natgillin/translations-raw huggingface dataset:
other epidemiological evidence where there is a relatively low but substantial incidence of allergic contact dermatitis in relation to relatively high exposure.
druge epidemiološke dokaze, če je pojavnost alergijskega kontaktnega dermatitisa glede na sorazmerno visoko izpostavljenost sorazmerno nizka, a pomembna.
For Category 1, when an adjuvant type test method for skin sensitisation is used, a response of at least 30 % of the animals is considered as positive.
Kadar se za kategorijo 1 pri pomožni preskusni metodi za ugotavljanje preobčutljivosti kože preobčutljivostna reakcija pojavi pri vsaj 30 % preskusnih živali, je odziv pozitiven.
For a non-adjuvant Guinea pig test method a response of at least 15 % of the animals is considered positive.
Pri drugi preskusni metodi z morskimi prašički se odziv šteje kot pozitiven, če se preobčutljivost pokaže pri vsaj 15 % živali.
For Category 1, a stimulation index of three or more is considered a positive response in the local lymph node assay.
Za kategorijo 1 se indeks stimulacije tri ali več šteje kot pozitiven odziv pri lokalni analizi limfnih vozlov.
Test methods for skin sensitisation are described in the OECD Guideline 406 (the Guinea Pig Maximisation test and the Buehler guinea pig test) and Guideline 429 (Local Lymph Node Assay).
Preskusne metode za preobčutljivost kože so opisane v smernici OECD 406 (maksimizacijski preskus na morskih prašičkih in Buehlerjev preskus) in smernici 429 (lokalna analiza limfnih vozlov).
Other methods may be used provided that they are well-validated and scientific justification is given.
Uporabijo se lahko druge metode, če so ustrezno potrjene in je navedena znanstvena utemeljitev.
For example, the mouse ear swelling test (MEST) could be a reliable screening test to detect moderate to strong sensitisers, and could be used as a first stage in the assessment of skin sensitisation potential.
Na primer, preskus otekanja ušesa pri miših (MEST) bi bil lahko zanesljiv presejalni test za odkrivanje zmernih do močnih povzročiteljev preobčutljivosti in bi se lahko uporabil kot prva stopnja pri vrednotenju zmožnosti za povzročanje preobčutljivosti kože.
Animal test results for sub-category 1A can include data with values indicated in Table 3.4.3
Rezultati preskusov na živalih za podkategorijo 1A lahko vključujejo podatke z vrednostmi, ki so navedene v tabeli 3.4.3.
Table 3.4.3
Tabela 3.4.3
Animal test results for sub-category 1A
Rezultati preskusov na živalih za podkategorijo 1A
Local lymph node assay
Lokalna analiza limfnih vozlov
value ≤ 2 %
vrednost EC3 ≤ 2 %
Guinea pig maximisation test
Maksimizacijski preskus na morskih prašičkih
≥ 30 % responding at ≤ 0,1 % intradermal induction dose or
odziv ≥ 30 % pri odmerku z intradermalno indukcijo ≤ 0,1 % ali
≥ 60 % responding at > 0,1 % to ≤ 1 % intradermal induction dose
odziv ≥ 60 % pri odmerku z intradermalno indukcijo > 0,1 % do ≤ 1 %
Buehler assay
Buehlerjev preskus
≥ 15 % responding at ≤ 0,2 % topical induction dose or
odziv ≥ 15 % pri odmerku z lokalno indukcijo ≤ 0,2 % ali
≥ 60 % responding at > 0,2 % to ≤ 20 % topical induction dose
odziv ≥ 60 % pri odmerku z lokalno indukcijo > 0,2 % do ≤ 20 %
Animal test results for sub-category 1B can include data with values indicated in Table 3.4.4 below:
Rezultati preskusov na živalih za podkategorijo 1B lahko vključujejo podatke z vrednostmi, ki so navedene v tabeli 3.4.4 spodaj:
Table 3.4.4
Tabela 3.4.4
Animal test results for sub-category 1B
Rezultati preskusov na živalih za podkategorijo 1B
value > 2 %
vrednost EC3 > 2 %
≥ 30 % to < 60 % responding at > 0,1 % to ≤ 1 % intradermal induction dose or
odziv ≥ 30 % do < 60 % pri odmerku z intradermalno indukcijo > 0,1 % do ≤ 1 % ali
≥ 30 % responding at > 1 % intradermal induction dose
odziv ≥ 30 % pri odmerku z intradermalno indukcijo > 1 %
≥ 15 % to < 60 % responding at > 0,2 % to ≤ 20 % topical induction dose or
odziv ≥ 15 % do < 60 % pri odmerku z lokalno indukcijo > 0,2 % do ≤ 20 % ali
≥ 15 % responding at > 20 % topical induction dose
odziv ≥ 15 % pri odmerku z lokalno indukcijo > 20 %
Specific considerations
Posebni preudarki
For classification of a substance, evidence should include any or all of the following using a weight of evidence approach:
Za razvrstitev snovi dokazi vključujejo katerega koli ali vse naštete, ob uporabi pristopa določanja zanesljivosti dokazov:
positive data from patch testing, normally obtained in more than one dermatology clinic;
pozitivne podatke preskusa z obliži, običajno pridobljene na več kot eni dermatološki kliniki;
epidemiological studies showing allergic contact dermatitis caused by the substance.
epidemiološke študije, ki kažejo na alergijski kontaktni dermatitis, ki ga povzroča snov.
Situations in which a high proportion of those exposed exhibit characteristic symptoms are to be looked at with special concern, even if the number of cases is small;
Natančno je treba preučiti zlasti primere, ko so bili značilni simptomi izraženi pri velikem deležu izpostavljenih oseb, čeprav je bilo število izpostavljenih majhno;
positive data from appropriate animal studies;
pozitivne podatke ustreznih študij na živalih;
positive data from experimental studies in man (see section 1.3.2.4.7);
pozitivne podatke eksperimentalnih študij pri človeku (glej oddelek 1.3.2.4.7);
well documented episodes of allergic contact dermatitis, normally obtained in more than one dermatology clinic;
dobro dokumentirane posamezne primere alergijskega kontaktnega dermatitisa, običajno pridobljene na več kot eni dermatološki kliniki;
severity of reaction may also be considered.
lahko se upošteva tudi resnost reakcije.
Evidence from animal studies is usually much more reliable than evidence from human exposure.
Dokazi študij na živalih so običajno veliko bolj zanesljivi od dokazov o izpostavljenosti ljudi.
However, in cases where evidence is available from both sources, and there is conflict between the results, the quality and reliability of the evidence from both sources must be assessed in order to resolve the question of classification on a case-by-case basis.
Kadar so na voljo dokazi pri ljudeh in živalih ter si rezultati nasprotujejo, pa je treba oceniti kakovost in zanesljivost dokaza iz obeh virov, da se razreši vprašanje razvrstitve za vsak primer posebej.
Normally, human data are not generated in controlled experiments with volunteers for the purpose of hazard classification but rather as part of risk assessment to confirm lack of effects seen in animal tests.
Običajno se podatki o ljudeh za razvrstitev glede na nevarnost ne pridobivajo z nadzorovanimi preskusi s prostovoljci, ampak kot del ocene tveganja za potrditev odsotnosti učinkov pri preskusih na živalih.
Consequently, positive human data on skin sensitisation are usually derived from case-control or other, less defined studies.
Zato pozitivni podatki o preobčutljivosti kože pri ljudeh izhajajo iz študij nadzora primera ali drugih manj natančno opredeljenih študij.
Evaluation of human data must therefore be carried out with caution as the frequency of cases reflect, in addition to the inherent properties of the substances, factors such as the exposure situation, bioavailability, individual predisposition and preventive measures taken.
Podatke o ljudeh je zato treba ocenjevati previdno, ker pogostost primerov kaže, razen inherentnih lastnosti snovi, tudi dejavnike, kot so stanje izpostavljenosti, biološko razpoložljivost, individualno dovzetnost in sprejete preventivne ukrepe.
Negative human data should not normally be used to negate positive results from animal studies.
Negativni podatki o ljudeh običajno ne morejo ovreči pozitivnih rezultatov iz študij na živalih.
For both animal and human data, consideration should be given to the impact of vehicle.
Pri podatkih o živalih in ljudeh je treba upoštevati vpliv nosilca.
If none of the abovementioned conditions are met, the substance need not be classified as a skin sensitiser.
Če ni izpolnjen nobeden od zgoraj omenjenih pogojev, snovi ni treba razvrstiti kot povzročitelja preobčutljivosti kože.
However, a combination of two or more indicators of skin sensitisation as listed below may alter the decision.
Vendar lahko povezava dveh ali več kazalnikov preobčutljivosti kože, ki so navedeni spodaj, spremeni odločitev.
This shall be considered on a case-by-case basis.
To se presoja za vsak primer posebej.
Isolated episodes of allergic contact dermatitis;
Posamezni primeri alergijskega kontaktnega dermatitisa;
epidemiological studies of limited power, e.g. where chance, bias or confounders have not been ruled out fully with reasonable confidence;
epidemiološke študije z omejeno uporabnostjo, npr. pri katerih naključja ali nagnjenost niso bili izločeni z zadostno zanesljivostjo;
data from animal tests, performed according to existing guidelines, which do not meet the criteria for a positive result described in section 3.4.2.2.3, but which are sufficiently close to the limit to be considered significant;
podatki preskusov na živalih, opravljenih v skladu z obstoječimi navodili, ki ne izpolnjujejo meril za pozitivne rezultate iz oddelka 3.4.2.2.3, vendar so dovolj blizu meji, da jih je mogoče šteti kot zadovoljive;
positive data from non-standard methods;
pozitivni podatki nestandardnih metod;
positive results from close structural analogues.
pozitivni podatki strukturno podobnih snovi.
Immunological contact urticaria
Imunološka kontaktna koprivnica
Substances meeting the criteria for classification as respiratory sensitisers may in addition cause immunological contact urticaria.
Nekatere snovi, ki izpolnjujejo merila za razvrstitev kot povzročitelji preobčutljivosti dihal, lahko poleg tega povzročajo imunološko kontaktno koprivnico.
Consideration should be given to classifying these substances also as skin sensitisers.
Te snovi je treba razvrstiti tudi kot povzročitelje preobčutljivosti kože.
Substances which cause immunological contact urticaria without meeting the criteria for respiratory sensitisers should also be considered for classification as skin sensitisers.
Za snovi, ki povzročajo znake imunološke kontaktne koprivnice, vendar ne izpolnjujejo meril za povzročitelja preobčutljivosti dihal, je treba preučiti razvrstitev te snovi kot povzročitelja preobčutljivosti kože.
There is no recognised animal model available to identify substances which cause immunological contact urticaria.
Za identifikacijo snovi, ki povzročajo imunološko kontaktno koprivnico, za zdaj ni na voljo priznanega modela za preskušanje na živalih.
Therefore, classification will normally be based on human evidence which will be similar to that for skin sensitisation.
Zato se take snovi običajno razvrščajo na podlagi dokazov pri ljudeh, podobno kot pri določanju preobčutljivosti kože.
in section 3.4.3.3.1 the reference to ‘Table 3.4.3’ is replaced by ‘Table 3.4.5’;
v oddelku 3.4.3.3.1 se sklicevanje na „tabeli 3.4.3“ nadomesti s „tabeli 3.4.5“;
section 3.4.3.3.2 is amended as follows:
oddelek 3.4.3.3.2 se spremeni:
the reference to ‘Table 3.4.1’ is replaced by ‘Table 3.4.5’;
sklicevanje na „tabele 3.4.1“ se nadomesti s „tabele 3.4.5“;
the reference to ‘Table 3.4.3’ is replaced by ‘Table 3.4.6’;
sklicevanje na „tabeli 3.4.3“ se nadomesti s „tabeli 3.4.6“;
Table 3.4.3 and Notes 1, 2 and 3 are replaced by the following:
tabela 3.4.3 ter opombe 1, 2 in 3 se nadomestijo z naslednjim:
‘Table 3.4.5
„Tabela 3.4.5
Generic concentration limits of components of a mixture classified as either respiratory sensitisers or skin sensitisers that trigger classification of the mixture
Splošne mejne koncentracije sestavin zmesi, razvrščenih kot povzročitelji preobčutljivosti dihal ali kože, pri katerih se razvrsti tudi zmes
Component classified as:
Sestavina, razvrščena kot:
Generic concentration limits triggering classification of a mixture as:
Splošne mejne koncentracije, pri kateri se razvrsti tudi zmes:
Respiratory sensitiser
Povzročitelj preobčutljivosti dihal
Skin sensitiser
Povzročitelj preobčutljivosti kože
Solid/liquid
Trdna snov/tekočina
All physical states
Vsa agregatna stanja
Sub-category 1A
Podkategorija 1A
Sub-category 1B
Podkategorija 1B
≥ 1,0 %’
≥ 1 %“
a new Table 3.4.6 is inserted after the new Table 3.4.5:
po novi tabeli 3.4.5 se vstavi nova tabela 3.4.6:
‘Table 3.4.6
„Tabela 3.4.6
Concentration limits for elicitation of components of a mixture
Mejne koncentracije za izvabljanje sestavin zmesi
Concentration limits for elicitation
Mejne koncentracije za izvabljanje
≥ 0,1 % (Note 1)
≥ 0,1 % (opomba 1)
≥ 0,01 % (Note 1)
≥ 0,01 % (opomba 1)
This concentration limit for elicitation is used for the application of the special labelling requirements of Annex II section 2.8 to protect already sensitised individuals.
Ta mejna koncentracija za izvabljanje se uporablja za izvajanje posebnih zahtev za označevanje iz Priloge II oddelka 2.8 za zaščito že preobčutljivih posameznikov.
A SDS is required for the mixture containing a component above this concentration.
Za zmes, ki vsebuje sestavino nad to mejno vrednostjo, se zahteva varnostni list (SDS).
For sensitising substances with specific concentration limit lower than 0,1 %, the concentration limit for elicitation should be set at one tenth of the specific concentration limit.’;
Pri snoveh, ki povzročajo preobčutljivost, s posebno mejno koncentracijo pod 0,1 % se mejna koncentracija za izvabljanje določi pri eni desetini posebne mejne koncentracije.“;
section 3.4.4.1 is replaced by the following:
oddelek 3.4.4.1 se nadomesti z naslednjim:
Label elements shall be used for substances or mixtures meeting the criteria for classification in this hazard class in accordance with Table 3.4.7.
Elementi etikete se uporabljajo za snovi ali zmesi, ki izpolnjujejo merila za razvrstitev v ta razred nevarnosti, v skladu s tabelo 3.4.7.
Table 3.4.7
Tabela 3.4.7
Respiratory or skin sensitisation label elements
Elementi etikete za preobčutljivost dihal ali kože
Respiratory sensitisation
Preobčutljivost dihal
Skin sensitisation
Preobčutljivost kože
Category 1 and sub-categories 1A and 1B
Kategorija 1 in podkategoriji 1A in 1B
GHS pictograms
Piktogrami GHS
Signal word
Opozorilna beseda
Danger
Nevarno
Hazard statement
Stavek o nevarnosti
H334: May cause allergy or asthma symptoms or breathing difficulties if inhaled
H334: Pri vdihavanju lahko povzroči simptome alergije ali astme ali težave z dihanjem
H317: May cause an allergic skin reaction
H317: Lahko povzroči alergijski odziv kože
Precautionary statement prevention
Previdnostni stavek – preprečevanje
Precautionary statement response
Previdnostni stavek – odziv
Precautionary statement storage
Previdnostni stavek – shranjevanje
Precautionary statement disposal
Previdnostni stavek – odstranjevanje
in section 3.8.3.4.5, the following sentence is added at the end:
na koncu oddelka 3.8.3.4.5 se doda naslednji stavek:
‘Respiratory tract irritation and narcotic effects are to be evaluated separately in accordance with the criteria given in section 3.8.2.2.
„Draženje dihalnih poti in narkotične učinke se oceni posebej v skladu z merili iz oddelka 3.8.2.2.
When conducting classifications for these hazards, the contribution of each component should be considered additive, unless there is evidence that the effects are not additive.’;
Pri opravljanju razvrščanja za te nevarnosti je treba dodatno upoštevati prispevke vsake sestavine, razen če obstajajo dokazi, da ni dodatnih učinkov.“;
in section 3.9.1.2, the words ‘or mixture’ are added after the word ‘substance’;
v oddelku 3.9.1.2 se za besedo „snov“ dodata besedi „ali zmes“;
the following section 3.10.1.6.2a. is inserted:
doda se naslednji oddelek 3.10.1.6.2a:
‘3.10.1.6.2a
„3.10.1.6.2a
Although the definition of aspiration in section 3.10.1.2 includes the entry of solids into the respiratory system, classification according to point (b) in Table 3.10.1 for Category 1 is intended to apply to liquid substances and mixtures only.’;
Čeprav opredelitev vdihavanja v oddelku 3.10.1.2 vključuje vhod trdne snovi v dihala, je razvrstitev na podlagi točke (b) v tabeli 3.10.1 za kategorijo 1 namenjena le uporabi za tekočine in zmesi.“
Part 4 of Annex I to Regulation (EC) No 1272/2008 is replaced by the following text:
Del 4 Priloge I k Uredbi (ES) št. 1272/2008 se nadomesti z naslednjim:
PART 4: ENVIRONMENTAL HAZARDS
DEL 4: NEVARNOSTI ZA OKOLJE
Hazardous to the aquatic environment
Nevarno za vodno okolje
Definitions and general considerations
Opredelitev pojmov in splošni preudarki
“acute aquatic toxicity” means the intrinsic property of a substance to be injurious to an aquatic organism in a short-term aquatic exposure to that substance.
‚Akutna strupenost za vodno okolje‘ pomeni inherentno lastnost snovi, ki škodi vodnemu organizmu pri kratkotrajni izpostavljenosti tej snovi v vodi.
“acute (short-term) hazard” means for classification purposes the hazard of a substance or mixture caused by its acute toxicity to an organism during short-term aquatic exposure to that substance or mixture.
‚Akutna (kratkotrajna) nevarnost‘ za namene razvrstitve pomeni nevarnost snovi ali zmesi, ki jo povzroča akutna strupenost te snovi ali zmesi za organizem med kratkotrajno izpostavljenostjo tej snovi ali zmesi v vodi.
“availability of a substance” means the extent to which this substance becomes a soluble or disaggregate species.
‚Razpoložljivost snovi‘ pomeni obseg, v katerem ta snov postane topna ali disperzibilna.
For metal availability, the extent to which the metal ion portion of a metal (M°) compound can disaggregate from the rest of the compound (molecule).
Razpoložljivost kovin pomeni obseg, v katerem se lahko delež kovinskih ionov v kovinski spojini (M°) loči od preostanka spojine (molekule).
“bioavailability” or “biological availability” means the extent to which a substance is taken up by an organism, and distributed to an area within the organism.
‚Biološka razpoložljivost‘ pomeni obseg, v katerem se snov absorbira v organizmu in razširi v ciljnem delu znotraj organizma.
It is dependent upon physico-chemical properties of the substance, anatomy and physiology of the organism, pharmacokinetics, and route of exposure.
Odvisna je od fizikalno-kemijskih lastnosti snovi, anatomije in fiziologije organizma, farmakokinetike in načina izpostavljenosti.
Availability is not a prerequisite for bioavailability.
Razpoložljivost ni pogoj za biološko razpoložljivost.
“bioaccumulation” means the net result of uptake, transformation and elimination of a substance in an organism due to all routes of exposure (i.e. air, water, sediment/soil and food).
‚Kopičenje v organizmih‘ pomeni neto količino snovi, ki ostane v organizmu po njenem sprejetju, preoblikovanju in odstranjevanju ob vseh načinih izpostavljenosti (tj. zrak, voda, sediment/tla in hrana).
“bioconcentration” means the net result of uptake, transformation and elimination of a substance in an organism due to waterborne exposure.
‚Biokoncentracija‘ pomeni neto količino snovi, ki ostane v organizmu po njenem sprejetju, preoblikovanju in odstranjevanju zaradi izpostavljenosti vodi.
“chronic aquatic toxicity” means the intrinsic property of a substance to cause adverse effects to aquatic organisms during aquatic exposures which are determined in relation to the life-cycle of the organism.
‚Kronična strupenost za vodno okolje‘ pomeni inherentno lastnost snovi, ki povzroča škodljive učinke na vodne organizme med izpostavljenostjo v vodi, in se določi glede na življenjski krog organizma.
“degradation” means the decomposition of organic molecules to smaller molecules and eventually to carbon dioxide, water and salts.
‚Razgradnja‘ pomeni razpad organskih molekul na manjše molekule in nazadnje na ogljikov dioksid, vodo in soli.
“ECx” means the effect concentration associated with x% response.
‚ECx‘ pomeni koncentracijo, pri kateri je odziv x %.
“long-term hazard” means for classification purposes the hazard of a substance or mixture caused by its chronic toxicity following long-term exposure in the aquatic environment.
‚Dolgotrajna nevarnost‘ za namene razvrstitve pomeni nevarnost snovi ali zmesi, ki jo povzroča kronična strupenost te snovi ali zmesi po dolgotrajni izpostavljenosti v vodi.
“no observed effect concentration (NOEC)” means the test concentration immediately below the lowest tested concentration with statistically significant adverse effect.
‚Koncentracija brez učinka (NOEC)‘ pomeni testno koncentracijo takoj pod najnižjo testirano koncentracijo s statistično značilnim škodljivim učinkom.
The NOEC has no statistically significant adverse effect compared to the control.
V primerjavi s kontrolno koncentracijo NOEC nima statistično značilnega škodljivega učinka.
Hazardous to the aquatic environment is differentiated into:
Nevarno za vodno okolje se deli na:
acute aquatic hazard,
akutno nevarnost za vodno okolje,
long-term aquatic hazard.
dolgotrajno nevarnost za vodno okolje.
The basic elements used for classification for aquatic environmental hazards are:
Osnovni elementi za razvrstitev na podlagi učinkov na vodno okolje so:
acute aquatic toxicity,
akutna strupenost za vodno okolje,
chronic aquatic toxicity,
kronična strupenost za vodno okolje,
potential for or actual bioaccumulation, and
zmožnost za kopičenje v organizmih ali dejansko kopičenje v organizmih in
degradation (biotic or abiotic) for organic chemicals.
razgradnja (biotska ali abiotska) pri organskih kemikalijah.
Preferably data shall be derived using the standardised test methods referred to in Article 8(3).
Prednost imajo podatki, pridobljeni s standardiziranimi preskusnimi metodami iz člena 8(3).
In practice data from other standardised test methods such as national methods shall also be used where they are considered as equivalent.
V praksi se uporabijo tudi podatki iz drugih standardiziranih preskusnih metod, kot so nacionalne metode, kadar se štejejo za enakovredne.
Where valid data are available from non-standard testing and from non-testing methods, these shall be considered in classification provided they fulfil the requirements specified in section 1 of Annex XI to Regulation (EC) No 1907/2006.
Kadar so na voljo veljavni podatki, pridobljeni z nestandardnimi preskusnimi metodami in nepreskusnimi metodami, se upoštevajo pri razvrstitvi, če izpolnjujejo pogoje iz oddelka 1 Priloge XI k Uredbi (ES) št. 1907/2006.
In general, both freshwater and marine species toxicity data are considered suitable for use in classification provided the test methods used are equivalent.
Na splošno se podatki o strupenosti za sladkovodne in morske vrste štejejo za primerne, da se uporabijo v razvrstitvi, če je uporabljena testna metoda enakovredna.
Where such data are not available classification shall be based on the best available data.
Kadar ti podatki niso na voljo, razvrstitev temelji na najboljših razpoložljivih podatkih.
See also Part 1 of Annex I to Regulation (EC) No 1272/2008.
Glej tudi del 1 Priloge I k Uredbi (ES) št. 1272/2008.
Other considerations
Drugi vidiki
Classification of substances and mixtures for environmental hazards requires the identification of the hazards they present to the aquatic environment.
Za razvrstitev snovi in zmesi med nevarne za okolje je treba ugotoviti nevarnosti, ki jih imajo za vodno okolje.
The aquatic environment is considered in terms of the aquatic organisms that live in the water, and the aquatic ecosystem of which they are part.
Za vodno okolje se obravnavajo vodni organizmi, ki živijo v vodi, in vodni ekosistem, katerega del so.
The basis, therefore, of the identification of acute (short-term) and long-term hazards is the aquatic toxicity of the substance or mixture, although this shall be modified by taking account of further information on the degradation and bioaccumulation behaviour, if appropriate.
Zato je podlaga za ugotavljanje akutne (kratkotrajne) in dolgotrajne nevarnosti strupenost snovi ali zmesi za vodno okolje, čeprav se to spremeni tako, da se po potrebi upoštevajo nadaljnje informacije v zvezi z razgradnjo in kopičenjem v organizmih.
While the classification system applies to all substances and mixtures, it is recognised that for special cases (e.g. metals) the European Chemicals Agency has issued guidance.
Čeprav sistem razvrščanja velja za vse snovi in zmesi, je nesporno, da je Evropska agencija za kemikalije v nekaterih posebnih primerih (npr. za kovine) izdala smernice.