natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The RAPEX Notification No 1760/10 has been modified with a revised notification submitted to the Commission on 16 December 2010, which stated that the grounds for prohibition were not non-compliance with legal requirements but the product’s high risks for human health.
Obvestilo RAPEX št. 1760/10 je bilo spremenjeno s popravljenim obvestilom, ki je bilo Komisiji predloženo 16. decembra 2010 in je navajalo, da razlog za prepoved ni bila neskladnost s pravnimi zahtevami, ampak visoko tveganje za zdravje ljudi, ki ga predstavlja izdelek.
Based on these facts, Article 15 of Regulation (EC) No 648/2004 is applicable, as the product POR-ÇÖZ referred to in the German notification is a detergent complying with the requirements of that Regulation.
Na podlagi teh dejstev se uporablja člen 15 Uredbe (ES) št. 648/2004, ker je izdelek POR-ÇÖZ iz obvestila Nemčije detergent, ki je v skladu z zahtevami navedene uredbe.
Germany has provided justifiable grounds for believing that the product POR-ÇÖZ constitutes a risk to safety or health of humans.
Nemčija je zagotovila utemeljene razloge, zakaj izdelek POR-ÇÖZ pomeni tveganje za varnost in zdravje ljudi.
Germany reported that one case of child injury is attributed to the use of POR-ÇÖZ in Germany.
Nemčija je poročala o enem primeru poškodbe otroka zaradi uporabe izdelka POR-ÇÖZ v Nemčiji.
Furthermore, between 1999 and 2010, German poison centres registered 134 cases of severe injuries to health related to the use in households of lime and rust removers containing nitric acid.
Med letoma 1999 in 2010 so nemški centri za zastrupitve zabeležili 134 primerov resnih poškodb, povezanih z uporabo odstranjevalcev vodnega kamna in rje, ki vsebujejo dušikovo kislino.
In Belgium (the only other Member State where a Turkish-labelled version of POR-ÇÖZ had been found on the market) anti-poison centres have recorded three cases of severe respiratory problems resulting from the professional use of limescale removers containing 30 % nitric acid.
V Belgiji (edini drugi državi članici, v kateri je bila najdena v prometu v turškem jeziku označena različica detergenta POR-ÇÖZ) so centri za zastrupitve zabeležili tri primere resnih težav z dihanjem, povezanih s poklicno rabo odstranjevalcev vodnega kamna s 30-odstotno vsebnostjo dušikove kisline.
Based on an assessment of the risks to health from the use of cleaning products with a nitric acid content of 20-30 %, on 28 September 2010, the German Federal Institute for Risk Assessment recommended that cleaning products containing more than 20 % nitric acid should not be placed on the market for supply to the general public [8].
Glede na oceno tveganj za zdravje zaradi uporabe sredstev za čiščenje z 20–30-odstotno vsebnostjo dušikove kisline je Nemški zvezni inštitut za oceno tveganja 28. septembra 2010 priporočil, da se čistilna sredstva z več kot 20-odstotno vsebnostjo dušikove kisline ne dajejo v promet za splošno uporabo javnosti [8].
The Federal Republic of Germany may maintain its temporary prohibition on the placing on the market of the cleaning product POR-ÇÖZ with a nitric acid content of 20 % or more for 1 year from the date of adoption this Decision.
Zvezna republika Nemčija lahko ohrani svojo začasno prepoved dajanja v promet čistilnega sredstva POR-ÇÖZ z vsaj 20-odstotno vsebnostjo dušikove kisline eno leto od datuma sprejetja tega sklepa.
OJ L 55, 28.2.2011, p. 13.
UL L 55, 28.2.2011, str. 13.
Decision of the German Environment Authority (Umweltbundesamt) of 25 October 2010 (Allgemeinverfügung zum vorläufigen Verbot des Inverkehrbringens des Reinigungsmittels Por Cöz nach § 14(2) des Wasch- und Reinigungsmittelgesetztes und § 8(4) des Geräte- und Produktsicherheitsgesetztes, Bundesanzeiger Ausgabe Nr. 164 vom 28.
Sklep nemške Zvezne agencije za okolje (Umweltbundesamt) z dne 25. oktobra 2010 (Allgemeinverfügung zum vorläufigen Verbot des Inverkehrbringens des Reinigungsmittels Por Cöz nach § 14(2) des Wasch- und Reinigungsmittelgesetztes und § 8(4) des Geräte- und Produktsicherheitsgesetztes, Bundesanzeiger Ausgabe Nr. 164 vom 28.
RAPEX Notification No 1760/10.
Obvestilo RAPEX št. 1760/10.
BfR Opinion No 041/2010, 6.9.2010.
Mnenje BfR (Bundesinstitut für Risikobewertung) št. 041/2010, 6.9.2010.
The Commission has consulted the Member States both via questionnaires sent out on 15 November 2010 and in a meeting of the Detergents Working Group Meeting on 14 December 2010.
Komisija se je posvetovala z državami članicami v obliki vprašalnikov, ki so bili razposlani 15. novembra 2010, in na sestanku delovne skupine za detergente 14. decembra 2010.
The measures provided for in this Decision are in accordance with their opinion as expressed in the Committee opinion of 14 March 2011,
Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z njihovim mnenjem, kot je izraženo v mnenju Odbora z dne 14. marca 2011 –
of 7 April 2011
z dne 7. aprila 2011
extending the transitional period concerning the acquisition of agricultural land in Latvia
o podaljšanju prehodnega obdobja v zvezi s pridobitvijo kmetijskih zemljišč v Latviji
Having regard to the Act of Accession of the Czech Republic, Estonia, Cyprus, Latvia, Lithuania, Hungary, Malta, Poland, Slovenia and Slovakia, and in particular Chapter 3 of Annex VIII thereto,
ob upoštevanju Akta o pristopu Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške in zlasti poglavja 3 Priloge VIII k Aktu,
Having regard to the request made by Latvia,
ob upoštevanju prošnje Latvije,
This transitional period may only be extended once for a period of up to 3 years.
Prehodno obdobje se sme podaljšati samo enkrat, in sicer za obdobje do treh let.
On 6 December 2010, Latvia requested to extend the transitional period concerning the acquisition of agricultural land by 3 years.
Latvija je 6. decembra 2010 zaprosila za podaljšanje prehodnega obdobja v zvezi s pridobitvijo kmetijskih zemljišč za tri leta.
The main reason for the transitional period was the need to safeguard the socioeconomic conditions for agricultural activities following the introduction of the single market and the transition to the Common Agricultural Policy in Latvia.
Glavni razlog za prehodno obdobje je bila potreba po zaščiti družbenoekonomskih razmer za kmetijske dejavnosti po uvedbi enotnega trga in prehodu na skupno kmetijsko politiko v Latviji.
In particular, it aimed to meet concerns raised about the possible impact on the agricultural sector of liberalising the acquisition of agricultural land due to initial large differences in land prices and income compared with Belgium, Denmark, Germany, Ireland, Greece, Spain, France, Italy, Luxembourg, the Netherlands, Austria, Portugal, Finland, Sweden and the United Kingdom (hereinafter the EU-15).
Namen prehodnega obdobja je bil zlasti odpraviti pomisleke glede možnega vpliva na kmetijski sektor, ki bi ga lahko imela liberalizacija pridobitve kmetijskih zemljišč zaradi začetnih znatnih razlik med cenami zemljišč in prihodki v primerjavi z Belgijo, Dansko, Nemčijo, Irsko, Grčijo, Španijo, Francijo, Italijo, Luksemburgom, Nizozemsko, Avstrijo, Portugalsko, Finsko, Švedsko in Združenim kraljestvom (v nadaljnjem besedilu: EU-15).
The transitional period was also designed to ease the process of restitution and privatisation of agricultural land to farmers.
Poleg tega je bilo prehodno obdobje zasnovano, da bi olajšalo postopek vračanja in privatizacije kmetijskih zemljišč kmetom.
In its Report of 16 July 2008 on the Review of the transitional measures for the acquisition of agricultural real estate set out in the 2003 Accession Treaty (hereinafter the ‘Mid-Term Review of 2008’), the Commission has already emphasised the importance of the completion of the above-mentioned agricultural reform by the end of the foreseen transitional period [1].
Komisija je že v poročilu z dne 16. julija 2008 o Pregledu prehodnih ukrepov za pridobitev kmetijskih nepremičnin, določenih v Pristopni pogodbi iz leta 2003 (v nadaljnjem besedilu: vmesni pregled iz leta 2008), poudarila, kako pomembno je, da se navedena reforma kmetijstva zaključi do konca predvidenega prehodnega obdobja [1].
According to data available to Eurostat, agricultural land prices in Latvia are lower than the agricultural land prices in the EU.
Po podatkih Eurostata so cene kmetijskih zemljišč v Latviji nižje od cen kmetijskih zemljišč v EU.
Complete convergence in agricultural land sales prices was neither expected nor seen as a necessary pre-condition for terminating the transitional period.
Popolno zbližanje prodajnih cen kmetijskih zemljišč ni bilo niti pričakovano niti ni veljalo za potreben predpogoj za končanje prehodnega obdobja.
Nevertheless, the noticeable differences in agricultural land prices between Latvia and EU-15 are such that they can hinder smooth progress towards price convergence.
Kljub temu so občutne razlike v cenah kmetijskih zemljišč med Latvijo in EU-15 take, da lahko otežijo nemoten napredek pri zbliževanju cen.
Similarly to the levels of agricultural land prices, the data from Eurostat show that the gap in per capita GDP in Purchasing power standards in Latvia and EU-15 still persists.
Podobno kot v primeru ravni cen kmetijskih zemljišč podatki Eurostata kažejo tudi, da še obstaja razkorak glede BDP na prebivalca pri standardu kupne moči med Latvijo in EU-15.
Thus, existing agricultural land prices in Latvia are high for the Latvian residents relative to their purchasing power.
Torej so obstoječe cene kmetijskih zemljišč v Latviji za prebivalce Latvije glede na njihovo kupno moč visoke.
The lower competitiveness of the Latvian agricultural sector compared to the agricultural sector in EU-15 also persists and the problem is compounded by difficulties in access to financial resources and by high interest rates applied to commercial credit lines for the acquisition of agricultural land (15 % per annum in 2009 according to data supplied by the Latvian authorities).
Prav tako je problem tudi obstoječa nižja konkurenčnost latvijskega kmetijskega sektorja v primerjavi s kmetijskim sektorjem v EU-15, ki ga še stopnjujejo težave pri dostopu do finančnih virov in visoke obrestne mere za komercialne kreditne linije za pridobitev kmetijskih zemljišč (po podatkih latvijskih organov oblasti je bila leta 2009 njihova letna raven 15 %).
Moreover, according to data supplied by the Latvian authorities based on the State Land Service of Latvia, as of 1 January 2010, the agricultural land constitutes 37,7 % of the country’s total territory, and forests areas cover 45,8 % of it.
Poleg tega po podatkih, ki so jih predložili latvijski organi oblasti in temeljijo na latvijski državni geodetski službi, od 1. januarja 2010 kmetijska zemljišča predstavljajo 37,7 % celotnega ozemlja države, gozdovi pa pokrivajo 45,8 % njenega ozemlja.
In 2007 62 % of agricultural land was owned by farmers and 26,6 % of it was rented.
Leta 2007 so kmetje imeli v lasti 62 % kmetijskih zemljišč, 26,6 % pa jih je bilo v najemu.
While agricultural land in Latvia is already predominantly in private hands, the process of restitution of ownership rights and the land reform in rural areas are still not completed.
Medtem ko so kmetijska zemljišča v Latviji že večinoma v zasebnih rokah, pa postopek vračanja lastninskih pravic in zemljiška reforma na podeželskih območjih še nista zaključena.
The lack of clarity on property rights inevitably hinders land transactions and consolidation of agricultural estates.
Pomanjkanje jasnosti glede lastninskih pravic neizogibno otežuje zemljiške posle in konsolidacijo kmetijskih posesti.
Land fragmentation, in turn, further contributes to lower competitiveness and leads to less market-oriented farms.
Drobljenje zemljišč pa posledično še prispeva k slabši konkurenčnosti in vodi k manj tržno usmerjenim kmetijam.
In this context, Eurostat data show that, although gradual consolidation of land is ongoing and the average exploited agricultural area per farm in Latvia increased from 10 ha to 16 ha per farm between 2001 and 2007, the latter is still lower than in other EU Member States, such as Denmark, Germany and Sweden, where this average amounted to 60 ha, 46 ha and 43 ha respectively in 2007.
V tem kontekstu podatki Eurostata kažejo, da je v Latviji povprečna površina izkoriščanega kmetijskega zemljišča na kmetijo, kljub potekajoči postopni konsolidaciji zemljišč in povečanju od 10 ha na 16 ha na kmetijo med letoma 2001 in 2007, še vedno manjša kot v drugih državah članicah EU, kjer je povprečje leta 2007 znašalo do, na primer, 60 ha na Danskem, 46 ha v Nemčiji in 43 ha na Švedskem.
The recent global financial and economic crisis also had a negative impact on Latvia’s economy.
Nedavna svetovna finančna in gospodarska kriza je prav tako negativno vplivala na gospodarstvo Latvije.
The lack of demand followed by a sharp reduction in purchase prices for agricultural products, at the time when the prices for raw materials remained at the high level of 2008, additionally aggravated the already disadvantaged position of Latvian farmers compared to farmers from EU-15.
Pomanjkanje povpraševanja, ki mu je sledil močan padec prodajnih cen kmetijskih proizvodov v času, ko so cene surovin ostale na enako visoki ravni, kot so bile leta 2008, je še dodatno poslabšalo že tako slabši položaj latvijskih kmetov v primerjavi s kmeti iz EU-15.
Against this background, it may be anticipated, as do the Latvian authorities, that the lifting of the restrictions on 1 May 2011 would exert pressure on the land prices in Latvia.
Glede na navedeno se lahko pričakuje, kar predvidevajo tudi latvijski organi oblasti, da bo odprava omejitev s 1. majem 2011 pomenila pritisk na cene zemljišč v Latviji.
Therefore, a threat of serious disturbances on the Latvian agricultural land market upon the expiry of the transitional exists.
Obstaja torej nevarnost resnih motenj na latvijskem trgu kmetijskih zemljišč ob koncu prehodnega obdobja.
An extension by 3 years of the transitional period referred to in Chapter 3 of Annex VIII to the 2003 Act of Accession should therefore be granted.
Podaljšanje prehodnega obdobja iz poglavja 3 Priloge VIII k Aktu o pristopu iz leta 2003 za tri leta bi bilo zato treba odobriti.
In order to fully prepare the market for liberalisation, it continues to be of utmost importance, even amid adverse economic circumstances, to foster the improvement of factors such as credit and insurance facilities for farmers, and the completion of the agricultural structural reform during the transitional period, as already emphasised in the Mid-Term Review of 2008.
Da bi trg v celoti pripravili na liberalizacijo, je tudi v neugodnih gospodarskih razmerah še vedno izjemnega pomena spodbujanje izboljšanja dejavnikov, kot so kreditne in zavarovalniške storitve za kmete, ter dokončanje strukturne reforme kmetijstva v prehodnem obdobju, kot je bilo poudarjeno že v vmesnem pregledu iz leta 2008.
Since the open single market has always been at the heart of the European prosperity, an increased inflow of foreign capital would bring along potential benefits also for the agricultural market in Latvia.
Povečan dotok tujega kapitala bi s sabo prinesel potencialne koristi tudi za kmetijski trg v Latviji, saj je bil odprt enotni trg vedno v središču evropske blaginje.
As emphasised in the Mid-Term Review of 2008, foreign investment in the agriculture sector would also have important long-term effects on the provision of capital and know-how, on the functioning of land markets and on agricultural productivity.
Kot je poudarjeno v vmesnem pregledu iz leta 2008, bi imele tuje naložbe v kmetijski sektor tudi pomembne dolgoročne učinke na zagotavljanje kapitala in znanja ter izkušenj, delovanje zemljiških trgov in kmetijsko produktivnost.
The progressive loosening of the restrictions on foreign ownership during the transitional period would also contribute to preparing the market for full liberalisation.
Postopno rahljanje omejitev glede tujega lastništva v prehodnem obdobju bi prav tako prispevalo k pripravi trga na popolno liberalizacijo.
For the purpose of legal certainty and in order to avoid a legal vacuum in the national legal system of Latvia after the expiry of the current transitional period, this Decision should enter into force on the day of its publication in the Official Journal of the European Union,
Zaradi pravne varnosti in da bi se izognili pravni praznini v nacionalnem pravnem sistemu Latvije po koncu sedanjega prehodnega obdobja, bi ta sklep moral začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –
The transitional period concerning the acquisition of agricultural land in Latvia referred to in Chapter 3 of Annex VIII to the 2003 Act of Accession shall be extended until 30 April 2014.
Prehodno obdobje v zvezi s pridobitvijo kmetijskih zemljišč v Latviji iz poglavja 3 Priloge VIII k Aktu o pristopu iz leta 2003 se podaljša do 30. aprila 2014.
Done at Brussels, 7 April 2011.
V Bruslju, 7. aprila 2011
COM(2008) 461 final, 16 July 2008.
COM(2008) 461 konč., 16. julij 2008.
The 2003 Act of Accession provides that Latvia may maintain in force, under the conditions laid down therein, for a 7-year period following the accession, expiring on 30 April 2011, prohibitions on the acquisition of agricultural land by natural and legal persons from other EU Member States who are neither established nor registered nor having a branch or an agency in Latvia.
V skladu z Aktom o pristopu iz leta 2003 lahko Latvija pod pogoji, določenimi v Aktu, še sedem let po pristopu, tj. do 30. aprila 2011, ohrani v veljavi prepovedi, na podlagi katerih fizične in pravne osebe iz drugih držav članic EU, ki nimajo sedeža ali niso registrirane ali nimajo poslovalnice ali agencije v Latviji, ne smejo pridobiti kmetijskih zemljišč.
concerning the technical specifications of interoperability relating to the subsystem ‘rolling stock – noise’ of the trans-European conventional rail system
o tehničnih specifikacijah za interoperabilnost v zvezi s podsistemom „železniški vozni park - hrup“ vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti
Having regard to the recommendation of the European Railway Agency (No ERA/REC/02-2010/INT) of 30 March 2010,
Ob upoštevanju priporočila Evropske agencije za železniški promet (št. ERA/REC/02-2010/INT) z dne 30. marca 2010,
Article 12 of Regulation (EC) No 881/2004 of the European Parliament and of the Council [2] requires that the European Rail Agency (hereinafter ‘the Agency’) shall ensure that the technical specifications for interoperability (hereinafter referred to as ‘TSIs’) are adapted to technical progress and market trends and to the social requirements and propose to the Commission the amendments to the TSIs which it considers necessary.
Člen 12 Uredbe (ES) št. 881/2004 Evropskega parlamenta in Sveta [2] določa, da mora Evropska železniška agencija (v nadaljnjem besedilu „Agencija“) poskrbeti za prilagoditev tehničnih specifikacij za interoperabilnost (v nadaljnjem besedilu „TSI“) tehničnemu napredku in tržnim gibanjem ter družbenim zahtevam in predlagati Komisiji spremembe TSI, ki se ji zdijo potrebne.
By Decision C(2007)3371 of 13 July 2007, the Commission gave a framework mandate to the Agency to perform certain activities under Council Directive 96/48/EC of 23 July 1996 on the interoperability of the trans-European high-speed rail system [3] and Directive 2001/16/EC of the European Parliament and of the Council of 19 March 2001 on the interoperability of the trans-European conventional rail system [4].
Komisija je z Odločbo C(2007) 3371 z dne 13. julija 2007 Agenciji podelila okvirni mandat za opravljanje nekaterih dejavnosti v skladu z Direktivo Sveta 96/48/ES z dne 23. julija 1996 o interoperabilnosti vseevropskega železniškega sistema za visoke hitrosti [3] in Direktivo 2001/16/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2001 o interoperabilnosti vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti [4].
Under the terms of this framework mandate, the Agency was requested to perform the limited revision of the conventional rail TSI on Rolling stock – Noise (hereinafter ‘TSI Noise’), adopted by Commission Decision 2006/66/EC [5].
V skladu s pogoji tega okvirnega mandata je bila Agencija pozvana, da izvede omejeno revizijo TSI v zvezi s podsistemom železniški vozni park – hrup za železniške sisteme za konvencionalne hitrosti (v nadaljnjem besedilu „TSI za hrup“), ki je bila sprejeta z Odločbo Komisije 2006/66/ES [5].
A reference track whose use is mandatory under TSI Noise is not available in every Member State, and the Member States cannot be obliged to create one.
Referenčna tirnica, ki jo je na podlagi TSI za hrup obvezno treba uporabiti, ni na voljo v vseh državah članicah, države članice pa ne morejo biti prisiljene, da uvedejo tako tirnico.
This has prevented the development of a level playing field for all actors in the European Union and has created the financial burden which is higher than foreseen in the original Decision.
Zaradi te okoliščine ni bilo možno vzpostaviti enakih konkurenčnih pogojev za vse dejavnike v Evropski uniji, finančno breme, ki je obenem nastalo, pa je večje, kot je bilo predvideno v prvotni odločbi.
Numerous problems regarding the availability of reference track, the test methods and the test costs have been signalled to the Commission and to the Agency.
Komisija in Agencija sta bili obveščeni o številnih težavah v zvezi z razpoložljivostjo referenčne tirnice, preskusnimi metodami in stroški preskušanj.
With the present Decision the Commission intends to clarify responsibilities with regard to the reference track, allow testing on non-reference track while assuring a proper collection and recording of comparable data for a future TSI revision, reduce the burden of proof compliance for small batches of vehicles and include the latest developments with regard to ISO EN 3095 standard.
S tem sklepom namerava Komisija pojasniti odgovornosti glede referenčne tirnice, omogočiti testiranja na nereferenčni tirnici, zagotoviti ustrezno zbiranje in registriranje primerljivih podatkov za prihodnjo revizijo TSI, zmanjšati breme dokazovanja skladnosti v primeru manjših skupin vozil ter upoštevati zadnji napredek z zvezi s standardom ISO EN 3095.
The noise limits and the scope will remain unchanged.
Omejitve hrupa in področje uporabe ostajajo nespremenjeni.
This Decision therefore constitutes only a limited revision of TSI Noise and does not compromise a full revision of TSI Noise as provided in Section 7 of the TSI.
Ta sklep zato predstavlja zgolj omejeno revizijo TSI za hrup in ne ogroža popolne revizije TSI za hrup, kot to določa oddelek 7 TSI.
For the sake of clarity and simplicity, it is better to replace Decision 2006/66/EC as a whole.
Zaradi jasnosti in enostavnosti je Odločbo 2006/66/ES bolje v celoti zamenjati.
Decision 2006/66/EC should therefore be repealed.
Odločbo 2006/66/ES je zato treba razveljaviti.
The measures provided for in this Decision are in conformity with the opinion of the Committee established in accordance with Article 29(1) of Directive 2008/57/EC,
Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega v skladu s členom 29(1) Direktive 2008/57/ES –
The revised version of the Technical Specification for Interoperability (hereinafter referred to as ‘the TSI’) relating to subsystem ‘rolling stock – noise’ of the trans-European conventional rail system referred to in Article 6(1) of Directive 2008/57/EC, as set out in the Annex, is adopted.
Sprejme se revidirana različica tehnične specifikacije za interoperabilnost (v nadaljnjem besedilu „TSI“) podsistema „železniški vozni park - hrup“ vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti iz člena 6(1) Direktive 2008/57/ES, kot je določeno v Prilogi.
The TSI shall apply to the rolling stock of the trans-European conventional rail system as defined in Annex I to Directive 2008/57/EC.
TSI se uporablja za vozni park vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti, kakor je opredeljeno v Prilogi I k Direktivi 2008/57/ES.
It shall apply to new and existing rolling stock as set out in Section 7 of the Annex.
Uporablja se za nove in obstoječe železniške vozne parke, kot je določeno v oddelku 7 Priloge