natgillin/translations-raw huggingface dataset:
External applications (e.g. communication to stakeholders or Business-to-Business (B2B) communication, relationships with public authorities or investors) cover a wide range of possibilities, including responding to investors’ information requests, marketing, benchmarking, and responding to requirements posed in environmental policies at European level or at the level of the individual Member States.
notranja uporaba lahko vključuje podporo za okoljsko upravljanje, opredelitev okoljskih kritičnih točk ter izboljšavo okolja in beleženje okoljske uspešnosti, pri čemer lahko implicitno vključuje tudi možnosti prihranka pri stroških; zunanja uporaba (npr. komuniciranje z zainteresiranimi stranmi ali med podjetji (B2B), odnosi z javnimi organi ali vlagatelji) zajema veliko različnih možnosti, vključno z odzivanjem na zahteve vlagateljev po informacijah, trženjem, primerjalnimi analizami in odzivanjem na zahteve okoljskih politik na evropski ravni ali na ravni posameznih držav članic;
Key requirements for OEF studies in relation to the intended application
Ključne zahteve za študije okoljskega odtisa organizacij v povezavi s predvideno uporabo
mandatory
obvezno
recommended (not mandatory)
priporočeno (neobvezno)
optional (not mandatory)
neobvezno (izbirno)
Meeting data quality requirements
Izpolnjevanje zahtev glede kakovosti podatkov
Multi-functionality hierarchy
Hierarhija večfunkcionalnosti
Interpretation of OEF results
Razlaga rezultatov okoljskega odtisa organizacij
Requires OEFSR
Zahteva po sektorskih pravilih o okoljskem odtisu organizacij
(claiming to be in line with the OEF Guide)
(domnevno v skladu s Priročnikom o okoljskem odtisu organizacij)
Without comparisons/comparative assertions
Brez primerjav/primerjalnih izjav
With comparisons/comparative assertions
S primerjavami/primerjalnimi izjavami
Requirements for OEF studies
Zahteve glede študij okoljskega odtisa organizacij
An Organisation Environmental Footprint (OEF) study shall be based on a life-cycle approach.
Študija okoljskega odtisa organizacij mora temeljiti na pristopu celotnega življenjskega kroga.
This Guide provides the information necessary to conduct an OEF study.
Ta priročnik vsebuje informacije, potrebne za izvedbo študije okoljskega odtisa organizacije.
The material in the Guide is presented in a sequential manner, in the order of the methodological phases that must be completed in calculating an OEF.
Gradivo v priročniku je predstavljeno v zaporedju, in sicer po vrstnem redu metodoloških faz, ki morajo biti zaključene pri izračunu okoljskega odtisa organizacij.
“Requirements” specify the methodological norms that shall/should be satisfied in order to achieve an OEF-compliant study.
„Zahteve“ določajo metodološke norme, ki jih je treba/bi jih bilo treba izpolniti za izvedbo študije v skladu s Priročnikom o okoljskem odtisu organizacij.
These are positioned in text boxes with single solid-line borders following the general description sections.
Te zahteve so navedene v besedilnih poljih, obrobljenih z enojno sklenjeno črto, in sicer po oddelkih s splošnim opisom.
Strict adherence to a core suite of analytical principles is required in order to achieve the objective of consistent, robust and reproducible OEF studies.
Za doseganje cilja priprave doslednih, zanesljivih in ponovljivih študij okoljskega odtisa organizacij je treba dosledno upoštevati temeljni sklop analitičnih načel.
These principles are intended to provide overarching guidance in the application of the OEF method.
Namen teh načel je zagotoviti splošna navodila za uporabo metode okoljskega odtisa organizacij.
They shall be considered with respect to each phase of OEF studies, from the articulation of study goals and definition of the scope of the study, through data collection, environmental impact assessment, reporting, and verification of study outcomes.
Upoštevati jih je treba v vsaki fazi študij okoljskega odtisa organizacij, in sicer od opredelitve ciljev in obsega študije, zbiranja podatkov in presoje vpliva na okolje do poročanja o rezultatih študije in njihovega preverjanja. Zahteve glede študij okoljskega odtisa organizacij
Users of this Guide shall observe the following principles in OEF studies:
Uporabniki tega priročnika morajo pri izvajanju študij okoljskega odtisa organizacij upoštevati naslednja načela:
All methods and data collected and used for the purpose of quantifying the OEF shall be as relevant to the study as possible.
Vse metode in podatki, zbrani in uporabljeni za količinsko opredelitev okoljskega odtisa organizacij, morajo čim bolj ustrezati študiji.
Quantification of the OEF shall include attention to all environmentally significant [11] material/energy flows and other environmental interventions as required for adherence to the defined system boundaries, the data requirements, and the impact assessment methods employed.
Količinska opredelitev okoljskega odtisa organizacij mora vključevati osredotočanje na vse okoljsko pomembne [11] tokove materiala/energije in druge posege v okolje, kot se zahteva za upoštevanje opredeljenih meja sistema, zahtev glede podatkov in uporabljenih metod presoje vpliva.(3) Doslednost
All reasonable efforts shall be taken to reduce uncertainties both in modelling and reporting of results.
Sprejeti je treba vse razumne ukrepe za zmanjšanje negotovosti pri modeliranju rezultatov in poročanju o njih.
OEF information shall be disclosed in such a way as to provide intended users with the necessary basis for decision making, and for stakeholders to assess its robustness and reliability.
Informacije o okoljskem odtisu organizacij morajo biti razkrite tako, da se predvidenim uporabnikom zagotovi osnova, potrebna za odločanje, zainteresiranim stranem pa možnost, da ocenijo zanesljivost teh informacij.
Principles for OEFSRs
Načela glede sektorskih pravil o okoljskem odtisu organizacij
Relationship with the OEF Guide
Povezava s Priročnikom o okoljskem odtisu organizacij
The methodological requirements set out for OEFSRs shall apply to OEF studies in addition to the requirements of the OEF Guide.
Poleg zahtev iz Priročnika o okoljskem odtisu organizacij je treba za študije okoljskega odtisa organizacij uporabiti tudi metodološke zahteve, ki so določene v sektorskih pravilih o okoljskem odtisu organizacij.
Where the OEFSRs provide more specific requirements than this OEF Guide, the specific requirements of the OEFSR shall be fulfilled.
Kadar so zahteve iz sektorskih pravil o okoljskem odtisu organizacij bolj specifične od zahtev iz tega Priročnika o okoljskem odtisu organizacij, morajo biti izpolnjene te specifične zahteve.
The process of developing OEFSRs shall be open and transparent and should include a consultation with selected interested parties.
Postopek razvoja sektorskih pravil o okoljskem odtisu organizacij mora biti odprt in pregleden, pri čemer bi moral vključevati posvetovanje z izbranimi zainteresiranimi stranmi.
The OEFSRs shall be peer reviewed.
Sektorska pravila o okoljskem odtisu organizacij morajo biti strokovno pregledana.
The results of OEFs that have been conducted in line with the OEF Guide and the relevant OEFSR document may be used to support the comparison of the environmental performance of organisations in the same sector on a life cycle basis, as well as to support comparative assertions (intended to be disclosed to the public).
Rezultati študij okoljskega odtisa organizacij, ki so bile izvedene v skladu s Priročnikom o okoljskem odtisu organizacij in ustreznimi sektorskimi pravili o okoljskem odtisu organizacij, se lahko uporabijo pri primerjavi okoljske uspešnosti organizacij iz istega sektorja na podlagi življenjskega kroga in pripravi primerjalnih izjav (ki naj bi bile razkrite javnosti).
A number of phases shall be completed in carrying out an OEF study in line with this Guide - i.e. Goal Definition, Scope Definition, Resource Use and Emissions Profile, Environmental Footprint Impact Assessment, and Environmental Footprint Interpretation and Reporting – see Figure 1.
Pri izvajanju študije okoljskega odtisa organizacij v skladu s tem priročnikom je treba zaključiti več faz, tj. opredelitev cilja, opredelitev obsega, profil rabe virov in emisij, presojo vpliva okoljskega odtisa ter razlago okoljskega odtisa in poročanje o njem – glej sliko 1.
Phases of an Organisation Environmental Footprint study
Faze študije okoljskega odtisa organizacij
Define goals of Organisation Environmental footprint study
Opredelitev ciljev študije okoljskega odtisa organizacij
Define scope of Organisation Environmental footprint study
Opredelitev obsega študije okoljskega odtisa organizacij
Documenting the Resource Use and Emissions Profile
Dokumentiranje profila rabe virov in emisij
In addition to providing general guidance and requirements for OEF studies, this OEF Guide also specifies the requirements for developing OEFSRs.
V tem Priročniku o okoljskem odtisu organizacij so poleg splošnih navodil in zahtev za študije okoljskega odtisa organizacij določene tudi zahteve za razvoj sektorskih pravil o okoljskem odtisu organizacij.
OEFSRs will play an important role in increasing the reproducibility, consistency (and therefore comparability between OEF calculations within organisations of the same sector), and relevance of OEF studies.
Sektorska pravila o okoljskem odtisu organizacij bodo imela pomembno vlogo pri povečanju ponovljivosti, doslednosti (ter se tem tudi primerljivosti med izračuni okoljskega odtisa organizacij znotraj istega sektorja) in ustreznosti študij okoljskega odtisa organizacij.
OEFSRs will help focus on the most important parameters, thus also possibly reducing the time, efforts and costs involved in completing an OEF study.
Sektorska pravila o okoljskem odtisu organizacij bodo prispevala k osredotočanju na najpomembnejše parametre, s čimer se bo tudi skrajšal čas ter zmanjšal obseg prizadevanj in stroškov, povezanih z dokončanjem študije okoljskega odtisa organizacij.
The objective is to ensure that OEFSRs are developed according to the OEF Guide and that they provide the required further specifications to achieve comparability, increased reproducibility, consistency, relevance, focus and efficiency of OEF studies.
Cilj je zagotoviti, da se sektorska pravila o okoljskem odtisu organizacij razvijajo v skladu s Priročnikom o okoljskem odtisu organizacij in da določajo nadaljnje specifikacije, ki so potrebne za doseganje primerljivosti ter večje ponovljivosti, doslednosti, ustreznosti, ciljne usmerjenosti in učinkovitosti študij okoljskega odtisa organizacij.
OEFSRs should aim to focus OEF studies on those aspects and parameters that are most pertinent in determining the environmental performance of the sector.
Sektorska pravila o okoljskem odtisu organizacij naj bi prispevala k temu, da so študije okoljskega odtisa organizacij osredotočene na vidike in parametre, ki so najustreznejši za določitev okoljske uspešnosti zadevnega sektorja.
An OEFSR shall/should/may further specify requirements made in this OEF Guide and add new requirements where the more general OEF Guide gives several options.
Sektorska pravila o okoljskem odtisu organizacij morajo/bi morala/lahko podrobneje določajo zahteve iz tega Priročnika o okoljskem odtisu organizacij in nove zahteve, kadar je v splošnejšem Priročniku o okoljskem odtisu organizacij na voljo več možnosti.
This OEF Guide defines key areas to be covered in OEFSRs.
V tem Priročniku o okoljskem odtisu organizacij so opredeljena ključna področja, ki morajo biti zajeta v sektorskih pravilih o okoljskem odtisu organizacij.
These include, for example:
Ta področja na primer vključujejo:
Choice and description of system boundaries (Organisational boundaries and OEF boundaries);
izbiro in opis meja sistema (organizacijskih meja in meja okoljskega odtisa organizacij);
Defining the reporting interval and the time span of the use stage to be considered;
opredelitev obdobja poročanja in trajanja faze uporabe, ki ju je treba upoštevati;
Defining relevant/irrelevant environmental aspects [13];
opredelitev pomembnih/nepomembnih okoljskih vidikov [13];
Description of the information to be included in the use and EOL stages, if considered in the analysis;
opis informacij, ki jih je treba vključiti v fazo uporabe in konca življenjskega kroga, če so upoštevane v analizi;
How to compile the Product [14] Portfolio , including key related reference flow(s) [15];
način priprave portfelja izdelkov [14], vključno s ključnimi povezanimi referenčnimi tokovi [15];
Choice of underlying data, indicating which data are to be directly collected (specific) and which may be generic [16], and providing guidance on possible data sources;Specific rules for solving the multi-functionality [17] issues of key processes/activities for the sector;Review requirements;
izbiro temeljnih podatkov, ki določajo, katere podatke je treba zbrati neposredno (specifični podatki) in kateri so lahko splošni [16], ter zagotavljanje navodil o morebitnih virih podatkov;specifična pravila za reševanje težav v zvezi z večfunkcionalnostjo [17] ključnih postopkov/dejavnosti v sektorju;zahteve glede pregleda;
Reporting requirements.
zahteve glede poročanja.
If the OEF studies are not to be used for comparative assertions intended to be disclosed to the public, they may be carried out without using OEFSRs.
Če študije okoljskega odtisa organizacij niso namenjene oblikovanju primerjalnih izjav, ki bodo razkrite javnosti, se lahko izvajajo tudi brez uporabe sektorskih pravil o okoljskem odtisu organizacij.
In the absence of OEFSRs for the reference sector, the key areas which would be covered by OEFSRs (as listed throughout this OEF Guide) shall be specified, justified and explicitly reported in the OEF study.
Če sektorska pravila o okoljskem odtisu organizacij za referenčni sektor niso določena, morajo biti ključna področja, ki bi bila zajeta v sektorskih pravilih o okoljskem odtisu organizacij (kot so navedena v tem Priročniku o okoljskem odtisu organizacij), navedena, utemeljena in izrecno evidentirana v študiji okoljskega odtisa organizacij.
Additional requirements for OEFSRs
Dodatne zahteve glede sektorskih pravil o okoljskem odtisu organizacij
OEFSRs should aim to focus OEF studies on those aspects and parameters which are most pertinent to determining the environmental performance of the sector.
Sektorska pravila o okoljskem odtisu organizacij naj bi prispevala k temu, da so študije okoljskega odtisa organizacij osredotočene na vidike in parametre, ki so najustreznejši za določitev okoljske uspešnosti zadevnega sektorja.
One NACE code is assigned to each unit recorded in statistical business registers, according to its principal economic activity.
Koda NACE je dodeljena vsaki enoti, ki je zabeležena v statističnih poslovnih registrih, in sicer glede na njeno glavno gospodarsko dejavnost.
The principal activity is the activity which contributes most to the added value of the unit.
Glavna dejavnost je dejavnost, ki največ prispeva k dodani vrednosti enote.
As NACE is derived from the United Nations’ International Standard Industrial Classification of All Economic Activities (ISIC), the two classification systems are very similar, but NACE is more detailed than ISIC.
Ker klasifikacija NACE izhaja iz Mednarodne standardne klasifikacije gospodarskih dejavnosti (ISIC) Združenih narodov, sta si sistema klasifikacije med seboj zelo podobna, vendar je klasifikacija NACE podrobnejša od klasifikacije ISIC.
The assignment of the NACE code is helped by the explanatory notes of NACE, decisions taken by the NACE management committee, correspondence tables and reference to Classification of Products by Activity (CPA).
Koda NACE je dodeljena na podlagi pojasnil h klasifikaciji NACE, odločitev, ki jih sprejme upravljalni odbor NACE, in korelacijskih tabel ter ob upoštevanju klasifikacije proizvodov po dejavnosti (CPA).
An activity as defined here “may consist of one simple process (for example weaving), but may also cover a whole range of sub-processes, each mentioned in different categories of the classification (for example, the manufacturing of a car consists of specific activities such as casting, forging, welding, assembling, painting, etc.). If the production process is organised as an integrated series of elementary activities within the same statistical unit, the whole combination is regarded as one activity” [19].
Dejavnost, kot je opredeljena v tem primeru, „je lahko sestavljena iz enega preprostega postopka (na primer tkanja), vendar lahko zajema tudi več različnih podpostopkov, pri čemer je vsak naveden v različnih kategorijah klasifikacije (proizvodnja avtomobila na primer zajema specifične dejavnosti, kot so ulivanje, kovanje, varjenje, sestavljanje, barvanje itd.). Če je proizvodni postopek organiziran kot celovit sklop osnovnih dejavnosti znotraj iste statistične enote, se celotna kombinacija obravnava kot ena dejavnost“ [19].
NACE consists of a hierarchical structure as follows [20]:
Klasifikacija NACE ima naslednjo hierarhično strukturo [20]:
ISIC and NACE have the same codes at the highest levels, but NACE is more detailed at the lower levels.
Kode klasifikacij ISIC in NACE so na najvišjih ravneh enake, na nižjih ravneh pa je klasifikacija NACE podrobnejša.
As the NACE code in the context of this study applies to the sector level, at a minimum a 2-digit code (i.e. division level) shall be assigned [21].
Ker se v okviru te študije koda NACE uporablja za sektorsko raven, mora biti dodeljena najmanj dvomestna koda (tj. oddelčna raven) [21].
This complies with the ISIC coding system.
To je tudi skladno s sistemom kod ISIC.
For multi-sector companies, all identifiable NACE codes related to their Product Portfolio shall be assigned.
V primeru večsektorskih podjetij morajo biti dodeljene vse določljive kode NACE, ki so povezane z njihovim portfeljem izdelkov.
A company manufacturing t-shirts and trousers belongs to the sector of manufacturers of wearing apparel.
Podjetje, ki proizvaja majice in hlače, spada v sektor proizvajalcev oblačil.
The NACE (and ISIC) code of the sector representing manufacturers of wearing apparel is 14.
Koda NACE (in ISIC) za sektor proizvajalcev oblačil je 14.
If the company does include processes for finishing of the textiles (e.g. bleaching of jeans), it also belongs to the sector representing manufacturers of textiles.
Če podjetje izvaja postopke za končno obdelavo tekstilnih izdelkov (npr. beljenje kavbojk), spada tudi v sektor proizvajalcev tekstilnih izdelkov.
The NACE (and ISIC) code related to the sector representing manufacturers of textile is 13.
Koda NACE (in ISIC) za sektor proizvajalcev tekstilnih izdelkov je 13.
Both NACE codes 13 and 14 shall therefore be assigned to the company.
Zato morata biti podjetju dodeljeni obe kodi NACE, tj. kodi 13 in 14.
The sector should be defined so that it accommodates all relevant organisations in that sector.
Sektor naj bi bil opredeljen tako, da zajema vse ustrezne organizacije v zadevnem sektorju.
However, it must also be specific enough to facilitate the formulation of appropriately representative and prescriptive OEFSRs above and beyond those specified in the OEF Guide.
Hkrati mora biti opredelitev dovolj specifična, da omogoča oblikovanje ustrezno reprezentativnih in zavezujočih sektorskih pravil o okoljskem odtisu organizacij, ki presegajo pravila iz Priročnika o okoljskem odtisu organizacij.
The OEFSRs are, therefore, defined primarily with reference to the activities characteristic of the sector, as represented in a typical Product Portfolio.
Zato so sektorska pravila o okoljskem odtisu organizacij opredeljena predvsem ob upoštevanju dejavnosti, ki so značilne za sektor, kot je predstavljeno v tipičnem portfelju izdelkov.
To identify the set of activities by which organisations may be grouped under an OEFSR, several criteria should be considered:
Pri opredelitvi sklopa dejavnosti, po katerih je mogoča razporeditev organizacij v skladu s sektorskimi pravili o okoljskem odtisu organizacij, naj bi se upoštevala naslednja merila:
The organisations should provide similar goods/services;
organizacije naj bi ponujale podobno blago/storitve;
The relevant environmental impacts related to the activities of the organisations can be described by a similar set of environmental footprint impact categories, methods, and other indicators;
zadevni vplivi na okolje, ki so povezani z dejavnostmi organizacij, se lahko opišejo s podobnim sklopom kategorij vplivov okoljskega odtisa, metod in drugih kazalnikov;
The organisations should have similar Organisational boundaries and source a sufficiently similar profile of product inputs [22].
organizacije naj bi imele podobne organizacijske meje in dovolj podoben profil vhodnih tokov [22]. Dodatne zahteve glede sektorskih pravil o okoljskem odtisu organizacij
OEFSRs shall be based on at a minimum a two-digit code division of NACE codes (default option).
Sektorska pravila o okoljskem odtisu organizacij morajo temeljiti najmanj na dvomestni številčni oddelčni kodi NACE (privzeta možnost).
However, OEFSRs may allow for (justified) deviations (e.g. allow for three-digits) if the complexity of the sector demands it.
Vendar se lahko dopuščajo (utemeljena) odstopanja (npr. trimestne kode), če je to potrebno zaradi kompleksnosti sektorja.
Where multiple production routes for similar Product Portfolios defined using alternative NACE codes are identifiable, the OEFSR shall accommodate all such NACE codes.
Če je več proizvodnih linij za podobne portfelje izdelkov opredeljenih na podlagi nadomestnih kod NACE, morajo sektorska pravila o okoljskem odtisu organizacij zajemati vse take kode NACE.
Goal definition is the first step of an OEF study, and sets the overall context for the study.
Opredelitev ciljev je prva faza študije okoljskega odtisa organizacij in določa njen splošni okvir.
The purpose of clearly articulating goals is to ensure that the analytical aims, methods, results and intended applications are optimally aligned, and that a shared vision is in place to guide the participants in the study.
Namen jasne opredelitve ciljev je zagotoviti, da so analitični cilji, metode, rezultati in predvideni načini uporabe optimalno usklajeni ter da se oblikuje skupna vizija za usmerjanje udeležencev v študiji.
An important element of the goal definition phase is to identify the intended applications of the study, and the associated necessary degree of analytical depth and rigor.
V fazi opredelitve ciljev je pomembno določiti predvidene načine uporabe študije ter povezano potrebno stopnjo analitične globine in natančnosti.
In turn, this should be reflected in the defined study limitations (scope definition phase).
To bi se moralo izražati v opredeljenih omejitvah študije (faza opredelitve obsega).
For analyses geared towards e.g. least-environmental cost sourcing, product design, benchmarking or reporting, fully quantitative studies in conformance with the analytical requirements specified in this OEF Guide will be necessary.
Za analize, ki so na primer usmerjene v pridobivanje virov z najnižjimi okoljskimi stroški, oblikovanje izdelkov, primerjalne analize ali poročanje, bodo potrebne v celoti kvantitativne študije v skladu z analitičnimi zahtevami iz tega Priročnika o okoljskem odtisu organizacij.
Combined approaches are also possible if only certain parts of the supply chain are subject to quantitative analysis and others to qualitative descriptions of potential environmental hotspots in a single OEF study (for example, a quantitative cradle-to-gate [23] analysis combined with qualitative descriptions of gate-to-grave [24] environmental considerations or with quantitative analyses of the use and EOL stages for selected representative product types).
V okviru ene same študije okoljskega odtisa organizacij so možni tudi kombinirani pristopi, in sicer kadar so le nekateri deli dobavne verige predmet kvantitativne analize, medtem ko so drugi deli predmet kvalitativnih opisov potencialnih okoljskih kritičnih točk (na primer kvantitativna analiza po načelu „od zibelke do vrat“ [23] v kombinaciji s kvalitativnimi opisi okoljskih preudarkov po načelu „od vrat do groba“ [24] ali s kvantitativnimi analizami faze uporabe in konca življenjskega kroga za izbrane reprezentativne vrste izdelkov).