natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Such knowledge provider functions can relate notably to the EIT headquarters becoming an information broker and resourceful interlocutor, e.g. in fostering cross-KIC exchange and mutual learning, facilitating relations with the Union institutions and other key organisations, such as the Organisation for Economic Co-operation and Development (OECD), or on specific horizontal issues, such as counselling on IP, technology and knowledge transfer, benchmarking against international best practices, or undertaking anticipation and foresight studies to identify future directions for the EIT and the KICs.
Take funkcije ponudnika znanja se lahko zlasti nanašajo na to, da sedež EIT postane posrednik informacij in premišljen sogovornik, npr. pri spodbujanju izmenjave in vzajemnega učenja med SZI, olajševanju odnosov z institucijami Unije in drugimi ključnimi organizacijami, kot je Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD), ali glede specifičnih horizontalnih vprašanj, kot je svetovanje glede intelektualne lastnine, prenos tehnologije in znanja, primerjanje z najboljšimi mednarodnimi praksami ali izvajanje študij predvidevanj za opredelitev prihodnjih usmeritev za EIT in SZI.
The EIT and KICs should decide together where these tasks can be most effectively dealt with.
EIT in SZI bi se morali skupaj odločiti, kje se lahko te naloge najučinkoviteje obravnavajo.
In this regard, it will be of crucial importance for the EIT and the KICs to establish viable mechanisms for systematic collaboration around horizontal issues.
V tem pogledu bo bistvenega pomena za EIT in SZI, da vzpostavijo izvedljive mehanizme za sistematično sodelovanje glede horizontalnih vprašanj.
Active exchange and mutual learning with other initiatives should be a cornerstone of the EIT's efforts in testing out new innovation models.
Dejavna izmenjava in vzajemno učenje z drugimi pobudami bi morala biti temelj prizadevanj EIT pri preskušanju novih inovativnih modelov.
The EIT therefore needs to tap into existing best practices and external expertise in order to become the reference body for innovation it aspires to.
EIT mora zato izkoriščati obstoječe najboljše prakse in zunanje strokovno znanje, da bi postal referenčni organ za inovacije, za kar si prizadeva.
It is therefore indispensable for the Governing Board to take its decisions informed by the insights and needs of the innovation actors on the ground, and in the context of the wider European framework.
Zato je nujno, da upravni odbor svoje odločitve sprejema na podlagi poznavanja spoznanj in potreb inovacijskih akterjev na terenu in v okviru širšega evropskega okvira.
By embracing a culture of openness and external engagement, the EIT can actively promote the take-up and acceptance of new innovations by society at large.
S sprejemanjem kulture odprtosti in zunanjega angažiranja lahko EIT dejavno spodbuja prevzemanje in sprejemanje novih inovacij v širši družbi.
To this end, the EIT will directly engage with Member States and other stakeholders from across the innovation chain, generating beneficial effects on both sides.
V ta namen bo EIT neposredno sodeloval z državami članicami in drugimi zainteresiranimi stranmi iz celotne inovacijske verige in s tem ustvarjal koristne učinke na obeh straneh.
In order to render such dialogue and exchange more systematic, the setting up of an EIT Stakeholder Forum, bringing together the wider community of stakeholders around horizontal issues, could be an appropriate tool to facilitate a two-way, interactive communication.
Da bi tak dialog in izmenjava postala bolj sistematična, bi lahko bila vzpostavitev foruma zainteresiranih strani v okviru EIT, ki bi združevala širšo skupnost zainteresiranih strani okrog horizontalnih vprašanj, primerno orodje za omogočanje dvosmerne, interaktivne komunikacije.
Stakeholders will include representatives of national and regional authorities, organized interests and individual entities from business, higher education, and research, cluster organisations, as well as other interested parties from across the knowledge triangle.
Zainteresirane strani bodo predstavniki nacionalnih in regionalnih organov, organizirani interesi in posamezni subjekti s področja podjetništva, visokošolskega izobraževanja in raziskav, organizacij grozdov ter druge zainteresirane strani iz celotnega trikotnika znanja.
Member States' representatives shall meet in a special configuration, within the Stakeholder Forum, to guarantee an appropriate communication and flow of information with the EIT, and be informed of the achievements, give advice to, and share experiences with, the EIT and the KICs.
Predstavniki držav članic se sestajajo v posebni sestavi v forumu zainteresiranih strani, da se zagotovi ustrezna komunikacija in izmenjava informacij z EIT, ter se obvestijo o dosežkih, svetujejo EIT in SZI ter z njimi delijo izkušnje.
The special configuration of Member States' representatives within the Stakeholder Forum shall also ensure appropriate synergies and complementarities between EIT and KIC activities with national programmes and initiatives, including the potential national co-financing of KIC activities.
Posebna sestava predstavnikov držav članic v forumu zainteresiranih strani zagotavlja tudi ustrezne sinergije in dopolnjevanje med dejavnostmi EIT in SZI ter nacionalnimi programi in pobudami, vključno z možnostjo nacionalnega sofinanciranja dejavnosti SZI.
The organisation of the Stakeholder Forum has been incorporated in the modified Regulation (EC) No 294/2008.
Organizacija foruma zainteresiranih strani je bila vključena v spremenjeno Uredbo (ES) št. 294/2008.
Moreover, active consultation with other Union institutions, in particular with relevant services of the Commission, from early on in the process will help to maximise synergies and mutual learning with other Union initiatives.
Poleg tega bo dejavno posvetovanje z drugimi institucijami Unije, zlasti z zadevnimi službami Komisije, od samega začetka v procesu pomagalo v največji meri povečati sinergije in vzajemno učenje z drugimi pobudami Unije.
The EIT designed an original funding model which builds on joint strengths and resources of existing excellent organisations;
EIT je oblikoval izviren model financiranja, ki gradi na skupnih prednostih in virih obstoječih odličnih organizacij;
EIT funding acts as a catalyst to leverage and pool together supplementary financial resources from a wide range of public and private partners.
financiranje EIT deluje kot katalizator za spodbujanje in združevanje dopolnilnih finančnih virov iz široke palete javnih in zasebnih partnerjev.
On this basis, the EIT provides on average up to 25 % of the total KIC funding, while the remaining minimum 75 % of a KIC's overall budget should come from non-EIT sources.
Na tej podlagi EIT zagotavlja povprečno do 25 % skupnega financiranja SZI, medtem ko bi moralo preostalih najmanj 75 % celotnega proračuna SZI priti iz drugih virov, ki niso povezani z EIT.
This includes KIC partners' own revenues and resources, but also public funding at national, regional and Union level, in particular the – current and future – Structural Funds and the Framework Programme for Research and Innovation.
To vključuje lastne prihodke in vire partnerjev SZI, pa tudi javno financiranje na nacionalni in regionalni ravni ter ravni Unije, zlasti sedanje in prihodnje strukturne sklade in okvirni program za raziskave in inovacije.
In the latter case the KICs (or some of their partners) apply for funding in accordance with the respective rules of the programmes and on an equal footing with other applicants.
Pri slednjem SZI (ali nekateri njihovi partnerji) zaprosijo za financiranje v skladu s posameznimi pravili programov in enakopravno z drugimi prosilci.
The contribution from KIC partners is not a classic grant "co-financing" requirement, but a pre-requisite for a minimum level of involvement of existing organisations and their financial commitment to the KIC.
Prispevek partnerjev SZI ni klasična zahteva za „sofinanciranje“ z nepovratnimi sredstvi, temveč je predpogoj za najnižjo raven sodelovanja obstoječih organizacij in njihovih finančnih obveznosti do SZI.
This bottom-up approach guarantees strong commitment from KIC partners, incentivizes investment and stimulates structural and organizational change among KIC partners and beyond.
Ta pristop od spodaj navzgor jamči močno zavezanost partnerjev SZI, spodbuja vlaganje ter strukturne in organizacijske spremembe med partnerji SZI ter širše.
The experience of the initial KICs shows that industry is financially committed to the delivery of the KIC business plans and that the share of the KIC budget from industrial partners amounts to between 20 % to 30 % of the total KIC annual budget.
Izkušnje prvih SZI kažejo, da je industrija finančno zavezana izvajanju poslovnih načrtov SZI in da delež industrijskih partnerjev v proračunu SZI znaša med 20 % in 30 % celotnega letnega proračuna SZI.
The EIT funding is foreseen only for "KIC added value activities", namely activities that allow the integration of the knowledge triangle (higher education, research and innovation) policies and partners within and across the KIC, in accordance with the objectives and priorities laid down in the KIC business plans.
Financiranje EIT je predvideno samo za „dejavnosti SZI z dodano vrednostjo“, in sicer dejavnosti, ki omogočajo povezovanje trikotnika znanja (visokošolsko izobraževanje, raziskave in inovacije), in partnerjev znotraj SZI in med njimi, v skladu s cilji in prednostnimi nalogami iz poslovnih načrtov SZI.
It includes in particular basic and applied research, innovation, education, entrepreneurship and business creation projects of the KICs, which top up investment in well-established activities (eg. existing research projects).
Vključuje zlasti osnovne in uporabne raziskave, inovacije, izobraževalne in podjetniške projekte ter projekte ustanavljanja podjetij v okviru SZI, ki dopolnjujejo naložbo v dobro utečene dejavnosti (npr. obstoječe raziskovalne projekte).
The administration, management and coordination activities of the KIC should also be covered by the EIT contribution.
V finančnem prispevku EIT bi morale biti prav tako vključene upravne, upravljavske in usklajevalne dejavnosti SZI.
KICs go through various development phases with different characteristics of their total budgets before reaching cruising speed.
SZI gredo skozi različne razvojne faze z različnimi značilnostmi njihovih skupnih proračunov, preden dosežejo raven ustaljenega delovanja.
The absorption capacity of a KIC is relatively limited at the very beginning, but develops substantially over the following years.
Absorpcijska zmogljivost SZI je na samem začetku relativno omejena, vendar se v naslednjih letih znatno poveča.
After an initial set-up phase of two years, KIC budgets should grow substantially and KICs can mobilise a significant level of new resources from existing and new partners in a relatively short time.
Po začetni dveletni fazi vzpostavitve bi se morali proračuni SZI znatno povečati, SZI pa lahko mobilizirajo znatno raven novih sredstev od obstoječih in novih partnerjev v sorazmerno kratkem času.
To reach a sufficient critical mass and to achieve impact at European level, KIC annual budgets will be between EUR 250-450 million at cruising speed, depending on the strategy, partnership and market potential of each individual KICs.
Da bi dosegli zadostno kritično maso in učinek na evropski ravni, bodo letni proračuni SZI znašali med 250 in 450 milijonov EUR pri ustaljenem delovanju, odvisno od strategije, partnerstva in tržnih možnosti vsake posamezne SZI.
EIT funding will continue to be provided for certain KIC added value activities where EIT investment brings substantial returns, such as education, business creation, co-location, outreach and dissemination.
Financiranje EIT se bo še naprej zagotavljalo za nekatere dejavnosti SZI z dodano vrednostjo, pri katerih naložba EIT prinaša precejšne donose, kot so izobraževanje, ustanavljanje podjetij, kolokacija, dejavnosti ozaveščanja in razširjanje.
Currently, the EIT funding to the KICs is carried out solely via grants.
Trenutno EIT financira SZI izključno z nepovratnimi sredstvi.
In the next Multiannual Financial Framework (MFF 2014-2020) new financial mechanisms may be established via debt or equity instruments.
V naslednjem večletnem finančnem okviru (2014–2020) utegnejo biti vzpostavljeni novi finančni mehanizmi na podlagi dolžniških ali lastniških instrumentov.
As an 'investor' in KICs, the EIT will follow these developments closely, and will encourage KICs access to make full use of them, facilitating and coordinating access if appropriate.
Kot „vlagatelj“ v SZI bo EIT ta razvoj skrbno spremljal in spodbujal SZI, da jih v polni meri izkoristijo, pri čemer bo po potrebi olajševal in usklajeval dostop do teh instrumentov.
EIT budget needs
Proračunske potrebe EIT
Around EUR 1695 million (62,5 % of the total EIT budget) is envisaged to fund the KICs designated in 2009 and already operating at the cruising speed;
Približno 1695 milijarde EUR (62,5 % celotnega proračuna EIT) je predvideno za financiranje SZI, ki so bile določene v letu 2009 in že ustaljeno delujejo;
EUR 542 million (20 %) is envisaged for the second wave of KICs, EUR 249 million (9,2 %) for the third wave and EUR 35 million (1,3 %) for the final wave.
542 milijonov EUR (20 %) je predvideno za drugi val SZI, 249 milijonov EUR (9,2 %) za tretji val in 35 milijonov EUR (1,3 %) za zadnji val.
Therefore, the projected EIT budget for the KICs in the period 2014-2020 equals to EUR 2,5 billion (93 % of the EIT total budget for the period 2014/2020).
Tako predvideni proračun EIT za SZI v obdobju 2014–2020 znaša 2,5 milijarde EUR (93 % celotnega proračuna EIT za obdobje 2014–2020).
Through the EIT's strong leverage effect, the KICs are expected to mobilise a further EUR 7,5 billion of other public and private sources.
Z močnim učinkom finančnega vzvoda EIT se pričakuje, da bodo SZI mobilizirale 7,5 milijarde EUR iz drugih javnih in zasebnih virov.
The EIT will also engage in a number of dissemination and outreach activities, including providing support for structured mobility within the RIS, which will significantly enhance the impact of its operations across Europe.
EIT bo prav tako sodeloval v številnih dejavnostih razširjanja ter ozaveščanja, tudi pri zagotavljanju podpore za strukturirano mobilnost v okviru RIS, kar bo znatno izboljšalo učinke njegovih operacij po vsej Evropi.
Moreover, a number of horizontal supporting and monitoring services will provide added value and efficiency gains for KIC activities.
Poleg tega bo več horizontalnih podpornih storitev in storitev spremljanja zagotovilo dodano vrednost in povečale učinkovitost dejavnosti SZI.
In implementing and developing these activities, the EIT will need to follow a strategy aimed at a high efficiency ratio, i.e. a maximum of impact to be achieved through light-touch mechanisms.
Pri izvajanju in razvijanju teh dejavnosti se bo EIT moral ravnati po strategiji, katere cilj je visoko razmerje učinkovitosti, tj. največji učinek, ki se doseže z neobvezujočimi mehanizmi.
Around EUR 125 million (4,6 %) of the EIT budget is needed to implement these activities.
Za izvajanje teh dejavnosti je potrebno okoli 125 milijona EUR (4,6 %) proračuna EIT.
If the EIT is to pioneer new models of open innovation and simplification, this should be reflected in its approach to administration.
Če naj EIT kot prvi razvije nove modele odprtih inovacij in poenostavitev, bi bilo to treba upoštevati pri njegovem pristopu k upravljanju.
The EIT headquarters needs to be a lean organisation, which follows a strategic approach towards tapping into expertise whenever needed, but without creating unnecessarily heavy and permanent structures.
Sedež EIT mora biti racionalizirana organizacija, ki uporablja strateški pristop, usmerjen k izkoriščanju strokovnega znanja, kadar koli je to potrebno, toda brez ustvarjanja prevelikih in trajnih struktur.
The costs of administrative expenditure, covering necessary staff, administrative, infrastructure and operational expenses, will over time not exceed 2,4 % of the EIT budget.
Upravni izdatki, ki pokrivajo potrebno osebje, upravne, infrastrukturne in stroške poslovanja, ob poteku časa ne bodo presegli 2,4 % proračuna EIT.
Breakdown of the budget needs
razčlenitev proračunskih potreb
2009 KICs
2009 SZI
2014 KICs
2014 SZI
2016 KICs
2016 SZI
2018 KICs
2018 SZI Razširjanje in ozaveščanje Uprava
The EIT during the next MFF will primarily be funded through a contribution from Horizon 2020, of which an amount of EUR 2711,4 million is envisaged.
V naslednjem večletnem finančnem okviru bo EIT financiran predvsem s prispevki iz programa Obzorje 2020, za kar je predviden znesek 2,7114 milijarde EUR.
THE CHALLENGE
IZZIV
Health, demographic change and well-being have been identified as major societal challenges which will be addressed within the framework of Horizon 2020.
Zdravje, demografske spremembe in dobro počutje so bili opredeljeni kot glavni družbeni izzivi, ki bodo obravnavani v programu Obzorje 2020.
The overarching aims of any action to address this challenge should be to improve the quality of life of European citizens of all ages and to maintain economic sustainability of the health and social care systems in the face of increasing costs, shrinking human resources and citizens' expectations for the best care possible.
Glavni cilji vseh ukrepov za obravnavanje tega izziva bi morali biti izboljšanje kakovosti življenja evropskih državljanov vseh starosti in ohranjanje gospodarske trajnosti sistemov zdravstvenega in socialnega varstva kljub naraščajočim stroškom, zmanjševanju človeških virov in pričakovanjem državljanov, da bodo deležni najboljše možne oskrbe.
The challenges relating to the health and social care sectors are numerous and closely interlinked.
Izzivi v zvezi s sektorjema zdravstvenega in socialnega varstva so številni in med seboj tesno povezani.
They range from chronic diseases (cardiovascular, cancer, diabetes) together with overweight and obesity, infectious (HIV/AIDS, tuberculosis) and neurodegenerative diseases (exacerbated by an increasingly ageing population), to social isolation, reduced wellbeing, increased dependency of patients on formal and informal care, and multiple exposure to environmental factors with unknown long-term health consequences.
Segajo od kroničnih bolezni (bolezni srca in ožilja, rak, sladkorna bolezen), vključno s preveliko telesno težo in debelostjo, nalezljivih bolezni (HIV/AIDS, tuberkuloza) in degenerativnih bolezni živčevja (kar se slabša, ker se prebivalstvo čedalje bolj stara) do socialne izključenosti, okrnjenega dobrega počutja, večje odvisnosti bolnikov od formalne in neformalne nege in izpostavljenosti številnim okoljskim dejavnikom z neznanimi dolgoročnimi posledicami za zdravje.
In addition, barriers to the application, exploitation and deployment of new findings, products and services prevent effective responses to those challenges.
Poleg tega ovire za uporabo, izkoriščanje in uvajanje novih spoznanj, izdelkov in storitev preprečujejo učinkovite odzive na navedene izzive.
The response to these challenges has been defined in Horizon 2020 as aiming "to provide better health, quality of life and general wellbeing for all by supporting research and innovation activities. These activities will focus on the maintenance and promotion of health throughout our lifetimes, and on disease prevention; on improving our ability to cure, treat and manage disease and disability; supporting active ageing; and on contributing to the achievement of a sustainable and efficient care sector, including local and regional services and the adaptation of cities and their facilities for an ageing population."
Cilj odziva na te izzive je opredeljen v programu Obzorje 2020 kot „zagotoviti boljše zdravje, kakovost življenja in splošno dobro počutje za vse s podpiranjem raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti. Te dejavnosti se bodo osredotočale na ohranjanje in spodbujanje zdravja skozi celotno življenje in na preprečevanje bolezni; na izboljšanje naše sposobnosti ozdraviti, zdraviti in obvladovati bolezni in invalidnost; podpiranje dejavnega staranja in na zagotavljanje prispevka k doseganju trajnostnega in učinkovitega sektorja nege, vključno z lokalnimi in regionalnimi storitvami, pa tudi prilagajanjem mest in njihovih zmogljivosti na starajoče se prebivalstvo“.
RELEVANCE AND IMPACT
POMEN IN VPLIV
A KIC on innovation for Healthy Living and Active Ageing will help meeting Horizon 2020 priorities, namely those defined in the context of the societal challenge "Health, Demographic Change and Wellbeing".
SZI na področju inovacij za zdravo življenje in dejavno staranje bo pomagala uresničiti prednostne naloge programa Obzorje 2020, in sicer tiste, opredeljene v okviru družbenega izziva „Zdravje, demografske spremembe in dobro počutje“.
This thematic field is highly relevant from a societal and public policy point of view.
To tematsko področje je z vidika družbene in javne politike zelo pomembno.
Questions of healthy living and active ageing have a bearing on nearly all sectors of our lives and society, and very often call for regulatory action.
Vprašanja zdravega življenja in dejavnega staranja vplivajo na skoraj vsa področja našega življenja in družbe ter pogosto zahtevajo regulativno ukrepanje.
Ageing population is a challenge for public services and requires for example the development and improvement of local services and urban adaptation.
Starajoče se prebivalstvo pomeni izziv za javne storitve, zanj pa sta potrebna na primer razvoj in izboljšanje lokalnih storitev in prilagajanja mest.
The socio-economic relevance can be further underlined by the fact that Europe benefits from the presence of a solid pharmaceutical sector and well-developed health and social care systems providing jobs to millions of people across the Union.
Družbenogospodarska pomembnost se lahko dodatno poudari z dejstvom, da ima Evropa koristi od trdnega farmacevtskega sektorja in dobro razvitih sistemov zdravstvenega in socialnega varstva, ki zagotavljajo delovna mesta milijonom ljudi po vsej Uniji.
The sector is also one of the biggest high-tech manufacturing sectors in the Union.
Sektor prav tako sodi med največje visokotehnološke proizvodne sektorje v Uniji.
The potential for growth in these areas is very high since an ageing society means an increase of aggregated demand for care and independent living products and services.
Možnosti za rast na teh področjih so zelo velike, saj starajoča se družba prinaša povečanje povpraševanja po oskrbi in izdelkih ter storitvah za samostojno življenje.
Other sectors also come into play, such as tourism.
Tudi drugi sektorji pridejo v poštev, kot je turizem.
The ageing population is formed to a large extent by a generation which is used to travel and is still willing to travel, has high quality demands, and hence has a growing need of accessible services (transport, hotels, entertainment etc).
Starajoče se prebivalstvo v veliki meri predstavlja generacija, ki je vajena in še vedno pripravljena potovati, zahteva visoko kakovost in ima zato tudi vse večjo potrebo po dostopnih storitvah (prevoz, hoteli, zabava itd.).
More accessible tourism services can boost the competitiveness of the whole sector and would promote further inclusion of the ageing population.
Dostopnejše turistične storitve lahko povečajo konkurenčnost celotnega sektorja in bi spodbudile nadaljnjo vključitev starajočega se prebivalstva.
Not least, the Union benefits from a world-class level of research and education in this area.
Ne nazadnje ima Unija koristi od ravni raziskav in izobraževanja, odlične v svetovnem merilu, na tem področju.
In many Member States excellent research infrastructures and institutions do exist which provide an attractive basis for industry involvement in the planned activities of the EIT.
V mnogih državah članicah dejansko obstajajo odlične raziskovalne infrastrukture in ustanove, ki zagotavljajo privlačno osnovo za sodelovanje industrije v načrtovanih dejavnostih EIT.
The challenges related to healthy living are valid across Europe.
Izzivi, povezani z zdravim življenjem, veljajo za vso Evropo.