natgillin/translations-raw huggingface dataset:
EF impact assessment results shall subsequently be calculated for each EF impact category by multiplying the amount of each input/output by its CF and summing the contributions of all inputs/outputs within each category in order to obtain a single measure expressed in terms of an appropriate reference unit.
Nato je treba za vsako kategorijo vpliva okoljskega odtisa izračunati rezultate presoje vpliva okoljskega odtisa, in sicer tako, da se količina vsakega vhodnega/izhodnega toka pomnoži s karakterizacijskim faktorjem zadevnega toka in da se prispevki vseh vhodnih/izhodnih tokov v posamezni kategoriji seštejejo v enotno merilo, ki je izraženo kot ustrezna referenčna enota.
If CFs from the default method are not available for certain flows (e.g. a group of chemicals) of the Resource Use and Emissions Profile, then other approaches may be used for characterising these flows.
Če karakterizacijski faktorji pri privzeti metodi za nekatere tokove (npr. za skupino kemikalij) iz profila rabe virov in emisij niso na voljo, se lahko za karakterizacijo teh tokov uporabijo drugi pristopi.
In such circumstances, this shall be reported under “Additional Environmental Information”.
V takih primerih je treba to navesti v okviru „dodatnih okoljskih informacij“.
The characterisation models shall be scientifically and technically valid, and based upon distinct, identifiable environmental mechanisms [89] or reproducible empirical observations.
Karakterizacijski modeli morajo biti znanstveno in tehnično preverjeni pri čemer morajo temeljiti na posebnih in prepoznavnih okoljskih mehanizmih [89] ali ponovljivih empiričnih ugotovitvah.
Example: characterisation step in the EF Impact Assessment
Primer: faza karakterizacije pri presoji vpliva okoljskega odtisa
Climate Change:
Podnebne spremembe:
Amount (kg)
Količina (v kg)
equivalents (metric tonnes)
Ekvivalent CO2 (v metričnih tonah)
5,132 t CO2-eq.
5,132 ton ekvivalenta CO2
0,205 t CO2-eq.
0,205 tone ekvivalenta CO2
0 t CO2-eq.
0 ton ekvivalenta CO2
5,337 t CO2-eq.
5,337 ton ekvivalenta CO2
Acidification:
Zakisljevanje:
Mol H+ equivalents
Mol ekvivalenta vodika (H)
0 Mol H+ eq.
0 molov ekvivalenta H+
5,109 Mol H+ eq.
5,109 mola ekvivalenta H+
19,832 Mol H+ eq.
19,832 mola ekvivalenta H+
24,941 Mol H+ eq.
24,941 mola ekvivalenta H+
Normalisation is not a required but recommended step in which the EF impact assessment results are multiplied by normalisation factors in order to calculate and compare the magnitude of their contributions to the EF impact categories relative to a reference unit (typically the pressure related to that category caused by a whole country or an average citizen over one year).
Normalizacija ni obvezna, temveč priporočena faza, pri kateri se rezultati presoje vpliva okoljskega odtisa pomnožijo s faktorji normalizacije, da se izračuna in primerja obseg njihovega prispevka h kategorijam vpliva okoljskega odtisa glede na referenčno enoto (običajno obremenitev v zvezi z navedeno kategorijo, ki jo v enem letu povzroči celotna država ali povprečen državljan).
As a result, dimensionless normalised OEF results are obtained.
Tako se pridobijo brezdimenzijski in normalizirani rezultati okoljskega odtisa organizacij.
This allows the relevance of the contributions made by organisational processes/activities to be compared to the reference unit of the EF impact categories considered.
To omogoča primerjavo pomembnosti prispevkov postopkov/dejavnosti organizacij z referenčno enoto obravnavanih kategorij vpliva okoljskega odtisa.
Normalised OEF results do not, however, indicate the severity/relevance of the respective impacts, nor can they be aggregated across EF impact categories.
Vendar normalizirani rezultati okoljskega odtisa organizacij ne prikazujejo resnosti/pomembnosti posameznih vplivov in jih ni mogoče združiti prek kategorij vpliva okoljskega odtisa.
Normalisation is not a required but recommended step for OEF studies.
Normalizacija ni obvezna, temveč priporočena faza študij okoljskega odtisa organizacij.
If it is applied, the normalised OEF results shall be reported under “Additional Environmental Information”, with all methods and assumptions documented.
Če se ta faza uporabi, je treba normalizirane rezultate okoljskega odtisa organizacij navesti v okviru „dodatnih okoljskih informacij“, pri čemer je treba dokumentirati vse metode in predpostavke.
The normalised results shall not be aggregated as this implicitly applies weighting.
Normaliziranih rezultatov se ne sme združiti, ker to implicitno zahteva ponderiranje.
Results of the EF impact assessment prior to normalisation shall be reported alongside the normalised results.
Poleg normaliziranih rezultatov je treba navesti rezultate presoje vpliva okoljskega odtisa pred normalizacijo.
Weighting is not a required but optional step that may support the interpretation and communication of the results of the analysis.
Ponderiranje je neobvezna faza, ki lahko prispeva k razlagi in sporočanju rezultatov analize.
In this step, (normalised) environmental footprint results are multiplied by a set of weighting factors which reflect the perceived relative importance of the EF impact categories considered.
V tej fazi se (normalizirani) rezultati okoljskega odtisa pomnožijo s sklopom faktorjev ponderiranja, ki izražajo ugotovljen relativni pomen obravnavanih kategorij vplivov okoljskega odtisa.
Weighted OEF results can then be compared to assess their relative importance.
Ponderirani rezultati okoljskega odtisa organizacij se lahko nato med seboj primerjajo, da se oceni njihov relativni pomen.
Weighting is not a required but optional step for OEF studies.
Ponderiranje je neobvezna faza študij okoljskega odtisa organizacij.
If weighting is applied, the results shall be reported as “Additional Environmental Information”, with all methods and assumption documented.
Če se ta faza uporabi, je treba rezultate navesti v okviru „dodatnih okoljskih informacij“, pri čemer je treba dokumentirati vse metode in predpostavke.
Results of the EF impact assessment prior to weighting shall be reported alongside the weighted results.
Poleg ponderiranih rezultatov je treba navesti rezultate presoje vpliva okoljskega odtisa pred ponderiranjem.
The application of normalisation and weighting steps in OEF studies shall be consistent with the defined goals and scope of the study, including the intended applications. [91]
Uporaba postopkov normalizacije in ponderiranja pri študijah okoljskega odtisa organizacij mora biti skladna z opredeljenimi cilji in obsegom študije, vključno s predvideno uporabo [91].
Interpretation of the results of the OEF [92] study serves two purposes: The first is to ensure that the OEF model corresponds to the goals and quality requirements of the study.
Cilja razlage rezultatov študij okoljskega odtisa organizacij [92] sta dva: prvi je zagotoviti, da model okoljskega odtisa organizacij izpolnjuje cilje in zahteve glede kakovosti v zvezi s študijo.
In this sense, OEF interpretation may inform iterative improvements of the OEF model until all goals and requirements are met;
V tem smislu se lahko model okoljskega odtisa organizacij iterativno izboljšuje na podlagi razlage okoljskega odtisa organizacij, dokler niso izpolnjeni vsi cilji in zahteve;
The interpretation phase of an OEF study shall include the following steps: “assessment of the robustness of the OEF model”; “Identification of hotspots”; “estimation of uncertainty”; and “conclusions, limitations and recommendations”.
Faza razlage študije okoljskega odtisa organizacij mora vključevati naslednje korake: „oceno zanesljivosti modela okoljskega odtisa organizacij“, „opredelitev kritičnih točk“, „oceno negotovosti“ ter „sklepne ugotovitve, omejitve in priporočila“.
This shall include an assessment of the extent to which methodological choices influence the analytical outcomes.
Ta ocena mora vključevati oceno obsega vpliva metodoloških izbir na analitične rezultate.
Tools that should be used to assess the robustness of the OEF model include:
Orodja, ki bi jih bilo treba uporabiti za oceno zanesljivosti modela okoljskega odtisa organizacij, vključujejo:
This includes completeness of process coverage (i.e. all relevant processes at each supply chain stage considered have been included) and input/output coverage (i.e. material or energy inputs and emissions associated with each process have been included);
To vključuje oceno celovitosti glede pokritosti postopkov (tj. vključeni so vsi zadevni postopki vseh obravnavanih faz dobavne verige) in pokritosti vhodnih/izhodnih tokov (tj. vključeni so vhodni tokovi materiala ali energije in emisije vseh postopkov);
Sensitivity checks: assess the extent to which the results are determined by specific methodological choices and the impact of implementing alternative choices where these are identifiable.
preverjanja občutljivosti: ocena obsega vpliva posebnih metodoloških izbir na rezultate in vpliva izvajanja drugih izbir, kadar jih je mogoče opredeliti.
It is useful to structure sensitivity checks for each phase of the OEF study, including goal and scope definition, the Resource Use and Emissions Profile, and the EF impact assessment;
Dobro je, če so preverjanja občutljivosti izvedena v vsaki fazi študije okoljskega odtisa organizacij, vključno z opredelitvijo ciljev in obsega, profilom rabe virov in emisij ter presojo vpliva okoljskega odtisa.
Consistency checks: assess the extent to which assumptions, methods, and data quality considerations have been applied consistently throughout the OEF study.
preverjanja doslednosti: ocena doslednosti uporabe predpostavk, metod in pomislekov glede kakovosti podatkov v študiji okoljskega odtisa organizacij.
The assessment of the robustness of the OEF model shall include an assessment of the extent to which methodological choices such as system boundaries, data sources, allocation choices and coverage of EF impact categories influence the results.
Ocena zanesljivosti modela okoljskega odtisa organizacij mora vključevati oceno obsega vpliva metodoloških izbir, na primer glede meja sistema, virov podatkov, izbire dodelitve in pokritosti kategorij vpliva okoljskega odtisa, na rezultate.
These choices shall correspond to the requirements specified in this OEF Guide and shall be appropriate to the context.
Te izbire morajo izpolnjevati zahteve iz tega Priročnika o okoljskem odtisu organizacij, pri čemer morajo biti prilagojene okoliščinam.
Tools that should be used to assess the robustness of the OEF model are completeness checks, sensitivity checks and consistency checks.
Orodja, ki bi jih bilo treba uporabiti za oceno zanesljivosti modela okoljskega odtisa organizacij, so preverjanja celovitosti, občutljivosti in doslednosti.
Any issues flagged in this evaluation should be used to inform iterative improvements to the OEF study.
Kakršne koli težave, ugotovljene med tem vrednotenjem, bi bilo treba uporabiti za iterativne izboljšave študije okoljskega odtisa organizacij.
Once it has been ensured that the OEF model (e.g. choice of system boundaries, data sources and allocation choices) is robust and conforms to all aspects defined in the goal and scope definition phases, the next step is to identify the main contributing elements to the OEF results.
Potem ko se zagotovi, da je model okoljskega odtisa organizacij (npr. izbire glede meja sistema, virov podatkov in dodelitve) zanesljiv in skladen z vsemi vidiki, opredeljenimi v fazah opredelitve ciljev in področja uporabe, je treba opredeliti glavne elemente, ki vplivajo na rezultate okoljskega odtisa organizacij.
Contributing elements may be specific elements of the Product Portfolio, life cycle stages, processes, or individual material/energy inputs/outputs associated with a given stage or process in the Organisation supply chain.
Na rezultate lahko vplivajo specifični elementi portfelja izdelkov, faze življenjskega kroga, postopki ali posamezni vhodni/izhodni tokovi materiala/energije v določeni fazi ali postopku v dobavni verigi organizacije.
These are identified by systematically reviewing the OEF study results.
Ti elementi so določeni na podlagi sistematičnega pregleda rezultatov študij okoljskega odtisa organizacij.
OEF results shall be evaluated to assess the effect of supply-chain hotspots/weak points at the level of the input/output, process, and supply chain stage and to assess potential for improvements.
Rezultate okoljskega odtisa organizacij je treba ovrednotiti, da se ocenita vpliv kritičnih/šibkih točk v dobavni verigi na ravni vhodnega/izhodnega toka, postopka in dobavne verige ter možnost izboljšav.
Additional requirements for OEFSR
Dodatne zahteve glede sektorskih pravil o okoljskem odtisu organizacij
The OEFSR shall identify the most relevant EF impact categories for the sector.
V sektorskih pravilih o okoljskem odtisu organizacij morajo biti opredeljene najustreznejše kategorije vpliva okoljskega odtisa za zadevni sektor.
Estimating the uncertainties of the final OEF results supports iterative improvement of OEF studies.
Ocenjevanje negotovosti končnih rezultatov okoljskega odtisa organizacij je podlaga za iterativne izboljšave študij okoljskega odtisa organizacij.
It also helps the target audience to assess the robustness and applicability of the OEF study results.
Poleg tega je ciljni skupini v pomoč pri oceni zanesljivosti in uporabnosti rezultatov študije okoljskega odtisa organizacij.
There are two key sources of uncertainty in OEF studies:
Študije okoljskega odtisa organizacij vsebujejo dva ključna vira negotovosti:
Stochastic uncertainties (both parameter and model) for “Resource Use and Emissions Profile” data
Stohastične negotovosti (parametrov in modelov) v zvezi s podatki za „profil rabe virov in emisij“
In practice, it may be difficult to access estimates of uncertainty for all data used in an OEF study.
V praksi je morda težko dostopati do ocen negotovosti za vse podatke, uporabljene v študiji okoljskega odtisa organizacij.
At a minimum, efforts to accurately characterise stochastic uncertainty and its impact on modelling outcomes should focus on those processes identified as environmentally significant in the EF impact assessment and interpretation phases.
Zagotoviti bi bilo treba vsaj, da so prizadevanja za natančno opredelitev stohastične negotovosti in njenega vpliva na modeliranje rezultatov osredotočena zlasti na postopke, ki so bili v fazah presoje vpliva in razlage okoljskega odtisa opredeljeni kot okoljsko pomembni.
Choices-related uncertainties arise from methodological choices including modelling principles, system boundaries, choice of EF impact assessment models, and other assumptions related to time, technology, geography, etc. These are not readily amenable to statistical description, but rather can only be characterised via scenario model assessments (e.g. modelling worst and best-case scenarios for significant processes) and sensitivity analyses.
Negotovosti v zvezi z izbiro izhajajo iz metodoloških izbir, med drugim glede načel modeliranja, meja sistema, izbire modelov za presojo vpliva okoljskega odtisa ter drugih predpostavk v zvezi s časom, tehnologijo, geografskimi značilnostmi itd. Teh negotovosti ni mogoče statistično opisati, temveč jih je mogoče opredeliti le na podlagi ocen modelov scenarijev (npr. modeliranje najboljših in najslabših scenarijev za bistvene postopke) in analiz občutljivosti.
At least a qualitative description of the uncertainties of the final OEF results shall be provided for both data and choice related uncertainties separately, in order to facilitate an overall appreciation of the uncertainties of the study results.
Za negotovosti v zvezi s podatki in izbiro je treba ločeno zagotoviti vsaj kvalitativen opis negotovosti končnih rezultatov okoljskega odtisa organizacij, da se omogoči splošna ocena negotovosti rezultatov študije.
The OEFSR shall describe the uncertainties common to the sector and should identify the range in which results could be seen as not being significantly different in comparisons or comparative assertions.
V sektorskih pravilih o okoljskem odtisu organizacij morajo biti opisane negotovosti, ki so običajne za zadevni sektor, pri čemer mora biti opredeljen obseg, v katerem se lahko razlaga, da rezultati v primerjavah ali primerjalnih izjavah niso bistveno drugačni.
TIP: Quantitative uncertainty assessments may be calculated for variance associated with the “Resource Use and Emissions Profile” data using, for example, Monte Carlo simulations or other appropriate tools.
NASVET: Kvantitativne ocene negotovosti se lahko za odstopanje v zvezi s podatki za profil rabe virov in emisij izračunajo na primer s simulacijami Monte Carlo ali drugimi ustreznimi orodji.
The influence of choice-related uncertainties should be estimated at the upper and lower bounds through sensitivity analyses based on using scenario assessments.
Oceniti bi bilo treba zgornjo in spodnjo mejo vpliva negotovosti v zvezi z izbiro, pri čemer se uporabijo analize občutljivosti na podlagi ocen scenarijev.
The final aspect of the interpretation phase is to draw conclusions based on the results, answer the questions posed at the outset of the OEF study, and advance recommendations appropriate to the intended audience and context whilst explicitly taking into account any limitations to the robustness and applicability of the results.
Zadnji vidik faze razlage je oblikovanje sklepnih ugotovitev na podlagi rezultatov, odgovarjanje na vprašanja, postavljena na začetku študije okoljskega odtisa organizacij, in posredovanje priporočil, primernih za ciljno skupino in okvir, pri čemer je treba izrecno upoštevati morebitne omejitve zanesljivosti in uporabnosti rezultatov.
The OEF needs to be seen as complementary to other assessments and instruments such as site specific environmental impact assessments or chemical risk assessments.
Okoljski odtis organizacij je treba obravnavati kot dopolnitev drugih presoj in instrumentov, kot so presoje vplivov na okolje ali ocene nevarnosti kemikalij, ki so specifične za določeno območje.
Potential improvements should be identified such as, for example, cleaner technology techniques, changes in product design, supply chain management, environmental management systems (e.g., Eco-Management and Audit Scheme (EMAS) or ISO 14001), or other systematic approaches.
Opredeliti bi bilo treba možne izboljšave, na primer tehnike čistejše tehnologije, spremembe zasnove izdelka, upravljanje dobavne verige, sistemi okoljskega ravnanja (npr. sistem za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS) ali standard ISO 14001) ali druge sistematične pristope.
Conclusions, recommendations and limitations shall be described in accordance with the defined goals and scope of the OEF study.
Sklepne ugotovitve, priporočila in omejitve je treba opisati v skladu z opredeljenimi cilji ter obsegom študije okoljskega odtisa organizacij.
OEF studies to support comparative assertions [93] intended to be disclosed to the public shall be based both on this OEF Guide AND related OEFSRs.
Študije okoljskega odtisa organizacij, ki naj bi se uporabljale v podporo primerjalnim izjavam [93], ki bodo razkrite javnosti, morajo temeljiti na tem Priročniku o okoljskem odtisu organizacij IN na ustreznih sektorskih pravilih o okoljskem odtisu organizacij.
As required by ISO 14044:2006, for any comparative assertions intended to be disclosed to the public, it shall be carefully considered whether any differences in data quality and methodological choices used to model the compared organisations may influence the comparability of the outcomes.
V skladu z zahtevami iz standarda ISO 14044:2006 je treba pri vseh primerjalnih izjavah, ki bodo razkrite javnosti, dobro preučiti, ali lahko morebitne razlike v kakovosti podatkov in metodoloških izbirah, uporabljenih za modeliranje primerjanih organizacij, vplivajo na primerljivost rezultatov.
Any inconsistencies in defining system boundaries, inventory data quality, or EF impact assessment shall be considered and documented/reported.
Obravnavati in dokumentirati/sporočiti je treba vse neskladnosti pri opredelitvah meja sistema, kakovosti podatkov popisa ali presoji vpliva okoljskega odtisa.
Conclusions derived from the OEF study should include a summary of identified supply chain “hotspots” and the potential improvements associated with management interventions.
Sklepne ugotovitve na podlagi študije okoljskega odtisa organizacij bi morale zajemati povzetek opredeljenih „kritičnih točk“ dobavne verige in možne izboljšave, povezane z intervencijami upravljanja.
An OEF report shall provide a relevant, comprehensive, consistent, accurate, and transparent account of the study and of the calculated environmental impacts associated with the Organisation.
Poročilo o okoljskem odtisu organizacij mora vključevati ustrezen, celovit, dosleden, natančen in pregleden opis študije ter izračunanih vplivov na okolje, povezanih z organizacijo.
Effective OEF reporting requires that several criteria, both procedural (report quality) and substantive (report content), are met.
Za učinkovito poročanje o okoljskem odtisu organizacij mora biti izpolnjenih več postopkovnih (kakovost poročila) in vsebinskih (vsebina poročila) meril.
An OEF report consists of at least three elements: the Main Report, a Summary and an Annex.
Poročilo o okoljskem odtisu organizacij ima vsaj tri dele: glavno poročilo, povzetek in prilogo.
Confidential and proprietary information can be documented in a fourth element, a complementary Confidential Report.
Zaupne informacije in informacije z lastninsko pravico so lahko dokumentirane v četrtem delu, tj. dodatnem zaupnem poročilu.
The summary shall fulfil the same criteria about transparency, consistency, etc. as the main report.
Povzetek mora izpolnjevati enaka merila glede preglednosti, doslednosti itd. kot glavno poročilo.
The summary shall, at a minimum, include:
Povzetek mora vključevati vsaj:
A description of the system boundaries;
opis meja sistema;
The main results from the Resource Use and Emission Profile, and the EF impact assessment components: these shall be presented in such a way as to ensure the proper use of the information;
glavne rezultate iz profila rabe virov in emisij ter sestavne dele presoje vpliva okoljskega odtisa, ki morajo biti navedeni tako, da se zagotovi pravilna uporaba informacij;
A description of what has been achieved by the study, the recommendations made and conclusions drawn;
opis dosežkov študije, priporočila in sklepne ugotovitve;
The Main Report [94] shall, at a minimum, include the following components:
Glavno poročilo [94] mora vključevati vsaj:
The goal shall, as a minimum, include clear and concise statements with respect to the following aspects:
Cilj študije mora vključevati vsaj jasne ter kratke in jedrnate izjave v zvezi z naslednjimi vidiki:
Whether the study is intended for comparisons or for comparative assertions to be disclosed to the public (requiring an OEFSR);
ali je študija namenjena primerjavi ali primerjalnim izjavam, ki bodo razkrite javnosti (pri čemer so potrebna sektorska pravila o okoljskem odtisu organizacij);
The Scope of the study shall identify the Organisation in detail and address the overall approach used to establish the system boundaries.
Obseg študije: V okviru obsega študije je treba podrobno opredeliti organizacijo in obravnavati splošni pristop k določanju meja sistema.
The Scope of the study shall also address the data quality requirements.
V okviru obsega študije je treba obravnavati tudi zahteve glede kakovosti podatkov.
Finally, the Scope shall include a description of the methods applied for assessing potential environmental impacts and which EF impact categories, methods, normalisation and weighting sets are included.
Nazadnje mora študija zajemati opis metod, uporabljenih pri presoji potencialnih vplivov na okolje, ter opredelitev vključenih kategorij vpliva okoljskega odtisa, metod ter postopkov normalizacije in ponderiranja.
Description of the Organisation and defined Product Portfolio;
opis organizacije in opredeljenega portfelja izdelkov;
System boundaries (Organisational and OEF boundaries);
meja sistema (organizacijskih meja in meja okoljskega odtisa organizacij),
Data representativeness, appropriateness of data, and types/sources of required data and information;
reprezentativnost in ustreznost podatkov ter vrste/vire zahtevanih podatkov in informacij;