natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In particular, the review should assess whether the number size distribution threshold of 50 % should be increased or decreased and whether to include materials with internal structure or surface structure in the nanoscale such as complex nano-component nanomaterials including nano-porous and nano-composite materials that are used in some sectors.
V pregledu je treba oceniti zlasti, ali se mora mejna vrednost 50 % za razporeditev snovi po velikosti glede na število povečati ali zmanjšati ter ali je treba v nanovelikosti vključiti snovi z notranjo ali površinsko strukturo, kot so zapleteni nanomateriali iz elementov v nanovelikosti, vključno z nanoporoznimi in nanokompozitnimi snovmi, ki se uporabljajo v nekaterih sektorjih.
Guidance and standardised measurement methods as well as knowledge about typical concentrations of nanoparticles in representative sets of materials should be developed where feasible and reliable to facilitate the application of the definition in a specific legislative context.
Za lažjo uporabo opredelitve v posebnem zakonodajnem okviru je treba, kadar je to mogoče in verodostojno, oblikovati smernice in standardizirane metode merjenja ter okrepiti znanje o tipičnih koncentracijah nanodelcev v reprezentativnem naboru snovi.
The definition set out in this Recommendation should not prejudge nor reflect the scope of application of any piece of Union legislation or of any provisions potentially establishing additional requirements for those materials, including those relating to risk management.
Opredelitev iz tega priporočila ne sme vnaprej določati ali izražati področja uporabe nobenega dela zakonodaje Unije ali nobenih določb, ki bi lahko določale dodatne zahteve za te snovi, vključno z določbami glede obvladovanja tveganja.
It may in some cases be necessary to exclude certain materials from the scope of application of specific legislation or legislative provisions even if they fall within the definition.
V nekaterih primerih bo treba nekatere snovi morda izključiti iz področja uporabe posebne zakonodaje ali zakonodajnih določb, tudi če spadajo v okvir opredelitve.
It may likewise be necessary to include additional materials, such as some materials with a size smaller than 1 nm or greater than 100 nm in the scope of application of specific legislation or legislative provisions suited for a nanomaterial.
Podobno bo morda potrebna tudi vključitev dodatnih snovi, kot so nekatere snovi z velikostjo, manjšo od 1 nm ali večjo od 100 nm, v področje uporabe posebne zakonodaje ali zakonodajnih določb o nanomaterialu.
Given the special circumstances prevailing in the pharmaceutical sector and the specialised nano-structured systems already in use, the definition in this Recommendation should not prejudice the use of the term ‘nano’ when defining certain pharmaceuticals and medical devices,
Zaradi posebnih razmer v farmacevtskem sektorju in specializiranih nanostrukturnih sistemov, ki se že uporabljajo, opredelitev iz tega priporočila ne sme vnaprej določati uporabe pojma „nano“, kadar opredeljuje nekatere farmacevtske izdelke in medicinske pripomočke –
HAS ADOPTED THIS RECOMMENDATION
SPREJELA NASLEDNJE PRIPOROČILO:
Member States, the Union agencies and economic operators are invited to use the following definition of the term ‘nanomaterial’ in the adoption and implementation of legislation and policy and research programmes concerning products of nanotechnologies.
Države članice, agencije Unije in gospodarski subjekti so pozvani k uporabi naslednje opredelitve pojma „nanomaterial“ pri sprejemanju in izvajanju zakonodaje in politike ter pri izvajanju raziskovalnih programov v zvezi z izdelki na področju nanotehnologij.
‘Nanomaterial’ means a natural, incidental or manufactured material containing particles, in an unbound state or as an aggregate or as an agglomerate and where, for 50 % or more of the particles in the number size distribution, one or more external dimensions is in the size range 1 nm-100 nm.
Nanomaterial pomeni naravno, mešano ali umetno snov, ki vsebuje delce v nevezanem stanju ali v obliki agregatov ali aglomeratov in pri kateri je ena ali več zunanjih dimenzij – za 50 % ali več delcev pri razporeditvi snovi po velikosti glede na število – v razponu velikosti od 1 do 100 nm.
In specific cases and where warranted by concerns for the environment, health, safety or competitiveness the number size distribution threshold of 50 % may be replaced by a threshold between 1 and 50 %.
V posebnih primerih in kadar je to upravičeno zaradi pomislekov glede okolja, zdravja, varnosti ali konkurenčnosti, se lahko mejna vrednost za razporeditev snovi po velikosti glede na število, ki znaša 50 %, nadomesti z mejno vrednostjo med 1 in 50 %.
By derogation from point 2, fullerenes, graphene flakes and single wall carbon nanotubes with one or more external dimensions below 1 nm should be considered as nanomaterials.
Z odstopanjem od točke 2 je treba fulerene, plasti grafena in enoplastne ogljikove nanocevke z eno ali več zunanjimi merami pod 1 nm obravnavati kot nanomateriale.
For the purposes of point 2, ‘particle’, ‘agglomerate’ and ‘aggregate’ are defined as follows:
Za namene točke 2, so pojmi „delec“, „aglomerat“ in „agregat“ opredeljeni na naslednji način:
‘particle’ means a minute piece of matter with defined physical boundaries;
„delec“ pomeni zelo majhen del snovi, ki ima določene fizične meje;
‘agglomerate’ means a collection of weakly bound particles or aggregates where the resulting external surface area is similar to the sum of the surface areas of the individual components;
„aglomerat“ pomeni skupek šibko povezanih delcev ali agregatov, katerih zunanja površina je podobna vsoti površin posameznih sestavnih delov;
‘aggregate’ means a particle comprising of strongly bound or fused particles.
„agregat“ pomeni delec, sestavljen iz močno povezanih ali zlitih delcev.
Where technically feasible and requested in specific legislation, compliance with the definition in point 2 may be determined on the basis of the specific surface area by volume.
Kadar je tehnično izvedljivo in zahtevano v posebni zakonodaji, se lahko skladnost z opredelitvijo iz točke 2 določi na podlagi specifične površine glede na prostornino.
A material should be considered as falling under the definition in point 2 where the specific surface area by volume of the material is greater than 60 m2/cm3.
Snov spada v opredelitev iz točke 2, kadar je specifična površina glede na prostornino snovi večja od 60 m2/cm3.
However, a material which, based on its number size distribution, is a nanomaterial should be considered as complying with the definition in point 2 even if the material has a specific surface area lower than 60 m2/cm3.
Vendar je treba za snov, ki je na podlagi razporeditve snovi po velikosti glede na število obravnavana kot nanomaterial, šteti, da je skladna z opredelitvijo iz točke 2, tudi če je njena specifična površina manjša od 60 m2/cm3.
By December 2014, the definition set out in points 1 to 5 will be reviewed in the light of experience and of scientific and technological developments.
Do decembra 2014 bo opredelitev iz točk 1 do 5 pregledana ob upoštevanju izkušenj ter znanstvenega in tehnološkega razvoja.
The review should particularly focus on whether the number size distribution threshold of 50 % should be increased or decreased.
Pregled se mora osredotočiti zlasti na to, ali je treba mejno vrednost 50 % za razporeditev snovi po velikosti glede na število povečati ali zmanjšati.
This Recommendation is addressed to the Member States, Union agencies and economic operators.
To priporočilo je naslovljeno na države članice, agencije Unije in gospodarske subjekte.
Done at Brussels, 18 October 2011.
V Bruslju, 18. oktobra 2011
COM(2005) 243 final.
COM(2005) 243 konč.
COM(2008) 366 final.
COM(2008) 366 konč.
EUR 24403 EN, June 2010.
EUR 24403 EN, junij 2010.
The opinion ‘Scientific basis for the definition of the term “Nanomaterial” ’ was subject to a public consultation in 2010.
O mnenju o znanstveni podlagi za opredelitev pojma „nanomaterial“ je leta 2010 potekalo javno posvetovanje.
P6_TA(2009) 0328.
P6_TA(2009)0328.
In its opinion of 8 December 2010 [5], SCENIHR concluded that size is universally applicable to nanomaterials and the most suitable measurand.
SCENIHR je v svojem mnenju z dne 8. decembra 2010 [5] ugotovil, da je velikost pri nanomaterialih splošno veljavna in je najprimernejše merilo.
A defined size range would facilitate a uniform interpretation.
Jasno določen razpon velikosti bi omogočil bolj enotno razlago.
on the digitisation and online accessibility of cultural material and digital preservation
o digitalizaciji in spletni dostopnosti kulturnega gradiva ter njegovi digitalni hrambi
The Digital Agenda for Europe seeks to optimise the benefits of information technologies for economic growth, job creation and the quality of life of European citizens, as part of the Europe 2020 strategy.
(1) Evropska digitalna agenda, ki je del strategije Evropa 2020, naj bi povečala koristi informacijskih tehnologij pri gospodarski rasti, ustvarjanju delovnih mest in kakovosti življenja evropskih državljanov.
The digitisation and preservation of Europe’s cultural memory which includes print (books, journals and newspapers), photographs, museum objects, archival documents, sound and audiovisual material, monuments and archaeological sites (hereinafter ‘cultural material’) is one of the key areas tackled by the Digital Agenda.
Eno ključnih področij, ki ga obravnava digitalna agenda, je digitalizacija in hramba evropskega kulturnega spomina, ki obsega tiskano gradivo (knjige, revije, časopise), fotografije, muzejske predmete, arhivske dokumente, zvočno in avdiovizualno gradivo, spomenike in arheološka najdišča (v nadaljnjem besedilu: kulturno gradivo).
The EU’s strategy for digitisation and preservation builds on the work done over the last few years in the digital libraries initiative.
Strategija EU za digitalizacijo in hrambo temelji na delu, ki je bilo v zadnjih nekaj letih opravljeno v okviru pobude za digitalne knjižnice.
On 28 August 2006, the Commission issued a Recommendation to the Member States with a view to optimising, by means of the Internet, the economic and cultural potential of Europe’s cultural heritage.
Komisija je 28. avgusta 2006 državam članicam priporočila, naj s pomočjo interneta čim bolj izkoristijo gospodarski in kulturni potencial evropske kulturne dediščine.
Moreover the context for digitisation efforts and for collaboration at European level has changed considerably over the last few years.
Poleg tega so se prizadevanja na področju digitalizacije in sodelovanja na evropski ravni v zadnjih nekaj letih precej spremenila.
New elements include the launch of Europeana in November 2008, the publication of the report ‘The New Renaissance’ by the ‘Comité des Sages on bringing Europe’s cultural heritage online’ of 10 January 2011 and the Commission’s proposal for an Orphan Works Directive of 24 May 2011.
Novosti so začetek delovanja Europeane novembra 2008, poročilo „Nova renesansa“, ki ga je 10. januarja 2011 o spletnem dostopu evropske kulturne dediščine objavil „Odbor modrih“, in predlog direktive o osirotelih delih, ki ga je Komisija predložila 24. maja 2011.
Therefore, an updated set of measures for digitising and bringing cultural heritage online and for digital preservation should be recommended to the Member States.
Zato je treba ukrepe za digitalizacijo in zagotavljanje spletnega dostopa do kulturne dediščine ter digitalno hrambo, ki so bili priporočeni državam članicami, posodobiti.
In that context, the development of digitised material from libraries, archives and museums should be further encouraged in order to ensure that Europe maintains its place as a leading international player in the field of culture and creative content and uses its wealth of cultural material in the best possible way.
Pri tem je treba še naprej spodbujati razvoj digitaliziranega gradiva knjižnic, arhivov in muzejev, da bo Evropa še naprej vodilni mednarodni akter na kulturnem področju in področju kreativnih vsebin ter da bo svoje bogato kulturno gradivo kar se da najbolje uporabljala.
As underlined by the ‘Comité des Sages on bringing Europe’s cultural heritage online’, Europe needs to act now to reap the benefits of digitisation and digital preservation.
Kot je v zvezi s spletno dostopnostjo evropske kulturne dediščine poudaril „Odbor modrih“, mora Evropa ukrepati ter izrabiti prednosti digitalizacije in digitalne hrambe.
If Member States do not step up their investments in this area, there is a risk that the cultural and economic benefits of the digital shift will materialise in other continents and not in Europe.
Če države članice na tem področju ne bodo povečale naložb, obstaja nevarnost, da bodo kulturne in gospodarske prednosti digitalnega prehoda izrabili drugi kontinenti in ne Evropa.
The online accessibility of cultural material will make it possible for citizens throughout Europe to access and use it for leisure, studies or work.
Če bo kulturno gradivo dostopno na spletu, bodo državljani imeli dostop do njega po vsej Evropi ter ga uporabljali za prosti čas, študij ali delo.
It will give Europe’s diverse and multilingual heritage a clear profile on the Internet, and the digitisation of their assets will help Europe’s cultural institutions to continue carrying out their mission of giving access to and preserving our heritage in the digital environment.
Tako bo evropska raznovrstna in večjezična dediščina jasno izražena na internetu, digitalizacija gradiva pa bo evropskim kulturnim ustanovam omogočala, da bodo lahko še naprej opravljale svojo nalogo, tj. zagotavljale dostop do naše kulturne dediščine in jo hranile v digitalnem okolju.
Moreover, the digitised material can be reused – for both commercial and non-commercial purposes – for uses such as developing learning and educational content, documentaries, tourism applications, games, animations and design tools, provided that this is done with full respect for copyright and related rights.
Poleg tega se digitalizirano gradivo lahko ponovno uporabi – tako za komercialne kot nekomercialne namene – na primer v učnih in izobraževalnih vsebinah, dokumentarnih filmih, turističnih aplikacijah, igrah, animacijah in oblikovnih orodjih, pod pogojem, da se pri tem v celoti spoštujejo avtorske in sorodne pravice.
This will give an important input to the creative industries, which account for 3,3 % of EU GDP and 3 % of employment.
Je tudi pomemben prispevek h kreativnim sektorjem, ki predstavljajo 3,3 % BDP EU in 3 % zaposlenosti.
These industries are faced with a digital transition that is shaking up traditional models, transforming value chains and calling for new business models.
Ti sektorji se srečujejo z digitalnim prehodom, ki temeljito spreminja tradicionalne modele, preoblikuje vrednostne verige ter predpostavlja nove poslovne modele.
Digitising and providing wider access to cultural resources offers enormous economic opportunities and is an essential condition for the further development of Europe’s cultural and creative capacities and of its industrial presence in this field.
Digitalizacija in zagotavljanje širšega dostopa do kulturnih virov zagotavlja ogromne gospodarske priložnosti ter je temeljni pogoj za nadaljnji razvoj evropskih kulturnih in ustvarjalnih zmogljivosti ter prisotnosti evropskega gospodarstva na tem področju.
Digitisation is an important means for ensuring greater access to and use of cultural material.
Digitalizacija je pomembno sredstvo za zagotavljanje boljše dostopnosti kulturnega gradiva in njegove uporabe.
Concerted action by the Member States to digitise their cultural heritage would lend greater coherence to the selection of material and would avoid overlap in digitisation.
Z usklajenim ukrepanjem pri digitalizaciji kulturne dediščine bi države članice zagotovile večjo skladnost pri izbiri gradiva in preprečile prekrivanja.
It would also lead to a more secure climate for companies investing in digitisation technologies.
Ustvarile bi tudi varnejše ozračje za podjetja, ki vlagajo v digitalizacijske tehnologije.
Overviews of current and planned digitisation activities and quantitative targets for digitisation would contribute to achieving those objectives.
K doseganju teh ciljev bi prispevali tudi pregledi nad trenutno in načrtovano digitalizacijo ter njeni količinski cilji.
The cost of digitising the whole of Europe’s cultural heritage is high and cannot be covered by public funding alone.
Stroški digitalizacije celotne evropske kulturne dediščine so visoki, zato jih zgolj z javnimi sredstvi ne bo mogoče kriti.
Private sector sponsoring of digitisation or partnerships between the public and private sectors can involve private entities in digitisation efforts and should be further encouraged.
Zasebni sektor, ki sponzorira digitalizacijo, ali partnerstva med javnim in zasebnim sektorjem lahko v digitalizacijo vključijo zasebne subjekte, zato jih je treba še naprej spodbujati.
In order to be fair and balanced, these partnerships should comply with a number of key principles.
Da bi bila ta partnerstva pravična in uravnotežena, morajo spoštovati številna ključna načela.
In particular it is necessary to set time limits for the preferential use of the digitised material.
Predvsem je treba določiti roke za prednostno uporabo digitaliziranega gradiva.
The ‘Comité des Sages on bringing Europe’s cultural heritage online’ indicated that the maximum time for preferential use of the material digitised in public-private partnerships should not be longer than 7 years.
„Odbor modrih“ za zagotavljanje spletnega dostopa do evropske kulturne dediščine je navedel, da najdaljši čas za prednostno uporabo gradiva, ki so ga digitalizirala javno-zasebna partnerstva, ne sme biti daljši od sedem let.
The EU Structural Funds can be and are being used to co-fund digitisation activities as part of projects having an impact on the regional economy.
Strukturni skladi EU se lahko in se uporabljajo za sofinanciranje digitalizacije, če deli projektov vplivajo na regionalno gospodarstvo.
However, such use could be more widespread and systematic.
Vendar pa bi takšna uporaba morala biti bolj razširjena in bolj sistematična.
Mass digitisation processes can gain in efficiency due to scale.
Masovna digitalizacija je lahko učinkovitejša zaradi svojega obsega.
Therefore, the efficient use of digitisation capacity and, where possible, the sharing of digitisation equipment between cultural institutions and countries should be encouraged.
Zato je treba spodbujati učinkovito uporabo digitalizacijskih zmogljivosti in, če je mogoče, skupno uporabo digitalizacijske opreme med kulturnimi ustanovami in državami.
Only part of the material held by libraries, archives and museums is in the public domain, in the sense that it is not or is no longer covered by intellectual property rights, while the rest is protected by intellectual property rights.
Samo del gradiva, ki ga hranijo knjižnice, arhivi in muzeji, je javno dostopnega v smislu, da ni ali ni več zaščiteno s pravicami intelektualne lastnine, medtem ko to ne velja za ostalo gradivo.
Since intellectual property rights are a key tool to stimulate creativity, Europe’s cultural material should be digitised, made available and preserved in full respect of copyright and related rights.
Ker so pravice intelektualne lastnine ključne za spodbujanje ustvarjalnosti, je treba evropsko kulturno gradivo digitalizirati, zagotoviti dostop do njega in ga hraniti ob polnem spoštovanju avtorskih in sorodnih pravic.
On 24 May 2011 the Commission made a proposal for a Directive for orphan works.
Komisija je 24. maja 2011 predložila predlog direktive o osirotelih delih.
In order to have its full effect it should be rapidly adopted and implemented to ensure a harmonised approach to the issue of orphan works throughout the EU.
Da bi ta imela popoln učinek, jo je treba hitro sprejeti in izvajati, da se zagotovi usklajen pristop pri osirotelih delih po vsej EU.
For the large-scale digitisation of out-of-commerce works, legislative backing for licensing solutions voluntarily developed by stakeholders may be needed in the Member States, taking into account the need to ensure a cross-border effect.
Pri obsežni digitalizaciji na trgu nedostopnih del bi lahko bila v državah članicah potrebna zakonodajna podlaga za izdajanje licenc, ki bi jo prostovoljno oblikovale zainteresirane strani, pri čemer bi upoštevale potrebo po zagotovitvi čezmejnega učinka.
In this context, the approach followed in the stakeholders’ dialogue, sponsored by the Commission, on out-of-commerce books and learned journals, which resulted in a Memorandum of Understanding signed in Brussels on 20 September 2011, should be seen as a model for further dialogues to facilitate agreements for the digitisation of as much of the out-of-commerce material as possible.
Pri tem je treba pristop o na trgu nedostopnih delih in strokovnih revijah, ki so mu v dialogu, ki ga je podprla Komisija, sledile zainteresirane strani in na podlagi katerega je bil 20. septembra 2011 v Bruslju podpisan sporazum o soglasju, razumeti kot model za nadaljnje dialoge, da se poenostavi sklepanje sporazumov o digitalizaciji čim večje količine na trgu nedostopnega gradiva.
Rights information databases connected at European level can bring down transaction costs for rights clearance.
Informativne podatkovne zbirke pravic, ki bi bile povezane na evropski ravni, lahko zmanjšajo transakcijske stroške za pridobitev pravic.
Such mechanisms should therefore be encouraged in close cooperation with all stakeholders.
Takšne mehanizme je zato treba spodbujati v tesnem sodelovanju z vsemi zainteresiranimi stranmi.
In order to allow wide access to and use of public domain content, it is necessary to ensure that public domain content remains in the public domain once digitised.
Da se zagotovita širok dostop do javno dostopne vsebine in njena široka uporaba, mora biti javno dostopna vsebina javno dostopna tudi po digitalizaciji.
The use of intrusive watermarks or other visual protection measures on copies of public domain material as a sign of ownership or provenance should be avoided.
Na kopijah javno dostopnega gradiva se je treba izogniti uporabi motečih vodnih žigov ali drugih vizualnih zaščitnih ukrepov, ki označujejo lastništvo ali izvor.
Measures to achieve this effect should be encouraged.
Zato je treba spodbujati ukrepe, s katerimi se želi to doseči.
Currently, Europeana gives direct access to more than 19 million digitised objects.
Europeana danes zagotavlja neposreden dostop do več kot 19 milijonov digitaliziranih objektov.
Only 2 % of these objects are sound or audiovisual material.
Samo 2 % teh objektov predstavlja zvočno oziroma avdiovizualno gradivo.
Increasing the content accessible through Europeana, including types of material that are currently underrepresented, will make the site more interesting for the users, and should therefore be encouraged.
Z razširitvijo vsebine, ki je dostopna prek Europeane, vključno z gradivom, ki je še premalo zastopano, bo stran zanimivejša za uporabnike, zato jo je treba spodbujati.
Provisions in the Member States ensuring that all material digitised with public funding is made available through Europeana would boost the development of the platform and create a clear framework for the content contribution by cultural institutions, and the introduction of such provisions should therefore be encouraged.
Določbe v državah članicah, ki določajo, da bo vse gradivo, ki je bilo digitalizirano z javnimi sredstvi, razpoložljivo prek Europeane, bi spodbudile razvoj platforme in oblikovale jasen okvir, da bi kulturne ustanove širile svoje vsebine, zato je treba uvedbo takšnih določb spodbujati.