natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It is not always possible to measure environmental performance with data.
Okoljske uspešnosti ni vedno mogoče izmeriti s podatki.
Soft factors are also relevant, and may include changes in behaviour, improvements in processes, etc.
Pomembni so tudi mehki faktorji, ki lahko vključujejo spremembe pri ravnanju, izboljšave postopkov itd.
A reference to the applicable legal requirements relating to the environment
7 Sklic na veljavne zakonske zahteve v zvezi z okoljem.
EMAS requires legal compliance.
Uredba EMAS zahteva izpolnjevanje zakonskih zahtev.
The environmental statement is an opportunity to state how the organisation achieves this.
V okoljski izjavi lahko organizacija navede, kako dosega to skladnost.
Though EMAS-registered organisations should have available an internal list of all relevant legal requirements, it is not necessary to include them all in the environmental statement.
Organizacije, registrirane v sistem EMAS, bi morale imeti za notranjo uporabo na voljo seznam vseh zadevnih zakonskih zahtev, vendar jim vseh zahtev ni treba navesti v okoljski izjavi.
An outline is enough in this context.
V tem okviru zadostuje opis zahtev.
The name and accreditation or licence number of the environmental verifier and the date of validation
Ime in številka akreditacije ali licence okoljskega preveritelja in datum potrditve.
If the organisation publishes its environmental statement as part of another report, it should identify the statement as such and indicate that it has been validated by the environmental verifier.
Kadar organizacija okoljsko izjavo objavi kot del drugega poročila, bi jo morala opredeliti kot tako in navesti, da jo je potrdil okoljski preveritelj.
Although it is not mandatory to annex the declaration referred to in Article 25(9) to the EMAS environmental statement, it is considered best practise to do so.
Izjave iz člena 25(9) Uredbe EMAS ni treba obvezno priložiti k okoljski izjavi EMAS, vendar tak postopek šteje za najboljšo prakso.
Organisations have to report on the core environmental performance indicators (also known as key performance indicators) relevant to direct environmental aspects of the organisation.
Organizacije morajo poročati o glavnih kazalnikih okoljske uspešnosti (znanih tudi kot ključni kazalniki uspešnosti), ki so pomembni za neposredne okoljske vidike organizacije.
They should also report on other performance indicators relevant to more specific environmental aspects.
Poročati bi morale tudi o drugih kazalnikih uspešnosti, ki so pomembni za konkretnejše okoljske vidike.
They should take into account sectoral reference documents where these are available.
Upoštevati bi morale sektorske referenčne dokumente, če so na voljo.
Core indicators apply to all types of organisations.
Glavni kazalniki se uporabljajo za vse vrste organizacij.
They measure performance in the following key areas:
Z njimi se meri uspešnost na naslednjih ključnih področjih:
Energy efficiency;
energetska učinkovitost,
Material efficiency;
učinkovitost materialov,
Waste;
odpadki,
Biodiversity;
biotska raznovrstnost,
Figure A (input)
Znesek A (vnos)
The Input (figure A) is reported as follows:
Vnos (znesek A) se prikaže, kot sledi.
Total annual energy consumption, expressed in MWh or GJ;
skupna letna energetska poraba, izražena v MWh ali GJ;
Percentage of (a) from renewable energy sources, produced by the organisation.
odstotek (a), ki jo organizacija proizvede iz obnovljivih virov energije.
The indicator (b) captures the percentage of annual energy consumption from renewable energy sources actually produced by the organisation.
Kazalnik (b) zajema odstotek letne porabe energije iz obnovljivih virov energije, ki jo organizacija dejansko proizvede.
Energy purchased from an energy provider is not included under this indicator, and may be considered as part of ‘green procurement’ measures.
Ta kazalnik ne zajema energije, kupljene od dobavitelja energije, in se lahko obravnava kot del ukrepov v zvezi z „zelenimi javnimi naročili“.
Material efficiency:
Učinkovitost materialov:
Annual mass flow of different materials used, expressed in tonnes, excluding energy carriers and water.
letni masni pretok različnih uporabljenih materialov, izražen v tonah, razen energetskih nosilcev in vode.
The annual mass flow of different materials can be divided according to the use to which they are put.
Letni masni pretok različnih materialov je mogoče razdeliti glede na uporabo, za katero so namenjeni.
They might, for instance, include raw materials such as metal, wood or chemicals, or intermediate goods, depending on the activities of the organisation.
Materiali lahko odvisno od dejavnosti organizacije zajemajo na primer surovine, kot so kovine, les ali kemikalije, ali polizdelke.
Total annual water consumption, expressed in m3.
skupna letna poraba vode, izražena v m3.
This indicator requires reporting on the total annual amount of water the organisation consumes.
Ta kazalnik zahteva poročanje o skupni letni količini vode, ki jo porabi organizacija.
It is useful to clarify different types of water consumption, and to report on consumption according to the source of the water, e.g. surface water, ground water.
Koristno je opredeliti različne vrste porabe vode in poročati o porabi glede na vir vode, npr. površinsko vodo, podtalnico.
Other useful information might include the amount of wastewater, wastewater treated and reused, rainwater and grey-water recycling.
Koristne so lahko tudi druge informacije, in sicer o količini odpadne vode, količini očiščene in ponovno uporabljene odpadne vode, količini deževnice ter recikliranju sive vode.
This covers the total annual generation of
zajemajo skupno letno nastajanje
waste (broken down by type) expressed in tonnes;
odpadkov (razčlenjeno po vrsti odpadkov), izraženo v tonah;
hazardous waste, expressed in tonnes or kilograms.
nevarnih odpadkov, izraženo v tonah ali kilogramih.
Reporting on waste and hazardous waste is compulsory under the EMAS Regulation.
Poročanje o odpadkih in nevarnih odpadkih je obvezno v skladu z Uredbo EMAS.
It is good practice to break waste down by type for both streams.
Razčlenitev odpadkov po vrsti za oba pretoka je dobra praksa.
The results of the environmental review, including relevant legal obligations on reporting waste, should be taken as a basis.
Rezultate okoljskega pregleda, vključno z zadevnimi zakonskimi obveznostmi glede poročanja o odpadkih, bi bilo treba obravnavati kot podlago.
More detailed reporting could be done in line with the national waste classification system which implements the European List of Waste.
Podrobnejše poročanje se lahko izvaja v skladu z nacionalnim sistemom za razvrstitev odpadkov, v okviru katerega se izvaja evropski seznam odpadkov.
Reporting long lists of waste types could be counterproductive and confusing for communication purposes, so ‘clustering’ information according to the European List is an option.
Navajanje dolgih seznamov vrst odpadkov bi lahko bilo protiproduktivno in bi povzročalo zmedo pri komunikaciji, zato je ena od možnosti razvrščanje informacij v skupine v skladu z evropskim seznamom odpadkov.
Waste could then be recorded by volume for the different types, such as metals, plastic, paper, sludge, ash, etc. Adding information on the amount of waste that is recovered, recycled, used for energy production or landfilled, could also be useful.
Podatke bi bilo v skladu s tem mogoče evidentirati glede na količino različnih vrst, kot so kovine, plastika, papir, mulj, pepel itd. Koristno bi lahko bilo tudi dodajanje informacij o količini podatkov, ki so bili predelani, reciklirani, uporabljeni pri proizvodnji energije ali odloženi na odlagališča.
Biodiversity:
Biotska raznovrstnost:
Use of land, expressed in m2 of built-up-area.
raba tal, izražena v m2 strnjenih naselij.
Biodiversity is a complex, relatively new issue among core indicators.
Biotska raznovrstnost je zapleteno in precej novo vprašanje na področju glavnih kazalnikov.
Some of the factors driving loss of biodiversity loss (climate change, emission/pollution) are already covered by environmental aspects and related indicators in the EMAS Regulation, covering energy and water consumption, emissions, waste, etc.
Nekateri dejavniki, ki povzročajo izgubo biotske raznovrstnosti (podnebne spremembe, emisije/onesnaževanje), so vključeni že v Uredbi EMAS, in sicer v okoljskih vidikih in z njimi povezanih kazalnikih, ki zajemajo porabo energije in vode, emisije, odpadke itd.
Not all biodiversity indicators are relevant for all sectors/organisations, and not all can be implemented directly when starting to manage these aspects.
Vsi kazalniki biotske raznovrstnosti niso pomembni za vse sektorje/organizacije, poleg tega se ne morejo vsi izvajati takoj, ko se začne ravnanje s temi vidiki.
The environmental review should give a good indication of relevant factors.
V okoljskem pregledu bi morali biti jasno navedeni zadevni faktorji.
The organisation should consider not just local impacts, but also direct and indirect impacts on biodiversity more widely, e.g. extraction of raw material, procurement/supply chain, production and product, transport and logistics, marketing and communication.
Organizacija bi morala poleg lokalnih vplivov upoštevati tudi splošnejše neposredne in posredne vplive na biotsko raznovrstnost, na primer izločanje surovin, javna naročila/oskrbovalno verigo, proizvodnjo in izdelke, prevoz in logistiko, trženje in obveščanje.
There is no single indicator relevant for all organisations.
Enoten kazalnik, veljaven za vse organizacije, ne obstaja.
The biodiversity indicator on land use, provided for in Annex IV to the EMAS Regulation, can be seen as common denominator.
Kazalnik biotske raznovrstnosti v zvezi z rabo tal, določen v Prilogi IV k Uredbi EMAS, je mogoče obravnavati kot skupni imenovalec.
This only covers the premises of the organisation in terms of built-up area.
Ta kazalnik zajema le prostore organizacije v smislu strnjenega naselja.
However, it is highly recommended that sealed areas should also be included in this.
Vendar je zelo priporočljivo, da bi se vanj vključila tudi zatesnjena območja.
Total annual emissions of greenhouse gases (CO2, CH4, N2O, HFC, PFC, SF6), expressed in tonnes of CO2 equivalent;
skupne letne emisije toplogrednih plinov (CO2, CH4, N2O, HFC, PFC, SF6), izražene v tonah ekvivalenta CO2;
Total annual air emissions (including at least SO2, NOx, PM), expressed in kilograms or tonnes.
skupne letne emisije v zrak, (med drugim vsaj emisije SO2, NOx in trdnih delcev (PM)), izražene v kilogramih ali tonah.
Because the impacts of these substances are different, they should not to be added up.
Ker imajo te snovi različne vplive, se ne bi smeli seštevati.
The approach to quantifying emissions, especially greenhouse gases and air pollutants, needs to be clarified [19].
Pristop h količinski opredelitvi emisij, zlasti emisij toplogrednih plinov in onesnaževal zraka, je treba pojasniti [19].
As a starting point, organisations need to take into account existing legal requirements.
Kot izhodišče morajo organizacije upoštevati obstoječe zakonske zahteve.
This is clearly the case for organisations whose installations fall under the scope of the EU Emission Trading Scheme or the European Pollutant Release and Transfer Register Regulation.
To zagotovo velja za organizacije, katerih obrati spadajo v področje uporabe sistema EU za trgovanje z emisijami ali Uredbe o Evropskem registru izpustov in prenosov onesnaževal.
In other cases, European, globally recognised or national/regional common methodologies when available may be applied.
V drugih primerih se lahko uporabijo skupne svetovno uveljavljene ali nacionalne/regionalne evropske metodologije, če so na voljo.
Although reporting on core indicators is only mandatory for direct aspects, an organisation has to take into account all significant environmental aspects, direct and indirect.
Poročanje o glavnih kazalnikih je obvezno samo v zvezi z neposrednimi vidiki, vendar mora organizacija upoštevati vse znatne (neposredne in posredne) okoljske vidike.
So it is best to report significant indirect greenhouse gas emissions, preferably separately from direct emissions.
Zato je najbolje poročati o znatnih posrednih emisijah toplogrednih plinov, po možnosti ločeno od neposrednih emisij.
Figure B (output)
Znesek B (iznos)
Overall annual output (figure B) is the same for all fields, but adapted for different types of organisation:
Celoten letni iznos (znesek B) je enak za vsa področja, a je prilagojen različnim vrstam organizacij:
Production sector (industry):
proizvodni sektor (industrija):
state the total gross value-added, expressed in million euros or total annual physical output, expressed in tonnes.
skupna letna bruto dodana vrednost, izražena v milijonih EUR, ali skupni letni fizični iznos, izražen v tonah.
Small organisations can state the total annual turnover or number of employees;
Majhne organizacije lahko navedejo skupni letni promet ali število zaposlenih;
Non-production sector (service, administration):
neproizvodni sektor (storitve, uprava):
state the number of employees.
število zaposlenih.
Core indicators and related elements of flexibility – rationale
Glavni kazalniki in povezani elementi prožnosti – utemeljitev
It is important to understand the rationale behind the setting of indicators and the elements of flexibility provided in the EMAS Regulation (Annex IV to the EMAS Regulation).
Razumeti je treba utemeljitev, na podlagi katere se določajo kazalniki in elementi prožnosti iz Uredbe EMAS (Priloga IV Uredbe EMAS).
Annex IV C.1 states that indicators must:
V oddelku C.1 Priloge IV je navedeno, naj kazalniki:
give an accurate appraisal of the organisation’s environmental performance;
„dajo točno oceno okoljske uspešnosti organizacije;
allow for comparison with sector, national or regional benchmark as appropriate;
omogočajo primerjavo s sektorskimi, nacionalnimi ali regionalnimi merili uspešnosti, če je primerno;
allow for comparison with regulatory requirements as appropriate.
omogočajo primerjavo s predpisanimi zahtevami, če je primerno.“
Those are the main functions of the key performance indicators.
To so glavni nameni ključnih kazalnikov uspešnosti.
However, there is some flexibility over use of the indicators if that helps to achieve their function.
Vendar je uporaba kazalnikov prožna, kar omogoča, da laže dosežejo svoj namen.
They are as follows:
Elementi prožnosti so:
Conditions for using the confidentiality clause, referred in Annex IV C.1 — ‘if disclosure would adversely affect the confidentiality of commercial or industrial information (…), the organisation may be permitted to index this information in its reporting, e.g., by establishing a base line year (with the index number 100) from which the development of the actual input/impact would appear’.
pogoji za uporabo določbe o zaupnosti, navedeni v oddelku C.1 Priloge IV – „če bi razkritje škodilo zaupnosti poslovnih ali industrijskih informacij (…), se organizaciji lahko dovoli, da pri poročanju te podatke izrazi v obliki indeksnih vrednosti, npr. z določitvijo izhodiščnega leta (z indeksom 100), glede na katerega bo prikazan dejanski vnos/vpliv“.
This clause could be invoked if the use of an indicator might disclose sensitive data that could enable a competitor to calculate the average price of production.
Ta določba se lahko uveljavi, če bi se pri uporabi kazalnika razkrili občutljivi podatki, s katerimi bi konkurent lahko izračunal povprečno ceno proizvodnje.
Since each core indicator is composed of a figure A for input, B for output and R for the ratio A/B, this element of flexibility applies for the entire core indicator as such, including the specific relation A/B.
Vsak glavni kazalnik je sestavljen iz zneska A (vnos), zneska B (iznos) in zneska R (razmerje A/B), zato vsak element prožnosti velja za celoten glavni kazalnik kot tak, vključno s specifičnim razmerjem A/B,
Conditions for reporting using another indicator (A/B) INSTEAD OF a specific core indicator as in Annex IV — if an organisation decides not to report under (a) specific indicator(s) as provided for in Annex IV, but chooses another instead, that indicator also has to provide for an input A and an output B. Using this flexibility should always be justified with reference to the environmental review, showing how the option chosen helps to better indicate the relevant performance.
pogoji za poročanje o dodatnem kazalniku (A/B) NAMESTO določenega glavnega kazalnika, kot je navedeno v Prilogi IV — kadar se organizacija odloči, da ne bo poročala o določenem kazalniku, kot je določeno v Prilogi IV, in ga nadomesti z drugim kazalnikom, mora tudi navedeni kazalnik določati vnos A in iznos B. Uporabo tega elementa prožnosti bi bilo treba vedno utemeljiti s sklicem na okoljski pregled, pri čemer bi bilo treba prikazati, kako izbrana možnost pripomore k boljšemu prikazu zadevne uspešnosti.
For this specific provision, the EMAS Sectoral Reference Document should be taken into account, if available for the sector under consideration.
Pri tej specifični določbi bi bilo treba upoštevati sektorske referenčne dokumente sistema EMAS, če so na voljo za obravnavani sektor.
For example, instead of ‘number of employees’, a tourist accommodation service may opt for ‘per guest night’, a school may choose ‘number of pupils’, a waste management organisation may use ‘amount of waste managed, in tons’, and a hospital may prefer ‘number of overnight patients’, etc.
Namesto „števila zaposlenih“ se lahko na primer podjetje za turistične namestitve odloči za „nočitev gosta“, šola lahko izbere „število učencev“, organizacija za ravnanje z odpadki „količino obdelanih odpadkov v tonah“, bolnišnica pa raje izbere „število bolnikov, ki prenočijo“ itd.,
Conditions for using other elements to express input (A) and output (B), IN ADDITION to the specific core indicators provided in Annex IV — An organisation may also use other elements to express the total annual input/impact in a given field and the overall annual output.
pogoji za uporabo drugih elementov za poročanje o vnosu (A) in iznosu (B) POLEG določenih glavnih kazalnikov iz Priloge IV – organizacija lahko za poročanje o skupnem letnem vnosu/vplivu na določenem področju in celotnem letnem iznosu uporabi tudi druge elemente.
For example, a service organisation may report using a measure of output (B) ‘number of employees’ for its administrative component and a different measure of output for the specific service provided.
Storitvena organizacija lahko na primer kot merilo za iznos (B) pri poročanju uporabi „število zaposlenih“ v upravnem oddelku, pri čemer za specifično storitev, ki jo zagotavlja, uporabi drugo merilo za iznos,
Measurement units — If those cited in Annex IV to the EMAS Regulation do not clearly reflect the environmental performance of an organisation and do not provide a clear picture for communication purposes, then alternatives may be used, as long as the organisation justifies this.
merilne enote – če z enotami, navedenimi v Prilogi IV k Uredbi EMAS, ni mogoče jasno izraziti okoljske uspešnosti organizacije in prikazati jasne slike za namene obveščanja, se lahko uporabijo druge možnosti, če organizacija to utemelji.
It must be possible to convert the units into those specified in the Regulation.
Uporabljene enote mora biti mogoče pretvoriti v enote, navedene v Uredbi.
Ideally, a footnote with a conversion should be added.
Zaželeno je, da se doda opomba s pretvorbo,
Currencies related to GVA or total annual turnover other than the euro — Though the EMAS Regulation refers to ‘million Euros’ as a measure of output for gross value-added, organisations that do not belong to the euro area can use their national currency.
valute, povezane z bruto dodano vrednostjo, ali skupni letni promet v drugih valutah (ne EUR) – v Uredbi EMAS so kot merilo za iznos bruto dodane vrednosti navedeni „milijoni EUR“, vendar lahko organizacije, ki niso vključene v euroobmočje, uporabijo svojo nacionalno valuto.
The organisation must also report on its performance according to other relevant indicators if these are mentioned in the environmental review.
Organizacija mora o svoji uspešnosti poročati tudi z drugimi ustreznimi kazalniki, kadar so ti navedeni v okoljskem pregledu.
Local accountability is important in EMAS.
Lokalna odgovornost je v sistemu EMAS pomembna.
That is why all EMAS registered organisations should report on core indicators at site level, though the regulation does not explicitly require this.
Zato bi morale vse organizacije, registrirane v sistem EMAS, poročati o glavnih kazalnikih na lokacijski ravni, čeprav to v Uredbi ni izrecno zahtevano.
In any case, information on trends in emissions to air and water, water consumption, use of energy and the amount of waste should be provided at site level.
V vsakem primeru bi morale biti informacije o emisijah v zrak in vodo, porabi vode, porabi energije in količini odpadkov razpoložljive na lokacijski ravni.
The organisation may index information only if there are confidentiality issues (see 2.3.2.2).
Organizacija lahko informacije izrazi v obliki indeksnih vrednosti le, če obstajajo vprašanja zaupnosti (glej oddelek 2.3.2.2.).
Furthermore, the fact that ongoing improvements can be achieved on permanent sites, but not on temporary sites needs to be taken into account.
Poleg tega je treba upoštevati dejstvo, da se neprekinjene izboljšave lahko doseže na stalnih lokacijah, medtem ko na začasnih lokacijah to ni mogoče.
If this issue arises, it should be stated in the environmental review.
Če se to vprašanje pojavi, bi ga bilo treba navesti v okoljskem pregledu.
The possibility of implementing alternative measures, including, for instance, other ‘soft’ indicators, should be taken into account.
Treba bi bilo upoštevati možnost izvajanja nadomestnih ukrepov, vključno z na primer drugimi „mehkimi“ kazalniki.
In any case, for sectors covered by EMAS sectoral reference documents, information concerning temporary sites may be considered.
V vsakem primeru se za sektorje, ki so zajeti v sektorskih referenčnih dokumentih EMAS, lahko upoštevajo podatki o začasnih lokacijah.
Example of the use of core performance indicators in public administration organisations
Primer uporabe glavnih kazalnikov uspešnosti v organizacijah javne uprave.
Core indicator
Glavni kazalnik
Annual input/impact (A)
Letni vnos/vpliv (A)
Overall annual output organisation (B)
Celoten letni iznos organizacije (B)
Ratio A/B
Razmerje A/B
Annual consumption MWh, GJ
letna poraba MWh, GJ
Number of employees
število zaposlenih
(non-production sector)
(neproizvodni sektor)
MWh/person and/or
MWh/osebo in/ali
KWh/person
KWh/osebo
Material efficiency
Učinkovitost materialov
Annual consumption of paper in tonnes
letna poraba papirja v tonah
Tonnes/person and/or
ton/osebo in/ali
Number of paper sheets/person/day
število listov papirja/osebo/dan
Annual consumption m3
letna poraba m3
m3/person and/or
m3/osebo in/ali
l/person
l/osebo
Annual generation of waste in tonnes
letno nastajanje odpadkov v tonah
Tonnes of waste/person and/or
ton odpadkov/osebo in/ali
Kg/person
kg/osebo
Annual generation of hazardous waste in kilograms
letno nastajanje nevarnih odpadkov v kilogramih
Kg of hazardous waste/person
kg nevarnih odpadkov/osebo
Biodiversity
Biotska raznovrstnost
Use of land, m2 of built-up area (including sealed area)
raba tal, m2 strnjenega naselja (vključno z zatesnjenim območjem)
m2 of built-up area/person and/or
m2 strnjenega naselja/osebo in/ali
m2 of sealed area/person
m2 zatesnjenega območja/osebo
GHG emissions
Emisije toplogrednih plinov
Annual emissions of GHG in tonnes of CO2e (CO2e = CO2 equivalent)
letne emisije toplogrednih plinov v tonah CO2e (CO2e = ekvivalent CO2)
tonnes CO2e/person and/or
ton CO2e/osebo in/ali
Kg CO2e/person
kg CO2e/osebo
Example of the use of core performance indicators in the production sector
Primer uporabe glavnih kazalnikov uspešnosti v proizvodnem sektorju.
The EMAS environmental statement can be used to report on specific core performance indicators, in particular energy efficiency and greenhouse gases emissions.
Okoljske izjave EMAS se lahko uporabijo za poročanje o določenih glavnih kazalnikih uspešnosti, zlasti za energetsko učinkovitost in emisije toplogrednih plinov.
Total annual gross value added (million euros) [20]or
skupna letna bruto dodana vrednost (v milijonih EUR) [20]ali