natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Under § 3 of the German legislation implementing the Community provisions on the processing and disposal of animal by-products not intended for human consumption [9] (‘the TierNebG’ — Animal By-Products Act), rural districts (Landkreise) and urban districts (kreisfreie Städte) are obliged to carry out the disposal and processing of category 1 and category 2 material — referred to as ‘controlled goods’.
Na podlagi člena 3 nemške zakonodaje o izvajanju določb Skupnosti o predelavi in odstranjevanju živalskih stranskih proizvodov, ki niso namenjeni prehrani ljudi [9] (v nadaljnjem besedilu: zakonodaja TierNebG), morajo odstranjevanje in predelavo snovi kategorij 1 in 2 (v nadaljnjem besedilu: nadzorovano blago) izvajati podeželski (Landkreise) in mestni okraji (kreisfreie Städte).
They can perform this task themselves or contract third parties to do it.
To nalogo lahko izvajajo sami ali pa za to najamejo tretje strani.
The disposal of category 3 material — known as ‘uncontrolled goods’ — can be carried out by any processing undertaking provided that the provisions of Regulation (EC) No 1069/2009 are complied with.
Odstranjevanje snovi kategorije 3 (v nadaljnjem besedilu: nenadzorovano blago) lahko izvaja katero koli predelovalno podjetje, če so upoštevane določbe Uredbe (ES) št. 1069/2009.
The ZT is a public-law entity established in 1979 under §§ 1 and 2 of the Rhineland-Palatinate Landesgesetz zur Ausführung des TierNebG [10] (‘the TierNebGAG RP’ — Rhineland-Palatinate State law implementing the Animal By-Products Act).
Podjetje ZT je pravna oseba javnega prava, ustanovljena leta 1979 na podlagi členov 1 in 2 deželnega zakona zvezne dežele Porenje-Pfalz Landesgesetz zur Ausführung des TierNebG [10] (v nadaljnjem besedilu: deželni zakon TierNebGAG RP – deželni zakon zvezne dežele Porenje-Pfalz o izvajanju akta o živalskih stranskih proizvodih).
In the meantime all rural districts and larger urban districts in Rhineland-Palatinate and Saarland and two rural districts in Hessen — Rheingau-Taunus-Kreis and Landkreis Limburg-Weilburg — have become members of the ZT (see § 1 of the ZT’s Verbandsordnung (articles of association)).
Medtem so vsa podeželska in mestna okrožja v zveznih deželah Porenje-Pfalz in Posarje ter dve podeželski okrožji v Hessnu, in sicer Rheingau-Taunus in Limburg-Weilburg, postali člani podjetja ZT (glej člen 1 statuta podjetja ZT („Verbandsordnung“)).
Under § 2 of its Verbandsordnung, the ZT is authorised by its members to assume all the rights and obligations incumbent on rural districts and urban districts in their capacity as bodies responsible for disposal under § 3 of the TierNebG in conjunction with the laws of the individual German states.
Podjetje ZT je na podlagi člena 2 svojega statuta pooblaščeno s strani svojih članov, da prevzame vse pravice in dolžnosti, dodeljene podeželskim in mestnim okrožjem kot organom, odgovornim za odstranjevanje na podlagi člena 3 zakonodaje TierNebG v povezavi z zakoni posameznih nemških dežel.
Under German law a special-purpose association cannot be the subject of insolvency proceedings because of its legal nature as a public-law entity.
Po nemškem pravu združenje s posebnim namenom ne more biti predmet postopkov zaradi nesolventnosti, ker ima pravni status pravne osebe javnega prava.
Its members can, however, decide to dissolve it.
Vendar se lahko njegovi člani odločijo, da ga razpustijo.
Disposal of fallen stock and slaughterhouse waste
Odstranjevanje poginulih živali in klavničnih odpadkov
The ZT’s activities
Dejavnosti podjetja ZT
The ZT performs not only the task assigned to it under its articles of association, namely to dispose of category 1 and 2 material from the area that it covers (‘internal material’), it also disposes of category 1 and category 2 material from the neighbouring German states of Baden-Württemberg and Hessen (see the detailed description in paragraphs 20 ff.) plus uncontrolled category 3 material (together referred to as ‘external material’).
Podjetje ZT ne opravlja samo nalog, ki so mu dodeljene na podlagi njegovega statuta, in sicer odstranjevanje snovi kategorij 1 in 2 iz območja, ki ga pokriva (v nadaljnjem besedilu: notranje snovi), ampak odstranjuje tudi snovi kategorij 1 in 2 iz sosednjih nemških dežel Baden-Württemberg in Hessen (glej podroben opis v odstavku 20 in naslednjih odstavkih) ter nenadzorovane snovi kategorije 3 (v nadaljnjem besedilu: zunanje snovi).
As can be seen from the table below, the ZT has processed large quantities of external material in the past.
Kot je razvidno iz spodnje preglednice, je podjetje ZT v preteklosti predelalo velike količine zunanjih snovi.
On average almost half the quantity processed in recent years consisted of external material.
V povprečju je skoraj polovica količine, predelane v zadnjih letih, predstavljala zunanje snovi.
Quantities processed by the ZT in the years 1998-2009
Količine, ki jih je podjetje ZT predelalo v letih 1998–2009
Internal material
Notranje snovi stolp.
External material
Zunanje snovi stolp.
Northern and Central Hessen
Severni in osrednji Hessen
Category 1 and 2 controlled goods
kategoriji 1 in 2 nadzorovanega blaga
Category 3 uncontrolled goods
kategorija 3 nenadzorovanega blaga
Total
stolp.
from 1998 to 2009
od leta 1998 do leta 2009
Internal material consists of fallen stock and slaughterhouse waste.
Notranje snovi zajemajo poginule živali in klavnične odpadke.
The ZT carries out both collection and processing (hereafter jointly referred to as ‘disposal’).
Podjetje ZT izvaja tako zbiranje kot predelavo (v nadaljnjem besedilu: odstranjevanje).
In order to cover the costs involved, the ZT applies charges.
Podjetje ZT za kritje stroškov zaračunava dajatve.
Different scales of charges are applied to fallen stock and slaughterhouse waste.
Za poginule živali in klavnične odpadke se zaračunavajo različne dajatve.
As category 3 material is traded on the free market, the ZT agrees the charges for disposal under private law.
Ker se s snovmi kategorije 3 trguje na prostem trgu, podjetje ZT določa dajatve za odstranjevanje na podlagi zasebnega prava.
While most private disposal plants dispose of category 3 material separately in order to achieve higher sales revenue by processing it — for example into pet food — the ZT processes category 3 material jointly with controlled goods, as it does not have a separate plant.
Medtem ko zasebni obrati za odstranjevanje snovi kategorije 3 odstranjujejo ločeno, da s predelavo teh snovi dosežejo večje prihodke od prodaje (na primer v hrano za hišne živali), podjetje ZT snovi kategorije 3 predeluje skupaj z nadzorovanim blagom, saj nima ločenega obrata.
Consequently only lower-value end products — such as oil and fats — can be obtained from processed controlled goods.
Posledično se lahko iz predelanega nadzorovanega blaga pridobijo samo končni proizvodi z nižjo vrednostjo (kot so olje in maščobe).
Since 2000 the ZT has also been processing category 1 and category 2-slaughterhouse waste from Baden-Württemberg.
Podjetje ZT od leta 2000 predeluje tudi klavnične odpadke kategorije 1 in kategorije 2 iz Baden-Württemberga.
To this end a special-purpose agreement under public law was concluded between the ZT and the Zweckverband Neckar-Franken.
Za to je bil med podjetjema ZT in Zweckverband Neckar-Franken na podlagi javnega prava sklenjen sporazum s posebnim namenom.
Under the agreement collection was carried out locally by the Zweckverband Neckar-Franken and the material was then delivered to the ZT for processing.
Na podlagi sporazuma je podjetje Zweckverband Neckar-Franken zbiranje izvajalo na lokalni ravni, snovi pa so bile nato dostavljene podjetju ZT za predelavo.
In 2007 the ZT also bid to dispose of controlled goods in the rural districts of North and Central Hessen under an invitation to tender and was awarded the contract.
Podjetje ZT je leta 2007 sodelovalo tudi na javnem razpisu za odstranjevanje nadzorovanega blaga v podeželskih okrožjih severnega in osrednjega Hessna in mu je bilo dodeljeno naročilo.
Before ZT took over the task of disposal on 1 April 2009, disposal was carried out by one of the complainant’s group companies.
Preden je podjetje ZT 1. aprila 2009 prevzelo izvajanje naloge, je odstranjevanje izvajalo eno od pritožnikovih podjetij v skupini.
ZT thus sought to maximise utilisation of its plant capacity not only by processing internal material, but also by engaging quite heavily, beyond its formal task, in processing both category 3 material, which is freely tradable, and category 1 and 2 material from outside the area covered by the association.
Tako je podjetje ZT želelo doseči čim večjo izkoriščenost zmogljivosti svojega obrata ne le s predelavo zunanjih snovi, ampak tudi s precej obširnim izvajanjem predelave, ki presega njegovo formalno nalogo, tako snovi kategorije 3, s katerimi se prosto trguje, kot tudi snovi kategorij 1 in 2, ki niso iz območja, ki ga pokriva združenje.
Between 2002 and 2008 only 54 % to 58 % of the quantities processed by the ZT were internal material.
Med letoma 2002 in 2008 je bilo samo 54 % do 58 % količin, ki jih je predelalo podjetje ZT, notranjih snovi.
In 2009 — partly owing to the inclusion of material from North and Central Hessen — this proportion fell considerably to just 39 %, accounting for not even half the total quantity processed by the ZT.
Leta 2009 se je ta delež, delno zaradi vključitve snovi iz severnega in osrednjega Hessna, bistveno zmanjšal na zgolj 39 %, kar ni predstavljalo niti polovice skupne količine, predelane v podjetju ZT.
The ZT’s plant capacity
Zmogljivost obrata podjetja ZT
The ZT has two disposal plants, in Rivenich and Sandersmühle.
Podjetje ZT ima dva obrata za odstranjevanje, in sicer v krajih Rivenich in Sandersmühle.
In normal operation both plants run an average of two shifts on five weekdays (5-day 2-shift operation).
Oba obrata med normalnim delovanjem obratujeta v dveh izmenah pet delovnih dni (petdnevno dvoizmensko obratovanje).
A maximum of 2160 tonnes per week can be processed in this time.
V tem času je mogoče predelati največ 2160 ton na teden.
This normal operating capacity was, on average, sufficient to process the 88000 tonnes arising annually in recent years, which amounts to 1700 tonnes per week.
Navedena normalna operativna zmogljivost je v zadnjih letih v povprečju zadostovala za predelavo 88000 ton na leto, kar znaša 1700 ton na teden.
Like other disposal companies, the ZT has operational spare capacity in the shape of the unused shifts that occur in the course of normal operation during the week and at weekends.
Tako kot druga podjetja za odstranjevanje ima tudi podjetje ZT operativno prosto zmogljivost v obliki neizkoriščenih izmen, ki se med normalnim obratovanjem pojavijo med tednom in ob vikendih.
This spare operational capacity can be used to process the additional carcases in the event of an epidemic.
Navedena prosta operativna zmogljivost se lahko uporabi za predelavo dodatnih klavnih trupov v primeru epidemije.
Short-term spare operational capacity
Kratkoročna prosta operativna zmogljivost
According to the information supplied by the ZT, the plants can be operated in three shifts on all seven days of the week (7-day 3-shift operation) for a short period of 6 to 12 weeks.
Po informacijah, ki jih je predložilo podjetje ZT, lahko obrata obratujeta v treh izmenah vseh sedem dni v tednu (sedemdnevno triizmensko obratovanje) v kratkem obdobju od 6 do 12 tednov.
This means that a weekly capacity of up to 4536 tonnes is available for short periods.
To pomeni, da je v kratkih obdobjih tedenska zmogljivost do 4536 ton.
Continuous three-shift operation on seven days cannot, however, be maintained due to wear and tear and staff fatigue.
Vendar stalnega triizmenskega sedemdnevnega obratovanja ni mogoče vzdrževati zaradi obrabe in utrujenosti osebja.
So in the short term — over a period of up to 12 weeks — the ZT has spare operational capacity, over and above the normal figure, of 2376 tonnes a week available for processing in the event of an epidemic (see also Table 3 in section 9.3.1).
Tako ima podjetje ZT kratkoročno, tj. v obdobju do 12 tednov, prosto operativno zmogljivost, ki presega običajno postavko in znaša 2376 ton na teden ter je na razpolago za predelavo v primeru epidemije (glej tudi preglednico 3 v oddelku 9.3.1).
Long-term spare operational capacity
Dolgoročna prosta operativna zmogljivost
Over the longer term the plants could, however, be used for a maximum of three shifts on five days a week (5-day 3-shift operation) to process additional material arising from an epidemic, since weekends would be required for maintenance work in the event of higher utilisation for a fairly long period.
Vendar bi se lahko obrata dolgoročno uporabljala za največ triizmensko delo pet dni na teden (petdnevno triizmensko obratovanje) za predelavo dodatnih snovi, nastalih zaradi epidemije, saj bi bili vikendi namenjeni vzdrževalnemu delu v primeru večje uporabe za precej dolgo obdobje.
In this case up to 3240 tonnes could be processed per week.
V tem primeru bi se lahko predelalo 3240 ton na teden.
So in the longer term — over a period of more than 12 weeks — the ZT has spare operational capacity of 1080 tonnes a week, over and above the normal figure, for processing in the event of an epidemic (see also Table 3 in section 9.3.1).
Tako ima podjetje ZT dolgoročno, tj. v obdobju več kot 12 tednov, prosto operativno zmogljivost, ki presega običajno postavko in znaša 1080 ton na teden ter je na razpolago za predelavo v primeru epidemije (glej tudi preglednico 3 v oddelku 9.3.1).
Annual contribution and public task
Letni prispevek in javna naloga
The annual contributions that the ZT receives from its members (rural and urban districts) have their legal basis in the ZT’s Verbandsordnung.
Pravna podlaga letnih prispevkov, ki jih podjetje ZT prejema od svojih članov (podeželskih in mestnih okrožij), je statut podjetja ZT.
The purpose of the annual contributions is to offset the costs that are not covered by revenue (see § 9(1) of the Verbandsordnung).
Namen letnega prispevka je poravnava stroškov, ki jih prihodek ne pokrije (glej člen 9(1) statuta).
The amount of the annual contributions is fixed on the basis of the annual budget statute, which first has to be approved by the general meeting of the members.
Znesek letnega prispevka se določi na podlagi letnega finančnega načrta, ki ga mora najprej odobriti skupščina članov.
As soon as the budget statute has been adopted, the ZT is entitled to claim payment of the annual contribution by way of an administrative act.
Takoj ko je finančni načrt sprejet, je podjetje ZT upravičeno, da z upravnim aktom zahteva plačilo letnega prispevka.
Under § 10(2) of the Verbandsordnung the reserve capacity for epidemics that had to be provided for each of the years 2009 and 2010 was set at 7110 tonnes, which had to be processed within a period of six weeks (equivalent to six times 1185 tonnes per week).
Na podlagi člena 10(2) statuta je bila rezervna zmogljivost za epidemije, ki jo je bilo treba zagotoviti tako za leto 2009 kot tudi za leto 2010, določena na 7110 ton, ki jih je bilo treba predelati v šestih tednih (kar pomeni šestkrat po 1185 ton na teden).
When fixing the size of the epidemic reserve, account was taken of the fact that, besides the ZT’s own capacity, a further 5000 tonnes of alternative disposal capacity were available per annum in the event of an epidemic.
Pri določanju obsega rezerve za epidemije se je upoštevalo dejstvo, da je bila poleg lastne zmogljivosti podjetja ZT na razpolago tudi alternativna zmogljivost odstranjevanja za dodatnih 5000 ton na leto v primeru epidemije.
The costs of the epidemic reserve must be laid down in advance in the relevant business plan, and the only costs that can be taken into account are the appropriate proportion of fixed costs (depreciation, taxes, insurance, interest on borrowings), the cost of outside maintenance contracts, and the proportion of staff costs required to maintain constant operational readiness.
Stroške rezerve za epidemije je treba določiti vnaprej v ustreznem poslovnem načrtu, edini stroški, ki se lahko upoštevajo, pa so ustrezni delež stalnih stroškov (amortizacija, davki, zavarovanje, obresti na posojila), stroški zunanjih pogodb o vzdrževanju ter delež stroškov za osebje, ki je potrebno za vzdrževanje stalne operativne pripravljenosti.
The costs of the epidemic reserve must be recorded in specific accounts, separately from the undertaking’s other costs and are allocated in proportion to the relevant share of capacity.
Stroške rezerve za epidemije je treba evidentirati v posebnih poslovnih knjigah ločeno od drugih stroškov podjetja, dodeljujejo pa se glede na ustrezen delež zmogljivosti.
From its founding in 1979 up to 2011 the ZT received annual contributions totalling EUR 66493680. The annual figures since 1998 were as follows:
Podjetje ZT je od ustanovitve leta 1979 do leta 2011 prejemalo letne prispevke v skupni vrednosti 66493680 EUR. Letni zneski od leta 1998 so bili naslednji:
2000 and 2001 EUR 2249684 (DM 4400000) annually
2000 in 2001 2249684 EUR (4400000 DM) letno
2002 to 2008 EUR 2250000 annually
2002 do 2008 2250000 EUR letno
The annual contributions from 1998 to 2011 amounted to a total of EUR 30932198.
Letni prispevki od leta 1998 do leta 2011 znašajo skupaj 30932198 EUR.
Approved State aid in connection with TSE tests, fallen stock and slaughterhouse waste
Odobrena državna pomoč v zvezi s testi na TSE, poginulimi živalmi in klavničnimi odpadki
The polluter pays principle under Article 191(2) TFEU applies in general to the disposal of animal by-products.
Načelo „onesnaževalec plača“ iz člena 191(2) PDEU se na splošno uporablja za odstranjevanje živalskih stranskih proizvodov.
It is thus primarily the responsibility of producers to see to the disposal of fallen stock and slaughterhouse waste and to bear the costs involved [12].
Tako sta odstranjevanje poginulih živali in klavničnih odpadkov ter kritje vključenih stroškov predvsem odgovornost proizvajalcev [12].
However, because of the TSE crisis, there was a need to ensure the proper treatment of fallen stock and slaughterhouse waste consisting of category 1 and 2 materials and to support farmers through State aid.
Vendar je zaradi krize glede TSE obstajala potreba po zagotovitvi ustrezne obdelave poginulih živali in klavničnih odpadkov iz snovi kategorij 1 in 2 ter po podpori kmetov z državno pomočjo.
The European Commission set up corresponding arrangements in the Community guidelines for State aid concerning TSE tests, fallen stock and slaughterhouse waste of 24 December 2002 [13] (‘the Community TSE guidelines’).
Evropska komisija je določila ustrezne ureditve v Smernicah Skupnosti za državno pomoč v zvezi s testi na TSE, poginulimi živalmi in klavničnimi odpadki z dne 24. decembra 2002 [13] (v nadaljnjem besedilu: smernice Skupnosti o TSE).
These arrangements were incorporated and tightened in section V.B.4 of the Community guidelines for State aid in the agriculture and forestry sector 2007 to 2013 [14] (‘the agricultural aid guidelines 2007–2013’).
Te ureditve so bile vključene in poostrene v oddelku V.B.4 Smernic Skupnosti o državni pomoči v kmetijskem in gozdarskem sektorju 2007–2013 [14] (v nadaljnjem besedilu: smernice o kmetijski pomoči 2007–2013).
Under the Community TSE guidelines and the agricultural aid guidelines 2007–2013, the polluter must in principle bear the cost of disposing of animal by-products [15].
Onesnaževalec mora v skladu s smernicami Skupnosti o TSE in smernicami o kmetijski pomoči 2007–2013 načeloma kriti stroške odstranitve živalskih stranskih proizvodov [15].
In certain very limited circumstances, however, aid is permitted for TSE tests and the disposal of fallen stock [16].
Vendar je v nekaterih zelo omejenih okoliščinah pomoč dovoljena za teste na TSE in odstranitev poginulih živali [16].
No aid at all may be granted for the disposal of slaughterhouse waste [17].
Nobena pomoč pa se ne odobri za odstranitev klavničnih odpadkov [17].
Moreover aid is compatible with the internal market only if it can be demonstrated that the aid goes solely to farmers and not to production enterprises further downstream (such as slaughterhouses or animal disposal plants) [18].
Poleg tega je pomoč združljiva z notranjim trgom samo, če je mogoče dokazati, da je namenjena izključno kmetom in ne podjetjem v nadaljnjem proizvodnem procesu (kot so klavnice ali obrati za odstranjevanje živali) [18].
Commission Decision of 29 January 2004 in aid case NN 33/03
Odločba Komisije z dne 29. januarja 2004 v zadevi pomoči NN 33/03
Alongside other measures, the Commission approved a one-off aid of 100 % for the disposal costs of specified risky slaughterhouse waste that had accumulated from October 2000 to September 2001 as a result of the ban on feeding meat and bone meal.
Komisija je poleg drugih ukrepov odobrila enkratno 100-odstotno pomoč za stroške odstranjevanja klavniških odpadkov z določenim tveganjem, ki so se kopičili od oktobra 2000 do septembra 2001 kot posledica prepovedi krmljenja z mesom in kostno moko.
However, the beneficiaries of the aid were considered to be the slaughterhouses and not the ZT.
Vendar so se kot upravičenke do pomoči obravnavale klavnice in ne podjetje ZT.
Commission Decision of 6 July 2004 in aid case N 15/04
Odločba Komisije z dne 6. julija 2004 v zadevi pomoči N-15/2004
However, in the case of the processing costs, the owners of farmed animals have to make a contribution of 25 per cent.
Vendar morajo lastniki rejnih živali prispevati 25 % k stroškom predelave.
As the aid compensated for a proportion of the charges fixed in advance (100 % for collection and 75 % for processing), the Commission concluded that it went exclusively to farmers and did not create any economic advantage for the ZT.
Ker je pomoč nadomestilo za del vnaprej določenih dajatev (100 % za zbiranje in 75 % za predelavo), je Komisija sklenila, da je namenjena izključno kmetom in podjetju ZT ne daje nobene gospodarske prednosti.
Relationship between the approved aid schemes NN 33/03 and N 15/04 and the annual contributions
Razmerje med odobrenima shemama pomoči NN 33/03 in N 15/04 ter letnimi prispevki
Both aid schemes (‘the agricultural aid’) are entered as income in the ZT’s books.
Obe shemi pomoči (v nadaljnjem besedilu: kmetijska pomoč) sta v poslovnih knjigah podjetja ZT evidentirani kot dohodek.
Consequently the losses shown in recial 36 not including the annual contributions already take into account the fact that the ZT received agricultural aid as income.
Posledično je v izgubah, prikazanih v odstavku 36 in v katerih niso upoštevani letni prispevki, že upoštevano dejstvo, da je podjetje ZT prejelo kmetijsko pomoč kot dohodek.
In other words, the ZT received the annual contributions as well as the agricultural aid to finance its outstanding losses.
Z drugimi besedami, podjetje ZT je za financiranje svojih velikih izgub prejelo tako letne prispevke kot tudi kmetijsko pomoč.
The complainant maintains that the ZT could not survive economically if its members did not cover the annual losses arising from the disposal of internal and external material by paying annual contributions.
Pritožnik trdi, da bi bilo ekonomsko preživetje podjetja ZT nemogoče, če njegovi člani ne bi krili letnih izgub, nastalih zaradi odstranjevanja notranjih in zunanjih snovi, s plačevanjem letnih prispevkov.
The ZT, with a monopoly for the disposal of internal material and thus no competition, offered below-market prices on the open markets for external material.
Podjetje ZT, ki ima monopol na področju odstranjevanja notranjih snovi in tako nima konkurence, na odprtih trgih za zunanje snovi ponuja cene, nižje od tržnih cen.
The ZT’s price policy was only oriented towards maximising utilisation at its plants, which have high spare capacity.
Cenovna politika podjetja ZT je usmerjena samo k povečevanju izkoriščenosti v njegovih obratih, katerih prosta zmogljivost je visoka.
The complainant sees many kinds of distortion of competition that arise through the annual contribution payments.
Pritožnik zaznava več vrst izkrivljanja konkurence, ki nastaja zaradi plačil letnih prispevkov.