natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The goal of applying a Bessel filter is to guarantee a uniform overall filter characteristic of the whole opacimeter system, consisting of:
Namen uporabe Besselovega filtra je zagotoviti enotne filtrirne značilnosti celotnega sistema za merjenje motnosti, ki vključujejo:
physical response time of the opacimeter (tp),
fizični odzivni čas merilnika motnosti (tp),
electrical response time of the opacimeter (te),
električni odzivni čas merilnika motnosti (te)
filter response time of the applied Bessel filter (tF).
odzivni čas uporabljenega Besselovega filtra (tF).
The resulting overall response time of the system tAver is given by:
Skupni odzivni čas sistema tAver je podan s formulo:
By definition, the filter response time tF is the rise time of a filtered output signal between 10 % and 90 % on a step input signal.
Po definiciji je odzivni čas filtra tF čas vzpona filtriranega izhodnega signala med 10 % in 90 % na stopničastem vhodnem signalu.
Therefore the cut-off frequency of the Bessel filter has to be iterated in such a way, that the response time of the Bessel filter fits into the required rise time.
Zato se mora mejna frekvenca Besselovega filtra določiti s ponovitvami tako, da se odzivni čas Besselovega filtra ujema s predpisanim časom vzpona.
Traces of a step input signal and the filtered output signal
Krivulji stopničastega vhodnega signala in filtriranega izhodnega signala Čas [s]
Step input signal
Stopniňast vhodni signal
In Figure a, the traces of a step input signal and Bessel filtered output signal as well as the response time of the Bessel filter (tF) are shown.
Slika a kaže krivulji stopničastega vhodnega signala in po Besselu filtriranega izhodnega signala ter odzivni čas Besselovega filtra (tF).
Designing the final Bessel filter algorithm is a multi step process which requires several iteration cycles.
Zasnova končnega algoritma Besselovega filtra je večstopenjski proces, ki zahteva več ponovitvenih ciklov.
The scheme of the iteration procedure is presented below.
Spodaj je podana shema postopka ponovitve.
Characteristics of opacimeter
Značilnosti merilnika motnosti
Regulation
Regulacija
Data acquisition system sample rate [Hz]
Frekvenca pridobivanja podatkov vzorca [Hz]
Required overall Bessel filter response time tF Step 1
Zahtevani skupni odzivni čas Besslovega filtra tp
fc = fc,new Design of Bessel filter algorithm
Določitev algoritma Besslovega filtra
Calculation of iterated filter response time
Izračun ponovnega odzivnega časa filtra
tF,iter = t(90 %) - t(10 %)
tF,iter = t(90%) – t(10%) Odstopanje med tF in tF,iter Δ = tF,iter
Step 4
tF tF Preverjanje kriterijev za ponovitev ne da
Adjustment of cut-off frequency
Končna konstanta in algoritem Besslovega filtra Yi = … Ponovitev Nastavitev frekvence
Δ = tF,iter
fc = fc,new
Step 5 Iteration Check for iteration criteria no Δ
Korak 4
Calculation of the Bessel algorithm
Izračun Besselovega algoritma
In this example a Bessel algorithm is designed in several steps according to the above iteration procedure which is based upon Annex III, Appendix 1, Section 6.1.
V tem primeru se Besselov algoritem določa v več korakih, skladno z zgornjim ponovitvenim postopkom, ki temelji na točki 6.1 Dodatka 1 k Prilogi III.
For the opacimeter and the data acquisition system, the following characteristics are assumed:
Za merilnik motnosti in za sistem pridobivanja podatkov se predpostavijo naslednje značilnosti:
physical response time tp 0,15 s
fizični odzivni čas tp 0,15 s
electrical response time te 0,05 s
električni odzivni čas te 0,05 s
overall response time tAver 1,00 s (by definition in this Directive)
povprečni odzivni čas tAver 1,00 s (po definiciji v tej direktivi)
sampling rate 150 Hz
frekvenca vzorčenja 150 Hz
Step 1 Required Bessel filter response time tF:
Korak 1 Predpisani odzivni čas Besselovega filtra tF:
Step 2 Estimation of cut-off frequency and calculation of Bessel constants E, K for first iteration:
Korak 2 Ocena mejne frekvence in izračun Besselovih konstant E, K za prvo ponovitev:
This gives the Bessel algorithm:
Rezultat je Besselov algoritem:
where Si represents the values of the step input signal (either ‘0’ or ‘1’) and Yi represents the filtered values of the output signal.
kjer Si predstavlja vrednosti vhodnega signala za to stopnjo (ali „0“ ali „1“), Yi pa filtrirane vrednosti izhodnega signala.
Step 3 Application of Bessel filter on step input:
Korak 3 Uporaba Besselovega filtra na stopničastem vhodu:
The Bessel filter response time tF is defined as the rise time of the filtered output signal between 10 % and 90 % on a step input signal.
Odzivni čas Besselovega filtra tF na stopničastem vhodnem signalu je opredeljen kot čas vzpona filtriranega izhodnega signala med 10 % in 90 %.
For determining the times of 10 % (t10) and 90 % (t90) of the output signal, a Bessel filter has to be applied to a step input using the above values of fc, E and K.
Za določanje časov 10 % (t10) in 90 % (t90) izhodnega signala se mora Besselov filter uporabiti na stopničastem vhodu z uporabo zgornjih vrednosti fc, E in K.
The index numbers, the time and the values of a step input signal and the resulting values of the filtered output signal for the first and the second iteration are shown in Table B. The points adjacent to t10 and t90 are marked in bold numbers.
Indeksi, čas in vrednosti stopničastega vhodnega signala ter vrednosti, ki so rezultat filtriranega izhodnega signala za prvo in drugo ponovitev, so prikazani v tabeli B. Sosednje točke t10 in t90 so označene s številkami v krepkem tisku.
In Table B, first iteration, the 10 % value occurs between index number 30 and 31 and the 90 % value occurs between index number 191 and 192.
V tabeli B se pri prvi ponovitvi vrednost 10 % pojavi med indeksom 30 in 31, vrednost 90 % pa med indeksom 191 in 192.
For the calculation of tF,iter the exact t10 and t90 values are determined by linear interpolation between the adjacent measuring points, as follows:
Za izračun tF,iter se točni vrednosti t10 in t90 določita z linearno interpolacijo med sosednjima merilnima točkama takole:
where outupper and outlower, respectively, are the adjacent points of the Bessel filtered output signal, and tlower is the time of the adjacent time point, as indicated in Table B.
kjer sta outupper oziroma outlower sosednji točki po Besselu filtriranega izhodnega signala, tlower pa je čas sosednje časovne točke, kot je prikazan v tabeli B.
Step 4 Filter response time of first iteration cycle:
Korak 4 Odzivni čas filtra v prvem ponovitvenem ciklu:
Step 5 Deviation between required and obtained filter response time of first iteration cycle:
Korak 5 Odstopanje med predpisanim in dobljenim odzivnim časom filtra v prvem ponovitvenem ciklu:
Step 6 Checking the iteration criteria:
Korak 6 Preverjanje meril za ponovitev: zahteva se
Since 0,081641 > 0,01, the iteration criteria is not met and a further iteration cycle has to be started.
Ker je 0,081641 >0,01, merila za ponovitev niso izpolnjena in je treba začeti nov ponovitveni cikel.
For this iteration cycle, a new cut-off frequency is calculated from fc and Δ as follows:
Za ta ponovitveni cikel se iz fc in Δ izračuna mejna frekvenca takole: fc,new = 0,318152 × (1 + 0,081641) = 0,344126 Hz
This new cut-off frequency is used in the second iteration cycle, starting at step 2 again.
Ta nova mejna frekvenca se uporabi v drugem ponovitvenem ciklu, s ponovnim začetkom s korakom 2.
The iteration has to be repeated until the iteration criteria is met.
Ponovitev je treba ponavljati, dokler niso izpolnjena merila za ponovitev.
The resulting values of the first and second iteration are summarised in Table A.
Vrednosti, dobljene v prvi in drugi ponovitvi, so povzete v tabeli A.
Values of the first and second iteration
Vrednosti prve in druge ponovitve
Iteration
ponovitev
Step 7 Final Bessel algorithm:
Korak 7 Končni Besselov algoritem:
As soon as the iteration criteria has been met, the final Bessel filter constants and the final Bessel algorithm are calculated according to step 2.
Takoj ko so izpolnjena merila za ponovitev, se skladno s korakom 2 izračunajo končne konstante Besselovega filtra in končni Besselov algoritem.
In this example, the iteration criteria has been met after the second iteration (Δ = 0,006657 ≤ 0,01).
V tem primeru so bila merila za ponovitev izpolnjena po drugi ponovitvi (Δ = 0,006657 ≤ 0,01).
The final algorithm is then used for determining the averaged smoke values (see next Section 2.3).
Končni algoritem se nato uporabi za določanje povprečnih stopenj dimljenja (glej naslednjo točko 2.3).
Values of step input signal and Bessel filtered output signal for the first and second iteration cycle
Vrednosti stopničastega vhodnega signala in izhodnega signala, filtriranega po Besselu, za prvi in drugi ponovitveni cikel
Step input signal Si
Stopničast vhodni signal Si
Filtered output signal Yi
Filtriran izhodni signal Yi
Calculation of the smoke values
Izračun stopnje dimljenja
In the scheme below the general procedure of determining the final smoke value is presented. Speed A
Na spodnji shemi je podan splošni postopek za določanje končne stopnje dimljenja.
Speed C
Vrtljaji B Obremenitev 2
Load step 3
Vrtljaji B Obremenitev 3
Raw opacity values N [%]
Vrtljaji C Obremenitev 1
Conversion to light absorption coefficient k [1/m]
Vrtljaji C Obremenitev 2
k = -(1/LA) × ln(1-N/100)
Vrtljaji C Obremenitev 3 Surove vrednosti motnosti N [%]
Filtering with Bessel filter
Pretvorba v koeficient absorpcije svetlobe k [1/m] k = – (1/LA) × ln (1 – N/100)
Selection of maximum k-value (peak) for each speed and load step
Filtriranje z Besslovim filtrom Izbira najvišje vrednosti k za vsako število vrtljajev
Cycle validation for each speed
Ymax3,C
Calculation of mean smoke value for each speed
Potrditev ciklov za vsako število vrtljajev
Calculation of the final smoke value
Izračun končne vrednosti dimljenja
Correspondingly, Table C contains the numerical values of index i, time (sampling rate of 150 Hz), raw opacity, unfiltered k and filtered k. Filtering was conducted using the constants of the Bessel algorithm designed in Section 2.2 of this Annex.
Na sliki b so prikazane krivulje izmerjenega neobdelanega signala motnosti ter nefiltriranih in filtriranih koeficientov absorpcije svetlobe (vrednost k) prve stopnje obremenitve pri preskusu ELR in nakazana največja (temenska) vrednost Ymax1,A filtrirane krivulje k. Tabela c vsebuje ustrezne številčne vrednosti indeksa i, časa (frekvenca vzorčenja 150 Hz), neobdelanega signala, nefiltrirane vrednosti k in filtrirane vrednosti k. Filtriranje je bilo izvedeno s konstantami Besselovega algoritma, določenega v točki 2.2 tega dodatka.
Due to the large amount of data, only those sections of the smoke trace around the beginning and the peak are tabled.
Zaradi velikega števila podatkov so v tabeli samo odseki krivulje dimljenja, ki so okrog začetka in temena.
Traces of measured opacity N, of unfiltered smoke k and of filtered smoke k
Krivulje izmerjene motnosti N, nefiltrirane stopnje dimljenja k in filtrirane stopnje dimljenja k Motnost N [%] Čas [s]
Peak = 0,5424 m-1 Opacity N Unfiltered smoke k Filtered smoke k Opacity N [%]
Vrh = 0,5424 m-1
The peak value (i = 272) is calculated assuming the following data of Table C. All other individual smoke values are calculated in the same way.
Temenska vrednost (i = 272) se izračuna s predpostavljanjem naslednjih podatkov v tabeli C. Vse druge posamične stopnje dimljenja se izračunajo enako.
For starting the algorithm, S-1, S-2, Y-1 and Y-2 are set to zero.
Za začetek algoritma se vrednosti S-1, S-2, Y-1 in Y-2 nastavijo na nič.
Calculation of the k-value (Annex III, Appendix 1, Section 6.3.1):
Izračun vrednosti k (točka 6.3.1 Dodatka 1 k Prilogi III):
This value corresponds to S272 in the following equation.
Ta vrednost ustreza S272 v naslednji enačbi.
Calculation of Bessel averaged smoke (Annex III, Appendix 1, Section 6.3.2):
Izračun povprečne vrednosti dimljenja po Besselu (točka 6.3.2 Dodatka 1 k Prilogi III):
In the following equation, the Bessel constants of the previous Section 2.2 are used.
V naslednji enačbi se uporabijo Besselove konstante iz prejšnje točke 2.2.
The actual unfiltered k-value, as calculated above, corresponds to S272 (Si).
Dejanska nefiltrirana vrednost k, kot je izračunana zgoraj, ustreza S272 (Si).
(Si-1) and S270 (Si-2) are the two preceding unfiltered k-values, Y271 (Yi-1) and Y270 (Yi-2) are the two preceding filtered k-values.
(Si-1) in S270 (Si-2) sta predhodni nefiltrirani vrednosti k, Y271 (Yi-1) in Y270 (Yi-2) pa sta predhodni filtrirani vrednosti k.
This value corresponds to Ymax1,A in the following equation.
Ta vrednost ustreza Ymax1,A v naslednji enačbi.
Calculation of the final smoke value (Annex III, Appendix 1, Section 6.3.3):
Izračun končne stopnje dimljenja (točka 6.3.3 Dodatka 1 k Prilogi III):
From each smoke trace, the maximum filtered k-value is taken for the further calculation.
Od vsake krivulje dimljenja se za nadaljnji izračun vzame največja filtrirana vrednost k.
Assume the following values
Predpostavijo se naslednje vrednosti
Speed
Vrtilna frekvenca
Cycle 1
Cikel 1
Cycle 2
Cikel 2
Cycle 3
Cikel 3
Cycle validation (Annex III, Appendix 1, Section 3.4)
Validacija cikla (točka 3.4 Dodatka 1 k Prilogi III):
Before calculating SV, the cycle must be validated by calculating the relative standard deviations of the smoke of the three cycles for each speed.
Pred izračunavanjem SV je treba cikel validirati z izračunom relativnih standardnih odstopanj dimljenja vseh treh ciklov za vsako vrtilno frekvenco
Mean SV
Srednja SV
Absolute standard deviation
absolutno standardno odstopanje
Relative standard deviation
relativno standardno odstopanje
In this example, the validation criteria of 15 % are met for each speed.
V tem primeru je za vsako vrtilno frekvenco izpolnjeno merilo validacije 15 %.
Table C
Tabela C
Values of opacity N, unfiltered and filtered k-value at beginning of load step
Vrednosti dimljenja N, nefiltrirana in filtrirana vrednost k na začetku obremenitvene stopnje
Opacity N
Motnost N
Unfiltered k-value
nefiltrirana vrednost k
Filtered k-value
filtrirana vrednost k
Values of opacity N, unfiltered and filtered k-value around Ymax1,A (≡ peak value, indicated in bold number)
Vrednosti dimljenja N, nefiltrirana in filtrirana vrednost k okoli Ymax1,A (≡ temenska vrednost, nakazana s številko v krepkem tisku)
ETC TEST
PRESKUS ETC
Gaseous emissions (diesel engine)
Plinaste emisije (dizelski motor)
Assume the following test results for a PDP-CVS system
Predpostavimo naslednje rezultate preskusa za sistem PDP-CVS
Calculation of the diluted exhaust gas flow (Annex III, Appendix 2, Section 4.1):
Izračun pretoka razredčenih izpušnih plinov (točka 4.1 Dodatka 2 k Prilogi III):
Calculation of the NOx correction factor (Annex III, Appendix 2, Section 4.2):
Izračun korekcijskega faktorja NOx (točka 4.2 Dodatka 2 k Prilogi III):
Calculation of the background corrected concentrations (Annex III, Appendix 2, Section 4.3.1.1):
Izračun koncentracij, korigiranih glede na ozadje (okolje) (točka 4.3.1.1 Dodatka 2 k Prilogi III):
Assuming a diesel fuel of the composition C1H1,8
Ob predpostavki, da ima dizelsko gorivo sestavo C1H1,8
Calculation of the emissions mass flow (Annex III, Appendix 2, Section 4.3.1):
Izračun masnega pretoka emisij (točka 4.3.1 Dodatka 2 k Prilogi III):
Calculation of the specific emissions (Annex III, Appendix 2, Section 4.4):
Izračun specifičnih emisij (točka 4.4 Dodatka 2 k Prilogi III):
Particulate emissions (diesel engine)
Emisije delcev (dizelski motor)
Assume the following test results for a PDP-CVS system with double dilution
Predpostavimo naslednje rezultate preskusa za sistem PDP-CVS z dvojnim redčenjem
Calculation of the mass emission (Annex III, Appendix 2, Section 5.1):
Izračun masne emisije (točka 5.1 Dodatka 2 k Prilogi III):
Calculation of the background corrected mass emission (Annex III, Appendix 2, Section 5.1):
Izračun masne emisije ob upoštevanju korekcije glede na ozadje (točka 5.1 Dodatka 2 k Prilogi III):
Calculation of the specific emission (Annex III, Appendix 2, Section 5.2):
Izračun specifične emisije (točka 5.2 Dodatka 2 k Prilogi III):
= 9,32/62,72 = 0,149 g/kWh, if background corrected
= 9,32/62,72 = 0,149 g/kWh, pri korekciji glede na ozadje
Gaseous emissions (CNG engine)
Plinaste emisije (motor na CNG)
Calculation of the NOx, correction factor (Annex III, Appendix 2, Section 4.2):
Izračun korekcijskega faktorja NOx (točka 4.2 Dodatka 2 k Prilogi III):
Calculation of the NMHC concentration (Annex III, Appendix 2, Section 4.3.1):
Izračun koncentracije NMHC (točka 4.3.1 Dodatka 2 k Prilogi III):
GC method
metoda GC
NMC method
metoda NMC
Assuming a methane efficiency of 0,04 and an ethane efficiency of 0,98 (see Annex III, Appendix 5, Section 1.8.4)
Predpostavimo učinkovitost metana 0,04 in učinkovitost etana 0,98 (glej oddelek 1.8.4 Dodatka 5 k Prilogi III)
Assuming a G20 reference fuel (100 % methane) of the composition C1H4:
Predpostavimo referenčno gorivo G20 (100 % metan) s sestavo C1H4:
For NMHC, the background concentration is the difference between HCconcd and CH4concd
Za NMHC je koncentracija ozadja razlika med HCconcd in CH4 concd
λ-SHIFT FACTOR (Sλ)
FAKTOR λ-PREMIKA (Sλ)
Calculation of the λ-shift factor (Sλ) [68]
Izračun faktorja λ-premika (Sλ) [1]
λ-shift factor;
faktor λ-premika;
inert % % by volume of inert gases in the fuel (i.e. N2, CO2, He, etc.);
inert % prostorninski % inertnih plinov (N2, CO2, He itd.) v gorivu;
% by volume of original oxygen in the fuel;
prostorninski % prvotnega kisika v gorivu;
n and m refer to average CnHm representing the fuel hydrocarbons, i.e:
N in m se nanašata na povprečni CnHm, ki predstavlja ogljikovodike v gorivu, tj.:
% by volume of methane in the fuel;
prostorninski % metana v gorivu;
% by volume of all C2 hydrocarbons (e.g. C2H6, C2H4, etc.) in the fuel;
prostorninski % vseh C2-ogljikovodikov (npr. C2H6, C2H4 itd.) v gorivu;
% by volume of all C3 hydrocarbons (e.g. C3H8, C3H6, etc.) in the fuel;
prostorninski % vseh C3-ogljikovodikov (npr. C3H8, C3H6 itd.) v gorivu;
% by volume of all C4 hydrocarbons (e.g. C4H10, C4H8, etc.) in the fuel
prostorninski % vseh C4-ogljikovodikov (npr. C4H10, C4H8 itd.) v gorivu;
% by volume of all C5 hydrocarbons (e.g. C5H12, C5H10, etc.) in the fuel;
prostorninski % vseh C5-ogljikovodikov (npr. C5H12, C5H10 itd.) v gorivu;
diluent % by volume of dilution gases in the fuel (i.e. O2*, N2, CO2, He etc.).
redčilo prostorninski % plinov za redčenje (tj. O2*, N2, CO2, He itd.) v gorivu.
Examples for the calculation of the λ-shift factor Sλ
Primeri izračuna faktorja λ-premika Sλ:
Example 1:
primer:
CH4 = 86 %, N2 = 14 % (by volume)
G25: CH4 = 86 %, N2 = 14 % (prostorninskih)
Example 2:
primer:
CH4 = 87 %, C2H6 = 13 % (by vol)
= 87 %, C2H6 = 13 % (prostorninskih)
Example 3:
primer:
Stoichiometric Air/Fuel ratios of automotive fuels - SAE J1829, June 1987.
Stehiometrična razmerja zrak/gorivo za avtomobilska goriva – SAE J1829, junij 1987.
John B. Heywood, Internal combustion engine fundamentals, McGraw-Hill, 1988, Chapter 3.4 ‘Combustion stoichiometry’ (pp. 68 to 72).
John B. Heywood, Internal combustion engine fundamentals, McGraw-Hill, 1988, Chapter 3.4 „Combustion stoichiometry“ (strani 68 do 72).
SPECIFIC TECHNICAL REQUIREMENTS RELATING TO ETHANOL-FUELLED DIESEL ENGINES
SPECIFIČNE TEHNIČNE ZAHTEVE ZA DIZELSKE MOTORJE NA ETANOL
In the case of ethanol-fuelled diesel engines, the following specific modifications to the appropriate paragraphs, equations and factors will apply to the test procedures defined in Annex III to this Directive.
Pri dizelskih motorjih na etanol se bodo za preskusne postopke iz Priloge III k tej direktivi uporabljale naslednje specifične modifikacije ustreznih odstavkov, enačb in faktorjev.
IN ANNEX III, APPENDIX 1:
V DODATKU 1 K PRILOGI III:
Dry/wet correction
Korekcija iz suhega v vlažno stanje
NOx correction for humidity and temperature
Korekcija NOx na vlažnost in temperaturo
with,
kjer je:
temperature of the air, K
temperatura zraka, v K
humidity of the intake air, g water per kg dry air
vlaga polnilnega zraka, v g vode na kg suhega zraka
Calculation of the emission mass flow rates
Izračun stopenj masnih pretokov emisij
The emission mass flow rates (g/h) for each mode shall be calculated as follows, assuming the exhaust gas density to be 1,272 kg/m3 at 273 K (0 °C) and 101,3 kPa:
Stopnje masnih pretokov emisij (v g/h) v vsakem načinu se izračunajo takole, ob predpostavki, da je gostota izpušnih plinov 1,272 kg/m3 pri 273 K (0 °C) in 101,3 kPa:
where
kjer je:
NOx conc, COconc, HCconc [1] are the average concentrations (ppm) in the raw exhaust gas, as determined in Section 4.1.
NOx conc, COconc, HCconc [1] so povprečne koncentracije (ppm) v nerazredčenih izpušnih plinih, kot so določene v točki 4.1.
If, optionally, the gaseous emissions are determined with a full flow dilution system, the following formulae shall be applied:
Če se, po izbiri, plinaste emisije določajo s sistemom redčenja s celotnim tokom, se uporabijo naslednje formule:
NOx conc, COconc, HCconc [1] Based on C1 equivalent.
NOx conc, COconc, HCconc [1] Na podlagi ekvivalentne vrednosti C1.
are the average background corrected concentrations (ppm) of each mode in the diluted exhaust gas, as determined in Annex III, Appendix 2, Section 4.3.1.1.
so povprečne koncentracije, korigirane glede na ozadje (v ppm) v vsakem načinu v nerazredčenih izpušnih plinih, kot so določene v točki 4.3.1.1 Dodatka 2 k Prilogi III.
IN ANNEX III, APPENDIX 2:
V DODATKU 2 K PRILOGI III:
The conditions for the test should be arranged so that the air temperature and the humidity measured at the engine intake is set to standard conditions during the test run.
Preskusni pogoji se uredijo tako, da sta izmerjena temperatura zraka in vlažnost pri vstopu v motor med potekom preskusa nastavljena na standardne pogoje.
The standard should be 6 ± 0,5 g water per kg dry air at a temperature interval of 298 ± 3 K. Within these limits no further NOx correction should be made.
Standard mora biti 6 ± 0,5 g vode na kg suhega zraka pri temeraturnem razponu 298 ± 3 K. Znotraj teh omejitev nadaljnja korekcija NOx ni dovoljena.
The test is void if these conditions are not met.
Če ti pogoji niso izpolnjeni, je preskus neveljaven.
Calculation of the emission mass flow
Izračun masnega pretoka emisije
Systems with constant mass flow
Sistemi s konstantnim masnim pretokom
For systems with heat exchanger, the mass of the pollutants (g/test) shall be determined from the following equations:
Pri sistemih z izmenjevalnikom toplote se masa onesnaževal (v g/preskus) določi z naslednjimi enačbami:
ethanol fuelled engines
motorji na etanol
where,
kjer je:
average background corrected concentrations over the cycle from integration (mandatory for NOx and HC) or bag measurement, ppm;
povprečne, glede na ozadje korigirane koncentracije prek celotnega cikla od merjenja z integracijo (obvezno za NOx in HC) ali vrečo, v ppm;
total mass of diluted exhaust gas over the cycle as determined in Section 4.1, kg.
skupna masa razredčenih izpušnih plinov prek celotnega cikla, kakor je določeno v točki 4.1, v kg.
Determination of the background corrected concentrations
Določanje koncentracije, korigirane glede na ozadje
The average background concentration of the gaseous pollutants in the dilution air shall be subtracted from measured concentrations to get the net concentrations of the pollutants.
Neto koncentracije plinastih onesnaževal ozadja dobimo tako, da od izmerjenih koncentracij odštejemo povprečno koncentracijo onesnaževal v zraku za redčenje.
The average values of the background concentrations can be determined by the sample bag method or by continuous measurement with integration.
Povprečne vrednosti koncentracij ozadja lahko določimo z metodo vreč za vzorce ali z neprekinjenim merjenjem z integracijo.
The following formula shall be used.
Uporabi se naslednja formula:
conc concentration of the respective pollutant in the diluted exhaust gas, corrected by the amount of the respective pollutant contained in the dilution air, ppm;
conc koncentracija ustreznega onesnaževala v razredčenih izpušnih plinih, korigirana z množino ustreznega onesnaževala, ki jo vsebuje zrak za redčenje, v ppm;