natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Sampling of materials larger than grains (e.g. fruits, rhizomes, potatoes) should be carried out according to ISO standard 2859.
Vzorčenje materialov, ki so večji od zrnja (npr. sadje, korenike, krompir), naj se opravlja v skladu s standardom ISO 2859.
Sampling of oilseed should be carried out according to ISO standard 542.
Vzorčenje semena oljnic naj se opravlja v skladu s standardom ISO 542.
Protocol for the preparation of the analytical samples
Protokol za pripravo analitskih vzorcev
A multiple-step protocol is recommended in order to minimise costs and maximise statistical power according to pre-defined acceptance levels.
Priporoča se večstopenjski protokol, da se čim bolj zmanjšajo stroški in se čim bolj poveča statistična vrednost, v skladu z vnaprej določenimi stopnjami sprejemljivosti.
Initially, the increment samples collected according to sub-section 2.1 are combined and mixed thoroughly, according to the procedures described in ISO standards 13690 and 6644, to form a bulk sample.
Najprej se posamični vzorci, zbrani v skladu s pododdelkom 2.1 združijo in temeljito premešajo v skladu s postopki, opisanimi v standardih ISO 13690 in 6644, da se dobi zbirni vzorec.
The bulk sample is used to create an analytical sample, according to the procedures described in ISO standards 13690 and 6644, and analysed for the presence of GMOs according to ‘analytical test protocols/testing methods’, as outlined in section V. If the result of the analysis is close to the established threshold (threshold ± 50 % of its value), an estimation of the associated uncertainty may be necessary (a protocol for estimating this uncertainty is foreseen in Article 2.3).
Zbirni vzorec se uporabi za pripravo analitskega vzorca v skladu s postopki iz standardov ISO 13690 in 6644, in analizira, da se preveri prisotnost GSO v skladu z „protokoli/preskusnimi metodami analitskih preskusov“, kakor je poudarjeno v oddelku V. Če je rezultat analize blizu določenega praga (prag ± 50 % vrednosti), je morda potrebna ocena povezane statistične negotovosti (protokol za ocenjevanje statistične negotovosti je predviden v členu 2.3).
Protocol for estimating uncertainty
Protokol za ocenjevanje statistične negotovosti
If there are 20 or fewer file increment samples, as in the case of smaller lots, all samples should be analysed individually and a decision as to labelling should be taken.
Če je posamičnih vzorcev za shrambo 20 ali manj, kakor v primeru manjših serij, naj se vsi vzorci analizirajo posamično in sprejme odločitev glede označevanja.
If there are more than 20 file increment samples, 20 samples should be randomly selected and individually analysed for the presence of GMOs.
Če je posamičnih vzorcev za shrambo več kakor 20, naj se naključno izbere 20 vzorcev, v katerih se posamično analizira prisotnost GSO.
Analytical results from these 20 samples are used to estimate the GMO content of the lot and its associated uncertainty expressed as standard deviation (SD).
Analitski rezultati ter 20 vzorcev se uporabijo za oceno vsebnosti GSO v seriji in z njimi povezana negotovost se izrazi kot standardno odstopanje (SD).
If this uncertainty associated to the analysis of the 20 samples is acceptable, no additional analysis of the remaining file increment samples is necessary.
Če je ta negotovost, povezana z analizo 20 vzorcev, sprejemljiva, ni treba opraviti nobene dodatne analize preostalih posamičnih vzorcev za shrambo.
If, instead, the level of associated uncertainty is not acceptable, additional analysis of the remaining file increment samples should be carried out.
Če pa stopnja z njimi povezane negotovosti ni sprejemljiva, je treba opraviti dodatne analize preostalih posamičnih vzorcev za shrambo.
The number of additional samples to be analysed should be established on a case-by-case basis, depending upon the level of uncertainty estimated from the initial 20 samples.
Število dodanih vzorcev, ki se analizirajo, naj se določi v vsakem primeru posebej glede na stopnjo ocenjene negotovosti od prvotnih 20 vzorcev.
The sequential analytical process should stop when either or both of the following is the case:
Zaporedni analitski postopek naj se ustavi, ko se doseže eno ali oboje od naslednjega:
the estimated lot GMO content (mean GMO content of the analysed file increment samples) is above or below the established threshold ± 50 % of its value,
ocenjena vsebnost GSO v seriji (povprečna vsebnost GSO v analiziranih posamičnih vzorcih za shrambo) je nad ali pod določenim pragom ± 50 % vrednosti,
the uncertainty associated to the measured lot GMO content reaches an acceptable level (± 50 % of the mean analytical result).
negotovost, povezana z vsebnostjo GSO merjene serije dosega sprejemljivo raven (± 50 % povprečne analitske vrednosti).
Where all samples have been tested a decision as to labelling should be taken.
Če so preskušani vsi vzorci, je treba sprejeti odločitev glede označevanja.
Protocol for sampling lots of food and feed products
Protokol za vzorčenje serij živil in krme
Sampling of pre-packaged food and feed products should be carried out according to the procedures described in ISO 2859.
Vzorčenje predpakiranih živil in krme naj se opravlja v skladu s postopki, opisanimi v standardu ISO 2859.
Sampling of non pre-packaged food and feed products should be carried out according to the protocol described in sub-section 2.1.
Vzorčenje predpakiranih živil in krme, ki niso predpakirani, naj se opravlja v skladu s protokoli, opisanimi v pododdelku 2.1.
V. ANALYTICAL TEST PROTOCOLS/TESTING METHODS
V. PROTOKOLI ZA ANALITSKE PRESKUSE/METODE PRESKUŠANJA
The Community Reference Laboratory established under Regulation (EC) No 1829/2003, and the nationally designated laboratories to the ENGL, will provide further guidance and assistance on the methods of testing falling within the scope of this Recommendation.
Referenčni laboratorij Skupnosti, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1829/2003, in nacionalni pooblaščeni laboratoriji v okviru Evropskega omrežja laboratorijev za GSO bodo zagotovili nadaljnja navodila in pomoč v zvezi z metodami preskušanja, ki spadajo v področje uporabe tega priporočila.
Laboratory requirements
Laboratorijske zahteve
Member States’ laboratories carrying out the analyses in accordance with this Recommendation should be accredited according to EN ISO/IEC 17025/1999 or certified according to an appropriate scheme, and should regularly participate in proficiency testing schemes organised or co-ordinated by nationally or internationally recognised laboratories and/or by national, international organisations.
Laboratoriji držav članic, ki opravljajo analize v skladu s tem priporočilom, morajo biti pooblaščeni v skladu z EN ISO/IEC 17025/1999 ali potrjeni v skladu z ustreznim programom in naj se redno udeležujejo programov preskušanja usposobljenosti, ki jih organizirajo in usklajujejo nacionalno ali mednarodno priznani laboratoriji in/ali nacionalne ali mednarodne organizacije.
Foodstuffs submitted for analysis in accordance with this Recommendation should be submitted to laboratories complying with the provisions of Article 3 of Directive 93/99/EEC.
Živila, poslana v analizo v skladu s tem priporočilom, naj se pošljejo v laboratorije, ki izpolnjujejo določbe iz člena 3 Direktive 93/99/EGS.
The analytical investigation of the samples should be carried out in accordance with the general laboratory and procedural requirements from the draft European standard prEN ISO 24276:2002.
Analitska preiskava vzorca naj se opravlja v skladu s splošnimi laboratorijskimi in postopkovnimi zahtevami iz osnutka evropskega standarda prEN ISO 24276:2002.
Analytical sample preparation
Priprava analitskega vzorca
When taking samples, the aim is to obtain a representative and homogeneous laboratory sample without introducing secondary contamination.
Cilj odvzemanja vzorcev je dobiti reprezentativen in homogen laboratorijski vzorec brez vnašanja sekundarne kontaminacije.
Member States should use the draft European standard prEN ISO 24276:2002 and prEN ISO 21571:2002 that indicate strategies for the homogenisation of the laboratory sample, the reduction of the laboratory sample to the test sample, the preparation of the test sample and the extraction of target analyte.
Države članice naj uporabljajo osnutek evropskih standardov prEN ISO 24276:2002 in prEN ISO 21571:2002, ki navajata strategije za homogenizacijo laboratorijskega vzorca, zmanjšanje laboratorijskega vzorca na preskusni vzorec, pripravo preskusnega vzorca in ekstrakcijo ciljnega analita.
Obtaining samples of seeds should be done according to the ISTA International Rules for Seed Testing.
Pridobivanje vzorcev semen naj se opravlja v skladu z mednarodnimi pravili za preskušanje semen ISTA.
Obtaining plant-propagating material samples should be done according to current international methods, in so far such methods exist.
Pridobivanje vzorcev razmnoževalnega materiala naj poteka v skladu z veljavnimi mednarodnimi metodami, če obstajajo.
Analytical testing
Analitsko preskušanje
The current scientific knowledge does not allow for the detection and quantification of all GMOs or food and feed material produced from GMOs that have been approved for the placing on the market by using a single method.
Sedanje znanstveno znanje ne omogoča odkrivanja in določanja količine vseh GSO ali živil in krme, proizvedenih iz GSO, ki so bili odobreni za dajanje v promet z eno samo metodo.
Several testing approaches are likely to provide equally reliable results.
Različne tehnike preskušanja bodo verjetno zagotovile enako zanesljive rezultate.
These may include one or a combination of the following:
Vključujejo lahko eno ali več od naslednjih:
qualitative methods, that may be event-specific, construct-specific or genetic element-specific;
kvalitativne metode, ki so lahko značilne za določene primere, konstrukte ali genetske elemente;
quantitative methods, that may be event-specific, construct-specific or genetic element-specific.
kvantitativne metode, ki so lahko značilne za določene primere, konstrukte ali genetske elemente.
It may be appropriate to start with a screening method to test whether GMOs are present or not.
Morda je primerno, da se preskus začne s presejalno metodo, s katero se ugotovi, ali so GSO prisotni ali ne.
If a positive result is obtained, specific methods for a genetic construct and/or transformation event should be carried out.
V primeru pozitivnega rezultata se izvajajo specifične metode za genetski konstrukt in/ali transformacijo.
If different GMOs containing the same genetic construct are present on the market, an event specific method is strongly recommended.
Če so na trgu prisotni različni GSO, ki vsebujejo isti genetski konstrukt, se toplo priporoča metoda, ki se uporablja za posebne primere.
The results of quantitative analysis should be expressed as the percentage of GM-DNA copy numbers in relation to target taxon specific DNA copy numbers calculated in terms of haploid genomes.
Rezultat kvantitativne analize naj se izrazi kot odstotek števila kopij gensko spremenjene DNK glede na ciljno taksonomsko specifično število kopij DNK, izračunano v obliki haploidnih genomov.
Whenever possible, laboratories should use a method validated according to internationally recognised criteria (e.g. ISO 5725/1994 or IUPAC harmonised protocol), and include the use of certified reference material.
Kadar koli je mogoče naj laboratoriji uporabljajo metodo, preverjeno v skladu z mednarodno preverjenimi merili (npr. ISO 5725/1994 ali usklajeni protokol IUPAC), in vključijo uporabo potrjenega referenčnega materiala.
An up-dated list of validated methods, including validated methods reported to Codex Alimentarius, is available in (http://biotech.jrc.it).
Posodobljen seznam preverjenih metod, vključno s preverjenimi metodami, sporočenimi v Codex Alimentarius, je na voljo na spletnem naslovu (http://biotech.jrc.it).
Absence of validated methods
Odsotnost preverjenih metod
If a situation arises where no validated method exists, for instance to test whether GMOs are present or not, Member States’ laboratories should carry out an in-house validation of the method according to internationally recognised criteria.
V primeru, da nastopijo okoliščine, ko preverjena metoda ne obstaja, na primer za preskušanje, ali so GSO prisotni ali ne, naj laboratoriji držav članic opravijo interno preverjanje metode v skladu z mednarodno priznanimi merili.
If no validated method is available for the matrix under analysis, it is recommended to select from the database available on http://biotech.jrc.it a method that has been validated on a similar matrix or raw material.
Če za matriko, ki se analizira, ne obstaja preverjena metoda, je priporočljivo, da se iz podatkovne zbirke na spletnem naslovu http://biotech.jrc.it izbere metoda, ki je bila preverjena na podobni matriki ali pa na surovini.
Before adoption, the performance of such method should be tested on the matrix of interest.
Pred sprejemom je treba delovanje take metode preskusiti na zadevni matriki.
Expression and interpretation of the results of the analyses
Izražanje in tolmačenje rezultatov analize
In case of qualitative methods, the limit of detection (LOD) is the lowest level of analyte that can be reliably detected, given a known number of target taxon genome copies.
Pri kvalitativni metodi je meja zaznavanja (MZ) najnižja raven analita, ki se lahko zanesljivo zazna, glede na znano ciljno taksonomsko specifično število kopij genomov.
In case of quantitative methods, the limit of quantification (LOQ) is the lowest level of analyte that can be reliable quantified, given a known number of target taxon genome copies.
Pri kvantitativni metodi je meja zaznavanja količine (MZK) najnižja raven analita, ki se lahko zanesljivo količinsko opredeli, glede na znano ciljno taksonomsko specifično število kopij genomov.
Results of quantitative analysis should be expressed as GM-DNA copy numbers in relation to target taxon specific DNA copy numbers calculated in terms of haploid genomes.
Rezultati kvantitativne analize naj se izrazijo kot število kopij gensko spremenjene DNK glede na ciljno taksonomsko specifično število kopij DNK, izračunano v obliki haploidnih genomov.
If the GM target sequence content is below the limit of quantification (LOQ), the results shall only be expressed qualitatively.
Če je vsebnost ciljnega gensko spremenjenega zaporedja pod spodnjo mejo, ki še omogoča zaznavanje količine (MZK), se rezultati izrazijo samo kvalitativno.
It is recommended to interpret the results according to the instructions given in the draft European standard prEN ISO 24276:2002.
Priporočeno je, da se rezultati tolmačijo v skladu z navodili, podanimi v osnutku evropskega standarda prEN ISO 24276:2002.
Sampling and detection methodology, including relevant protocols and documents, should continue to be developed and up-graded taking account of any change in thresholds and threshold values established under Articles 12, 24 and 47 of Regulation (EC) No 1829/2003, Article 21(2) and (3) of Directive 2001/18/EC and under other Community legislation, the report under Article 12 of Regulation (EC) No 1830/2003 concerning the implementation of that regulation, advances in technology and developments in international fora.
Metodologija vzorčenja in odkrivanja, vključno z ustreznimi protokoli in dokumenti, naj se še naprej razvija in posodablja, pri čemer je treba upoštevati spremembe pragov in pragovnih vrednostih, določenih v členih 12, 24 in 47 Uredbe (ES) št. 1829/2003, členu 21(2) in (3) Direktive 2001/18/ES in v drugi zakonodaji Skupnosti, poročila iz člena 12 Uredbe (ES) št. 1830/2003 o izvajanju navedene uredbe, tehnološki napredek in razvoj dogodkov v mednarodnih forumih.
Directive as last amended by Regulation (EC) No 1830/2003.
Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z uredbo (ES) št. 1830/2003.
In accordance with Article 9(3) of Regulation (EC) No 1830/2003 relevant information concerning GMOs which are not authorised in the EU should, where available, be placed on a central register.
V skladu s členom 9(3) Uredbe (ES) št.1830/2003 se ustrezne informacije o GSO, ki niso odobreni v Evropski uniji, vnesejo v centralni register.
fostering an appropriate regime for the remuneration of directors of listed companies
o spodbujanju ustreznega sistema prejemkov direktorjev javnih družb
Having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular the second indent of Article 211 thereof,
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti druge alinee člena 211 Pogodbe,
In May 2003, the Commission adopted a Communication on ‘Modernising Company Law and enhancing Corporate Governance in the European Union – A plan to move forward’ [1].
Maja 2003 je Komisija sprejela sporočilo „Posodabljanje prava družb in izboljšanje upravljanja družb v Evropski uniji – načrt za napredek“ [1].
Among a range of proposals to strengthen shareholders' rights and modernise the board of directors, it provides for an initiative aimed at encouraging an appropriate regulatory regime for directors' remuneration in the Member States.
Poleg več predlogov za okrepitev pravic delničarjev in posodobitev upravnega odbora oz. uprave sporočilo predvideva pobudo za spodbujanje ustreznega regulativnega sistema za prejemke direktorjev v državah članicah.
The form, structure and level of directors' remuneration are matters falling within the competence of companies and their shareholders.
Oblika, struktura in raven prejemkov direktorjev so vprašanja, ki sodijo v pristojnost družb in njihovih delničarjev.
This should facilitate the recruitment and retention of directors having the qualities required to run a company.
To bi moralo olajšati zaposlovanje in zadržanje direktorjev, ki imajo kvalitete, potrebne za vodenje družbe.
However, remuneration is one of the key areas where executive directors may have a conflict of interest and where due account should be taken of the interests of shareholders.
Vendar pa so prejemki eno od ključnih področij, kjer imajo izvršni direktorji lahko navzkrižje interesov in na katerem je treba ustrezno upoštevati interese delničarjev.
Remuneration systems should therefore be subjected to appropriate governance controls, based on adequate information rights.
Sistemi prejemkov bi zato morali biti podvrženi primernemu nadzoru upravljanja družb, ki bi moral temeljiti na ustreznih pravicah do obveščanja.
In this respect, it is important to respect fully the diversity of corporate governance systems within the Community, which reflect different Member States' views about the roles of corporations and of bodies responsible for the determination of policy on the remuneration of directors, and the remuneration of individual directors.
Pri tem je pomembno, da se v celoti upošteva raznolikost sistemov upravljanja družb v Skupnosti, ki odražajo različne poglede, ki jih imajo države članice na vloge družb in organov, odgovornih za določanje politike prejemkov direktorjev in prejemkov posameznih direktorjev.
The disclosure of accurate and timely information by the issuers of securities builds sustained investor confidence and constitutes an important tool for promoting sound corporate governance throughout the Community.
Razkritje natančnih in pravočasnih informacij s strani izdajateljev vrednostnih papirjev zagotavlja trajno zaupanje vlagateljev in je pomembno sredstvo za spodbujanje dobrega upravljanja družb v celotni Skupnosti.
To that end, it is important that listed companies display appropriate transparency in dealings with investors, so as to enable them to express their views.
Zato je pomembno, da javne družbe prikažejo ustrezno transparentnost v poslih z vlagatelji, tako da jim omogočijo, da izrazijo svoje mnenje.
When implementing this Recommendation, Member States should consider the specificities of collective investment undertakings of the corporate type and should prevent the various types of collective investment undertaking from being subjected, unnecessarily, to unequal treatment.
Pri izvajanju tega priporočila bi morale države članice upoštevati posebnosti kolektivnih naložbenih podjemov v obliki družbe in bi morale preprečiti, da bi bili različni tipi kolektivnih naložbenih podjemov po nepotrebnem različno obravnavani.
As regards collective investment undertakings as defined in Council Directive 85/611/EEC of 20 December 1985 on the coordination of laws, regulations and administrative provisions relating to undertakings for collective investment in transferable securities (UCITS) [2], that Directive already provides for a set of specific governance mechanisms.
Glede kolektivnih naložbenih podjemov, kakor so opredeljeni v Direktivi Sveta 85/611/EGS z dne 20. decembra 1985 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) [2], ta direktiva že določa vrsto specifičnih mehanizmov upravljanja.
However, in order to prevent the unnecessarily unequal treatment of those collective investment undertakings of the corporate type not subject to harmonisation at Community level, Member States should take into account whether and to what extent these non-harmonised collective investment undertakings are subject to equivalent governance mechanisms.
Da pa bi se izognili nepotrebnemu različnemu obravnavanju kolektivnih naložbenih podjemov v obliki družbe, ki niso usklajeni na ravni Skupnosti, bi morale države članice upoštevati, ali in v kakšnem obsegu za te neusklajene kolektivne naložbene podjeme veljajo enakovredni mehanizmi upravljanja.
Shareholders should be provided with a clear and comprehensive overview of the company's remuneration policy.
Delničarjem bi bilo treba zagotoviti jasen in celovit pregled politike prejemkov družbe.
Such disclosure would enable shareholders to assess a company's approach to remuneration and strengthen a company's accountability to shareholders.
Takšno razkritje bi omogočilo delničarjem oceno pristopa družbe k prejemkom in okrepilo odgovornost družbe do delničarjev.
It should include elements related to compensation.
Vključevati bi moralo elemente v zvezi z nadomestili.
This should not, however, oblige the company to disclose any information of a commercially sensitive nature which could be detrimental to the company's strategic position.
Vendar pa družba zato ne bi smela biti zavezana razkriti kakršne koli poslovno občutljive informacije, ki bi lahko škodile strateškemu položaju družbe.
Adequate transparency should also be ensured in the policy regarding directors' contracts.
Ustrezno transparentnost bi bilo treba zagotoviti tudi pri politiki v zvezi z oblikovanjem direktorskih pogodb.
This should include the disclosure of information on issues such as notice periods and termination payments under such contracts which are directly linked to directors' remuneration.
To bi moralo zajemati razkritje informacij o vprašanjih, kot so odpovedni roki in odpravnine v primeru odpovedi pogodb, ki so neposredno povezani s prejemki direktorjev.
In order to give shareholders an effective chance to express their views and an opportunity to debate the remuneration policy on the basis of a comprehensive disclosure, without having to initiate the process of tabling a shareholders' resolution, the remuneration policy should be an explicit item on the agenda of the annual general meeting.
Da bi delničarji lahko učinkovito izrazili svoje mnenje in imeli možnost za razpravljanje o politiki prejemkov na podlagi izčrpnega razkritja, ne da bi jim zato bilo treba sprožiti postopek predložitve sklepa delničarjev, bi morala biti politika prejemkov jasno uvrščena na dnevni red letne skupščine delničarjev.
In order to increase accountability, the remuneration policy should be submitted to the annual general meeting for a vote.
Da bi povečali odgovornost, bi morala biti politika prejemkov na letni skupščini delničarjev predložena v glasovanje.
The vote at that meeting could be advisory, so that the rights of the relevant bodies responsible for directors' remuneration would not be altered.
Glasovanje na skupščini bi lahko imelo posvetovalno vlogo, da se pravice pristojnih organov, odgovornih za prejemke direktorjev, ne bi spremenile.