biocatalyst functions, enzymatic and metabolic pathways, industrial scale bio-process design, integration of bio-processes in industrial production processes, advanced fermentation, up- and down-stream processing, and gaining insight on the dynamics of microbial communities.
Zajema raziskave in inovacije s področja novih encimov z optimiziranimi biokatalitičnimi funkcijami, encimskih in presnovnih poti, oblikovanja bioprocesov na industrijski ravni, vključitve bioprocesov v postopke industrijske proizvodnje, naprednega vrenja, nadrejenega in podrejenega procesiranja ter vpogleda v dinamiko mikrobioloških skupnosti.
It will also encompass the development of prototypes for assessing the techno-economic feasibility as well as the sustainability of the developed products and processes.
Vključen bo tudi razvoj prototipov za ocenjevanje tehnično-ekonomske izvedljivosti ter trajnosti razvitih proizvodov in procesov.
Innovative and competitive platform technologies
Inovativne in konkurenčne platformne tehnologije
Advanced Manufacturing and Processing
Napredna proizvodnja in predelava
Technologies for Factories of the Future
Tehnologije za tovarne prihodnosti
Promoting sustainable industrial growth by facilitating a strategic shift in Europe from cost-based manufacturing to an approach based on the creation of high added value products and ICT-enabled intelligent and high performance manufacturing in an integrated system.
Spodbujanje vzdržne industrijske rasti z olajševanjem strateškega premika v Evropi s stroškovno usmerjene proizvodnje na pristop, ki temelji na ustvarjanju visoke dodane vrednosti proizvodov ter inteligentni in visoko učinkoviti IKT-podprti proizvodnji v integriranem sistemu.
This requires addressing the challenge of producing more, while consuming less material, using less energy and generating less waste and pollution aiming at high ecological efficiency.
Za to se je treba lotiti problema povečanja proizvodnje ob manjši porabi materialov in energije ter manj odpadkih in onesnaževanja, s čimer bi dosegli visoko ekološko učinkovitost.
The focus will be on the development and integration of the adaptive production systems of the future, with particular emphasis on the needs of European SMEs, in order to achieve advanced and sustainable manufacturing systems and processes.
Poudarek bo na razvoju in povezovanju prilagodljivih proizvodnih sistemov prihodnosti, s posebnim poudarkom na potrebah evropskih MSP, da se vzpostavijo napredni in trajnostni proizvodni sistemi in postopki.
Focus shall also be on methodologies for enhancing flexible, safe and smart production where adequate levels of automation are applied in worker-friendly environments.
Poudarek bo tudi na metodologijah za povečanje prožne, varne in pametne proizvodnje, v okviru katere se uporabljajo ustrezne ravni avtomatizacije, okolje pa je delavcem prijazno.
Technologies enabling energy-efficient systems and energy-efficient buildings with a low enviromental impact
Tehnologije, zaradi katerih so mogoči energetsko učinkoviti sistemi in energetsko učinkovite stavbe z majhnim vplivom na okolje
Reducing energy consumption and CO2 emissions by the development and deployment of sustainable construction technologies and systems and by the implementation and replication of measures for an increased uptake of energy-efficient systems and materials in new, renovated and retrofitted buildings.
Zmanjševanje porabe energije in emisij CO2 z razvojem in uporabo trajnostnih gradbenih tehnologij in sistemov ter zizvajanjem in ponavljanjem ukrepov za večjo uporabo energetsko učinkovitih sistemov in materialov v novih, obnovljenih in rekonstruiranih stavbah.
Life-cycle considerations and the growing importance of design-build-operate concepts will be key factors in addressing the challenge of a transition to near-zero-energy buildings in Europe by 2020 and the realisation of energy-efficient districts through the engagement of the wide stakeholder community.
Upoštevanje življenjskega cikla in vse večji pomen konceptov oblikovanja-gradnje-delovanja bodo ključni elementi pri reševanju prehoda na stavbe s skoraj nično porabo energije v Evropi do leta 2020 in uresničevanju energetsko učinkovitih območij s sodelovanjem širše skupnosti zainteresiranih strani.
Sustainable, resource-efficient and low-carbon technologies in energy-intensive process industries
Trajnostne tehnologije, tehnologije, gospodarne z viri, in nizkoogljične tehnologije v energetsko intenzivnih predelovalnih industrijah
Increasing the competitiveness of process industries, such as chemical, cement, pulp and paper, glass, minerals or non-ferrous metals and steel industries, by drastically improving resource and energy efficiencies and reducing the environmental impact of such industrial activities.
Povečanje konkurenčnosti predelovalnih industrij, kot so kemična, cementna, celulozna in papirna industrija, steklarska in mineralna industrija ali industrija neželeznih kovin in jekla, z občutnim izboljšanjem učinkovitosti virov in energetske učinkovitosti ter zmanjševanjem okoljskih učinkov takih industrijskih dejavnosti.
Focus will be on the development and validation of enabling technologies for innovative substances, materials and technological solutions for low-carbon products and less energy-intensive processes and services along the value chain, as well as on the adoption of ultra-low carbon production technologies and techniques, to achieve specific greenhouse gas emission intensity reductions.
Poudarek bo na razvoju in potrjevanju omogočitvenih tehnologij za inovativne snovi, materiale in tehnološke rešitve za nizkoogljične proizvode, energetsko manj intenzivnih procesih in storitvah v celotni verigi ustvarjanja vrednosti ter na uvajanju tehnologij in tehnik z izredno nizko proizvodnjo ogljika, da se dosežejo posebna znižanja intenzivnosti emisij toplogrednih plinov.
New sustainable business models
Novi vzdržni poslovni modeli
Cross-sectoral cooperation in concepts and methodologies for knowledge-based, specialised production can boost learning in organisations, creativity and innovation with a focus on business models in customised approaches that can adapt to the requirements of globalised value chains and networks, changing markets, and emerging and future industries.
Medsektorsko sodelovanje pri zasnovah in metodologijah za „na znanju temelječo“, specializirano proizvodnjo lahko spodbudi učenje v organizacijah, ustvarjalnost in inovacije, s poudarkom na poslovnih modelih v prikrojenih pristopih, ki se lahko prilagodijo zahtevam globaliziranih vrednostnih verig in omrežij, spreminjajočih se trgov ter nastajajočih in prihodnjih industrijskih panog.
This includes addressing sustainable business models by covering the whole lifecycle of the product and process.
To vključuje oblikovanje trajnostnih poslovnih modelov, in sicer z upoštevanjem celotnega življenjskega cikla proizvoda in procesa.
In the field of space research, action at Union level will be carried out in conjunction with the space research activities of the Member States and the European Space Agency (ESA), aiming at building up complementarity among different actors.
Na področju vesoljskih raziskav se bodo dejavnosti na ravni Unije izvajale v povezavi z dejavnostmi vesoljskih raziskav držav članic in Evropske vesoljske agencije (ESA), pri čemer je cilj krepitev medsebojnega dopolnjevanja dejavnosti različnih strani.
Enabling European competitiveness, non-dependence and innovation of the European space sector
Omogočanje evropske konkurenčnosti, neodvisnosti in inovativnosti evropskega vesoljskega sektorja
The objective is to maintain a globally leading role in space by safeguarding and further developing a cost-effective, competitive and innovative space industry (including SMEs) and research community and by fostering space-based innovation.
Cilj je ohraniti vodilni položaj v vesolju tako, da se obdržita in še naprej razvijata stroškovno učinkovita, konkurenčna in inovativna vesoljska industrija (vključno z MSP) in raziskovalna skupnost ter spodbujajo vesoljske inovacije.
Safeguard and further develop a competitive, sustainable and entrepreneurial space industry and research community and strenghten European non-dependance in space systems
Ohranjanje in nadaljnji razvoj konkurenčne, trajnostne in podjetniške vesoljske industrije in raziskovalne skupnosti ter okrepitev evropske neodvisnosti pri vesoljskih sistemih
Europe is playing a leading role in space research and in the development of space technologies and is continually developing its own operational space infrastructures (e.g. the Galileo programme and the Copernicus programme).
Evropa je vodilna v vesoljskih raziskavah in razvoju vesoljskih tehnologij ter stalno razvija lastne operativne vesoljske infrastrukture (npr. program Galileo in program Copernicus).
In fact, European industry has established itself as an exporter of first class satellites and other space-related technologies.
Evropska industrija se je uveljavila celo kot izvoznica prvorazrednih satelitov in drugih vesoljskih tehnologij.
Nevertheless, this position is challenged by competition from other major space powers.
Vendar pa je ta položaj negotov zaradi konkurenčnosti drugih vesoljskih velesil.
The objective of this measure is the development of a research base by providing continuity in space research and innovation programmes, for example by a sequence of smaller and more frequent in-space demonstration projects.
Cilj tega ukrepa je razvoj znanstvene baze tako, da se poskrbi za stalnost programov vesoljskih raziskav in inovacij, na primer z vrsto manjših in pogostejših predstavitvenih projektov v vesolju.
This will allow Europe to develop its industrial base and space research and technological development (RTD) community, thereby contributing to advancing beyond the current state of the art and to its non-dependence from imports of critical technologies.
Tako bo Evropa lahko razvila lastno industrijsko bazo in skupnost za vesoljske raziskave in tehnološki razvoj (RTD), s čimer bo prispevala k napredku, ki presega sedanjo raven, in postala bolj neodvisna od uvoza kritičnih tehnologij.
Standardisation should be supported in order to optimise the investments and to develop access to market.
Podpreti je treba standardizacijo, da se optimizirajo naložbe in razvije dostop do trga.
Boost innovation between space and non-space sectors
Spodbujanje inovacij v vesoljskem sektorju in drugih sektorjih
A number of challenges in space technologies have parallels to terrestrial challenges, for example in the fields of aeronautics, energy, environment, telecommunications and ICT, natural resource exploration, sensors, robotics, advanced materials, security and health.
Več izzivov na področju vesoljskih tehnologij ima vzporednice z zemeljskimi izzivi, na primer na področju aeronavtike, energije, okolja, telekomunikacij, informacijskih in komunikacijskih tehnologij, raziskovanja naravnih virov, senzorjev, robotike, naprednih materialov, varnosti in zdravja.
These commonalities offer opportunities for early co-development, in particular by SMEs, of technologies across space and non-space communities, including non-space industries, potentially resulting in breakthrough innovations more rapidly than achieved in spin-offs at a later stage.
Te stične točke ponujajo možnosti (zlasti za MSP) za zgodnji skupni razvoj tehnologij na vesoljskem in drugih področjih, vključno z nevesoljskimi industrijami, ki bi se tako lahko hitreje razvile v prebojne inovacije, kot bi se s poznejšim odcepljanjem podjetij.
Exploitation of existing European space infrastructure should be stimulated by promoting the development of innovative products and services based on remote sensing, geo-positioning or other types of satellite enabled data.
Izkoriščanje obstoječe evropske vesoljske infrastrukture bi bilo treba spodbujati z razvojem inovativnih izdelkov in storitev, ki temeljijo na daljinskem zaznavanju, določanju geografskega položaja ali drugih vrstah satelitsko podprtih podatkov.
Europe should furthermore reinforce the incipient development of an entrepreneurial space sector, where appropriate, by well targeted measures, including support for space technology transfer initiatives.
Poleg tega bi morala Evropa po potrebi z dobro naravnanimi ukrepi še bolj okrepiti pravkar začeti razvoj podjetniškega vesoljskega sektorja, tudi s podporo pobudam za prenos vesoljske tehnologije.
Enabling advances in space technologies
Omogočanje napredka v vesoljskih tehnologijah
The objective is to develop advanced and enabling space technologies and operational concepts from idea to demonstration in space.
Cilj je razvoj naprednih in omogočitvenih vesoljskih tehnologij in operativnih konceptov od zamisli do predstavitve v vesolju.
The ability to access space and to develop, maintain and operate space systems in Earth orbit and beyond are vital to the future of European society.
Sposobnosti dostopanja do vesolja ter razvoja, vzdrževanja in upravljanja vesoljskih sistemov v zemeljski orbiti in še dlje so bistvenega pomena za prihodnost evropske družbe.
The necessary capabilities require research and innovation investments in a multitude of space technologies (e.g. for launchers and other vehicles, satellites, robotics, instruments and sensors) and in operational concepts from idea to demonstration in space.
Potrebne zmogljivosti zahtevajo naložbe v raziskave in inovacije na področju številnih vesoljskih tehnologij (na primer za lansirne sisteme in druga plovila, satelite, robotiko, instrumente in senzorje) ter operativne koncepte vse od zamisli do predstavitve v vesolju.
Europe is currently one of the three leading space powers mainly driven by investments by Member States through ESA and national programmes, but compared to the level of investment in space R&D in the United States (e.g. about 20 % of the total NASA budget) the European focus in future space technologies and applications needs to be strengthened along the entire chain:
Evropa je trenutno sicer ena od treh vodilnih vesoljskih sil, večinoma financiranih z naložbami držav članic prek ESA in nacionalnih programov, vendar je treba glede na naložbe v vesoljske raziskave in razvoj v Združenih državah (npr. približno 20 % celotnega proračuna NASA) evropsko usmeritev v bodoče vesoljske tehnologije in njihovo uporabo okrepiti vzdolž celotne verige na področju:
low technology readiness level (TRL) research, often relying heavily on key enabling technologies, with the potential of generating breakthrough technologies with terrestrial applications;
raziskav na področju nizkih ravni tehnološke pripravljenosti, ki pogosto temeljijo na ključnih omogočitvenih tehnologijah in imajo potencial za razvoj prebojnih tehnologij z zemeljsko uporabnostjo;
improvement of existing technologies, e.g. through miniaturisation, higher energy efficiency, and higher sensor sensitivity;
izboljšav obstoječih tehnologij, na primer z miniaturizacijo, večjo energetsko učinkovitostjo in povečano senzorsko občutljivostjo;
demonstration and validation of new technologies and concepts in the space and terrestrial analogue environments;
predstavitev in potrjevanja novih tehnologij in konceptov v vesolju ter analognih zemeljskih okoljih;
mission context, e.g. analysis of the space environment, ground stations, protecting space systems and infrastructure against damage or destruction from collision with debris or other space objects, as well as the effects of space weather events including solar flares (Space Situational Awareness, SSA), fostering innovative data gathering and transmission and sample archiving infrastructure;
misij, npr. v zvezi z analizo vesoljskega okolja, zemeljskimi postajami, zaščito vesoljskih sistemov in infrastrukture pred poškodbami in uničenjem zaradi trčenj z vesoljskimi odpadki ali drugimi vesoljskimi objekti in posledicami vesoljskih vremenskih pojavov, vključno s sončnimi baklami (poznavanje razmer v vesolju (SSA – Space Situational Awareness)), spodbujanjem inovativnega zbiranja in prenosa podatkov ter infrastrukturo za arhiviranje podatkov in vzorcev;
satellite communication, advanced navigation and remote sensing technologies, covering the research essential for future generations of Union space systems (e.g. Galileo and Copernicus).
satelitskih komunikacij, naprednih navigacijskih tehnologij in tehnologij za daljinsko zaznavanje, vključno z raziskavami, ki so bistvenega pomena za prihodnje generacije vesoljskih sistemov Unije (npr. Galileo in Copernicus).
Enabling exploitation of space data
Omogočanje izrabe vesoljskih podatkov
The objective is to ensure more extensive utilisation of space data from existing, archived and future European missions in the scientific, public and commercial domain.
Cilj je doseči obsežnejšo znanstveno, javno in tržno uporabo vesoljskih podatkov, pridobljenih v okviru sedanjih, arhiviranih in prihodnjih evropskih misij.
Space systems produce information which often cannot be acquired in any other way.
Vesoljski sistemi zagotavljajo informacije, ki jih pogosto ni mogoče pridobiti na noben drug način.
Despite world-class European missions, publication figures show that data from European missions are not as likely to be used as data from US missions.
Iz objavljenih podatkov je razvidno, da pri podatkih, pridobljenih v okviru evropskih misij, kljub prvorazrednosti teh misij verjetnost uporabe ni tolikšna kot pri podatkih, pridobljenih v okviru misij ZDA.
A considerably increased exploitation of data from European satellites (scientific, public or commercial) can be achieved if further effort is made for the processing, archiving, validation, standardisation and sustainable availability of space data from European missions as well as to support the development of new information products and services resulting from those data and, where appropriate, in combination with data from ground-based observations.
Bistveno obsežnejše izkoriščanje podatkov, pridobljenih z evropskimi sateliti (znanstvenimi, javnimi ali komercialnimi), bi lahko dosegli z nadaljnjimi prizadevanji za obdelavo, arhiviranje, potrjevanje, standardizacijo in trajno razpoložljivost podatkov, pridobljenih iz vesolja v okviru evropskih misij, ter podporo razvoju novih informacijskih proizvodov in storitev, ki izhajajo iz teh podatkov, ter po potrebi v kombinaciji s podatki na podlagi zemeljskega opazovanja.
Innovations in data acquisition and processing, data fusion, and data dissemination and interoperability, in particular promotion of access to and exchange of earth science data and metadata, utilising also innovative ICT-enabled forms of collaboration, can ensure a higher return on investment of space infrastructure and contribute to tackling societal challenges.
Inovacije na področju pridobivanja, obdelave in zlivanja podatkov ter njihovega širjenja in interoperabilnosti, zlasti s spodbujanjem prostega dostopa do podatkov in metapodatkov v okviru vede o Zemlji ter njihove izmenjave, ki temeljijo na inovativnih IKT-podprtih oblikah sodelovanja, lahko zagotovijo višjo donosnost naložb v vesoljske infrastrukture in pripomorejo k premagovanju družbenih izzivov.
Calibration and validation of space data (for individual instruments, between instruments and missions, and with respect to in-situ objects) are key factors in the efficient use of space data in all domains, and there is a need to enhance the standardisation of space-derived data and reference frames.
Kalibracija in potrjevanje vesoljskih podatkov (za posamezne instrumente, med instrumenti in misijami ter glede na predmete na kraju samem) sta ključna za učinkovito uporabo vesoljskih podatkov na vseh področjih; treba pa je izboljšati standardizacijo podatkov iz vesolja in referenčne okvire.
Data access and exploitation of space missions is a matter that requires global coordination.
Dostop do podatkov iz vesoljskih misij in njihovo izrabo je treba globalno uskladiti.
For Earth observation data, harmonised approaches and best practices are partly achieved in coordination with the intergovernmental organisation Group on Earth Observation (GEO), aiming to sustain a Global Earth Observation System of Systems (GEOSS), in which the Union participates, namely by fully exploiting the Copernicus programme.
Za podatke, zbrane med opazovanjem Zemlje, se usklajeni pristopi in najboljše prakse delno dosegajo v sodelovanju z medvladno organizacijo Skupina za opazovanje Zemlje (GEO – Group on Earth Observation), ki naj bi podprla globalni sistem sistemov za opazovanje Zemlje ter v kateri sodeluje tudi Unija, in sicer s popolnim izkoristkom programa Copernicus.
A fast introduction of these innovations into the relevant application and decision making processes will be supported.
Podpore bo deležno hitro uvajanje teh inovacij v ustrezne aplikacije in postopke odločanja.
This includes as well the exploitation of data for further scientific investigation.
V to spada tudi izkoriščanje podatkov za nadaljnje znanstvene raziskave.
Enabling European research in support of international space partnerships
Omogočanje evropskih raziskav v podporo mednarodnih vesoljskih partnerstev
The objective is to support the European research and innovation contribution to long term international space partnerships.
Cilj je podpirati prispevek evropskih raziskav in inovacij k dolgoročnim mednarodnim vesoljskim partnerstvom.
Although space information provides great local benefits, space undertakings have a fundamentally global character.
Čeprav vesoljske informacije zagotavljajo veliko lokalnih koristi, imajo vesoljska podjetja bistveno globalen značaj.
This is particularly clear for the cosmic threat to Earth and space systems.
To je še zlasti razvidno pri kozmičnih nevarnostih za Zemljo in vesoljskih sistemih.
The loss of satellites due to space weather and space debris is estimated to cost around EUR 100 million a year.
Škoda zaradi izgube satelitov kot posledica vesoljskega vremena in odpadkov se ocenjuje na okrog 100 milijonov EUR letno.
Equally global are many space science and exploration projects.
Prav tako globalni so številni projekti na področju vesoljske znanosti in raziskovanja vesolja.
The development of cutting-edge space technology is increasingly taking place within such international partnerships, making access to such international projects an important success factor for European researchers and industry.
Razvoj vrhunskih vesoljskih tehnologij vedno pogosteje poteka v takih mednarodnih partnerstvih, zato je dostop do takih mednarodnih projektov pomemben dejavnik za uspeh evropskih raziskovalcev in industrije.
The Union contribution to such global space endeavours needs to be defined in long-term strategic roadmaps (10 years and more), aligning with the Union's space policy priorities, and in coordination with the Member States and internal European partners, such as ESA and National Space Agencies, and, when relevant, with international partners and with the space agencies of space-faring nations.
Prispevek Unije pri takih globalnih vesoljskih prizadevanjih je treba opredeliti v dolgoročnih strateških načrtih (10 let in več) ter ga uskladiti s prednostnimi nalogami Unije na področju vesoljske politike ter z državami članicami in evropskimi partnerji, kot so ESA in nacionalne vesoljske agencije, in, če je to smiselno, tudi z mednarodnimi partnerji ter vesoljskimi agencijami vesoljskih velesil.
The implementation priorities of space research and innovation under Horizon 2020 are in line with the Union's space policy priorities as defined by the Space Council and in the Commission Communication of 4 April 2011 entitled "Towards a space strategy for the European Union that benefits its citizens".
Prednostne naloge vesoljskih raziskav in inovacij v okviru Obzorja 2020 so v skladu s prednostnimi nalogami vesoljske politike EU, kot so opredeljene s strani Sveta za vesolje in v Sporočilu Komisije z dne 4. aprila 2011 z naslovom „Za vesoljsko strategijo Evropske unije, ki koristi državljanom“.