natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In 2010 the rail freight share of tonne-kilometres in the national transport was 18%, 38% in transport of goods departing from Slovenia, almost 24% in transport of goods arriving to Slovenia and 20% in transit.
V letu 2010 je bil delež tonskih kilometrov pri železniškem prevozu znotraj državnih meja 18 %, v prevozu blaga, ki je bilo namenjeno v tujino 38 %, v prevozu blaga, ki je v Slovenijo prišlo iz tujine skoraj 24 %, in v tranzitnem prevozu 20 %.
In 2010 the Slovenian inland carriers carried from Slovenia to foreign countries more than 12.5 million tonnes of goods In 2010 the Slovenian carriers carried from Slovenia to foreign countries more than 7 million tonnes of goods by road and just over 5 million tonnes of goods by railway.
Količina blaga, ki so ga slovenski prevozniki v letu 2010 prepeljali iz Slovenije v tujino po kopnem, je znašala 12,5 milijonov ton Skupna količina blaga, ki so ga slovenski prevozniki v letu 2010 prepeljali iz Slovenije v tujino, je znašala v cestnem prevozu več kot 7 milijonov ton, v železniškem pa nekaj čez 5 milijonov ton.
One third of all goods carried by road were unloaded in Italy, 20% in Austria, 14% in Germany, 7% in Croatia and 5% in France.
Tretjina vsega blaga, prepeljanega po cestah, je bila razložena v Italiji, 20 % tega blaga je bilo razloženega v Avstriji, 14 % v Nemčiji, 7 % na Hrvaškem in 5 % v Franciji.
In railway transport from Slovenia to foreign countries, most of the goods were carried to Austria (65%) and Slovakia (12%).
V železniškem prevozu iz Slovenije v tujino je bilo največ blaga prepeljanega v Avstrijo (65 %) ter na Slovaško (12 %).
In road transport, most goods were carried from Italy (33%), Austria (17%), Germany (14%) and Hungary (9%).
V cestnem prevozu je bilo največ blaga prepeljanega iz Italije (33 %), Avstrije (17 %), Nemčije (14 %) in Madžarske (9 %).
In railway transport most goods were carried from Austria (37%), followed by goods carried from Hungary (16%), Slovakia (more than 12%) and Germany (10%).
V železniškem prevozu je bilo iz tujine v Slovenijo prepeljanega največ blaga iz Avstrije (37 %), sledili so prevozi blaga iz Madžarske (16 %), Slovaške (več kot 12 %) in Nemčije (10 %).
The downward trend in road traffic accidents continues The downward trend in the number of road traffic accidents involving death or injury observed after 2007 continued also in 2010.
Trend upadanja cestnoprometnih nesreč se nadaljuje Trend upadanja cestnoprometnih nesreč s smrtnim izidom ali telesno poškodbo po letu 2007 se je nadaljeval tudi v letu 2010.
In comparison with 2007 34% less accidents happened and as a result of accidents 53% less persons were killed and 32% less persons were seriously injured.
V primerjavi z letom 2007 je bilo zabeleženih 34 % manj nesreč, 53 % manj smrtnih žrtev in 32 % manj hudo poškodovanih.
The highest number of passenger cars per 1,000 population was observed in Luxembourg (678), Italy (606) and Cyprus (579).
Največ osebnih avtomobilov na 1.000 prebivalcev so imeli v Luksemburgu (678), Italiji (606) in na Cipru (579).
The number of passenger cars per 1,000 population above the EU average was observed in a nine other Member States: Malta (568), Austria (522), Finland (521), Slovenia (517), Germany (509), Lithuania (506), France and Belgium (483) and Spain (480).
Število osebnih avtomobilov na 1.000 prebivalcev nad evropskim povprečjem so imeli še v devetih državah: na Malti (568), v Avstriji (522), na Finskem (521), v Sloveniji (517), v Nemčiji (509), v Litvi (506), Franciji in Belgiji (483) ter Španiji (480).
The largest decreases at individual Member State level were recorded in Romania (by 28.5%), Slovenia (by 19.3%) and Finland (by 18.7%).
Med državami članicami EU se je pretovor blaga najbolj zmanjšal v pristaniščih v Romuniji (za 28,5 %), v Sloveniji in na Finskem (za 19,3 % in za 18,7 %).
In Slovenia 13.4 million tonnes were loaded and unloaded, which is only 0.4% of the total weight of goods handled in the EU-27.
V Sloveniji je bilo naloženih ali razloženih 13,4 milijona ton blaga ali 0,4 % od skupnega blagovnega prometa EU-27.
Slovenia was thus placed almost at the end of the list - before Cyprus and Malta (0.2%).
Po obsegu blagovnega pristaniškega prometa je bila Slovenija skoraj na koncu lestvice, pred Ciprom in Malto (0,2 %).
Transport performed in Slovenia by vehicles registered abroad is not included.
Prevozi na ozemlju Slovenije, ki so jih opravila vozila, registrirana v tujini, niso vključeni.
Data are collected with a sample.
Podatki so pridobljeni na osnovi vzorca.
Road passenger transport - Reporting units providing data on road passenger transport for hire and reward are business entities that are registered for performing this activity, have a concession for performing economic public service and perform transport operations on at least five routes.
O cestnem (javnem) potniškem prevozu nam poročajo poslovni subjekti, ki so registrirani za to dejavnost, imajo pogodbo o koncesiji za opravljanje gospodarske javne službe in opravljajo prevoze na najmanj petih linijah.
Number of passenger cars per 1,000 population.
Število osebnih avtomobilov na 1.000 prebivalcev.
The length of motorways remains the same In 2011 the total length of the Slovenian road network was 39,044 km.
Dolžina avtocest ostaja nespremenjena V letu 2011 je skupna dolžina cest znašala 39.044 km.
At the end of 2011 in Slovenia there were 768 km of motorways, 5,962 km of state roads and 32,314 km of municipal roads.
Konec leta 2011 je v Sloveniji bilo 768 km avtocest, 5.962 km državnih cest ter 32.314 km občinskih cest.
Compared to 2000 the length of motorways increased by 80%, of state roads by almost 2%, and of municipal roads by 1%.
Dolžina avtocest se je v primerjavi z letom 2000 povečala za 80 %, dolžina državnih cest za 2 % in dolžina občinskih cest za 1 %.
Motorways represented almost 2% of the total road network.
Avtoceste so v celotnem cestnem omrežju predstavljale okoli 2 % cest.
In comparison with 2010 this is 0.8% more motor vehicles and 2.6% more trailers.
V primerjavi z letom 2010 je to več motornih vozil (za 0,8 % več) in več priklopnih vozil (za 2,6 % več).
The largest increase (by 4.2%) was observed among service and special purpose vehicles.
Med motornimi vozili se je najbolj povečalo število delovnih in specialnih vozil, in sicer za 4,2 %.
Service and special purpose vehicles are vehicles designed and optimized to perform special works (e.g. fire brigade vehicles, ambulances, mobile cranes, mobile library vehicles, etc.).
Delovna in specialna vozila so vozila, oblikovana in prirejena za opravljanje posebnih opravil in določenih nalog (npr. gasilska vozila, rešilni avtomobili, premični žerjavi, vozila potujočih knjižnic in podobno).
Fewer first registrations of passenger cars than in 2010 Chart 4 shows first registrations of passenger cars in the 2001-2011 period in Slovenia.
Manj prvič registriranih osebnih vozil kot v letu 2010 Grafikon 4 prikazuje osebne avtomobile, ki so bili v Sloveniji prvič registrirani v letih od 2001 do 2011.
In 2011 there were 72,478 such vehicles, which is 16% more than in 2001 and almost 6% fewer than in 2010.
V letu 2011 je bilo v Sloveniji prvič vpisanih v register 72.478 osebnih avtomobilov ali 16 % več kot v letu 2001 oziroma skoraj 6 % manj kot v letu 2010.
Most registered passenger cars per 1,000 population in municipality Trzin and in municipalities in the west of Slovenia In Slovenia, in 2011 there was on average 1 registered passenger car per 1,000 population more than in 2010 or 519 cars per 1,000 population.
Največ registriranih osebnih avtomobilov na 1.000 prebivalcev v občini Trzin in v občinah na zahodu Slovenije V Sloveniji je bil v letu 2011 v povprečju 1 registriran osebni avtomobil na 1.000 prebivalcev več kot v letu 2010, torej 519 avtomobilov na 1.000 prebivalcev.
At the end of 2010 there were 89 such municipalities.
Konec leta 2010 je bilo takih občin 89.
As in 2010 also in 2011 the highest numbers of passenger cars per 1,000 population were registered in municipality Trzin (702) and in municipalities in the west of Slovenia: Komen (635), Brda (633), Miren - Kostanjevica (633), Šempeter - Vrtojba (614) Nova Gorica (605), Divača (595) and Sežana (594).
Tako kot v letu 2010 je bilo tudi v letu 2011 največ registriranih osebnih avtomobilov na 1.000 prebivalcev v občini Trzin (702) ter v občinah na zahodu Slovenije: Komen (635), Brda (633), Miren - Kostanjevica (633), Šempeter - Vrtojba (614), Nova Gorica (605), Divača (595) in Sežana (594).
In the same comparison the number of scheduled flights decreased by 2%, while the number of non-scheduled flights decreased by 32%.
Število rednih letov se je v primerjavi s predhodnim letom zmanjšalo za 2 %, število posebnih letov pa se je v enaki primerjavi zmanjšalo za 32 %.
In Koper more container ships and cruise ships In 2011 the traffic in Slovenian ports Koper, Izola and Piran was 4,446 vessels.
V Kopru porast števila ladij za prevoz kontejnerjev in ladij za križarjenje V slovenskih pristaniščih - Kopru, Izoli in Piranu - je promet ladij v letu 2011 obsegal 4.446 ladij.
To the ports arrived or from them departed 1,571 general cargo carriers (35%), 1,372 container ships (31%), 409 dry bulk carriers (9%), 361 liquid bulk carriers (8%), 102 dry cargo barges (2%), 26 specialised carriers (less than 1%) and 605 passenger ships (445 passenger ships and 160 cruise passenger ships, which represents 14% of arrived or departed vessels in the Slovenian ports).
V pristanišča je priplulo oz. iz njih odplulo 1.571 ladij za prevoz generalnega tovora (35 %), 1.372 ladij za prevoz kontejnerjev (31 %), 409 ladij za prevoz suhega razsutega tovora (9 %), 361 ladij za prevoz tekočega razsutega tovora (8 %), 102 maoni za prevoz suhega tovora (2 %), 26 specializiranih ladij (manj kot 1 %) ter 605 potniških ladji (445 potniških ladij in 160 potniških ladij za križarjenje; te ladje predstavljajo 14 % vseh v slovenska pristanišča priplulih ali iz tehpristanišč odplulih ladij).
Among them the number of cruise ships that arrived to or departed from the port of Koper increased (by 42 cruise ships or 38%).
Med njimi pa je v enaki primerjavi poraslo število ladij za križarjenje, ki so priplule v oz. odplule iz pristanišča Koper (za 42 ladij oz. za 38 %).
After 2009 tonne-kilometres are again increasing In comparison with previous years in 2011 more tonne-kilometres were performed in road and in railway transport.
Po letu 2009 tonski kilometri znova naraščajo Tako v cestnem kot v železniškem prevozu je bilo tudi v letu 2011 opravljenih več tonskih kilometrov kot prejšnja leta.
The share of goods from group 9 - other goods was 17% and from groups 2 - mining and quarrying and 8 - secondary raw materials and other wastes 8% each.
Delež prepeljanega blaga iz blagovne skupine 9 - drugo blago je znašal 17 %, iz blagovnih skupin 2 - rude in kamnine in 8 - sekundarne surovine in odpadki pa posamezno po 8 %.
The least carried goods were from groups of goods 0 - products of agriculture, forestry and fishing, 4 - manufactured products (2% each), 3 - food products, beverages and tobacco (1%) and 7 - transport equipment and machinery (less than 1%).
Najmanj prepeljanega blaga je spadalo v blagovne skupine 0 - kmetijski, gozdarski in ribiški proizvodi, 4 - proizvodi predelovalnih dejavnosti (vsak po 2 %), 3 - živila, pijače in tobačni izdelki (1 %) ter in 7 - prevozna sredstva in stroji (manj kot 1 %).
The share of carried goods was similar to previous years also in this direction.
Tudi v tej smeri so deleži prepeljanega blaga podobni kot prejšnja leta.
In road transport, most goods were carried from Italy (32%), Austria (19%), Germany (13%) and Hungary (10%).
V cestnem prevozu je bilo največ blaga prepeljanega iz Italije (32 %), Avstrije (19 %), Nemčije (13 %) in Madžarske (10 %).
The downward trend in road traffic accidents continues but more people killed and seriously injured The number of road traffic accidents involving death or injury has been decreasing after 2007.
Trend upadanja cestnoprometnih nesreč se nadaljuje, vendar več mrtvih in težje poškodovanih Skupno število cestnoprometnih nesreč s smrtnim izidom ali telesno poškodbo po letu 2007 pada.
Slovenia also exceeded this average (82%).
To povprečje je presegla tudi Slovenija (82 %).
Just below the EU average -27 were Hungary and Finland (75% each).
Le nekoliko nižji delež od povprečja EU-27 je bil na Madžarskem in Finskem (75 %).
The lowest shares of road goods transport in total inland goods transport could be found in the Baltic States Estonia (46%) and Latvia (38%).
Najmanjši delež cestnega prevoza v skupnem kopenskem blagovnem prevozu sta imeli baltski državi Estonija (46 %) in Latvija (38 %).
The largest increases at individual Member State level were recorded in Poland (32%), in Estonia (19%) and in Finland (17%).
Med članicami je bilo največje povečanje pretovora blaga v pristaniščih na Poljskem (32 %), v Estoniji in na Finskem (19 % in 17 %).
In Slovenia 14.6 million tonnes were loaded and unloaded, which is only 0.4% of the total weight of goods handled in the EU-27.
V Sloveniji je bilo naloženih ali razloženih 14,6 milijona ton blaga ali 0,4 % od skupnega blagovnega prometa EU-27.
Slovenia was thus placed almost at the end of the list - before Cyprus and Malta (in each by 0.2%).
Po obsegu blagovnega pristaniškega prometa je bila Slovenija skoraj na koncu lestvice, pred Ciprom in Malto (po 0,2 %).
The calculation of data on road goods transport with passenger cars and busses was performed by the company OMEGA consult d. o.
Izračun za pridobivanje podatkov o cestnem prevozu z osebnimi avtomobili in avtobusi je opravljalo podjetje OMEGA consult, d. o.
The following sources are used: studies of company OMEGA consult, d. o.
Viri podatkov so študije podjetja OMEGA consult, d. o.
o., different administrative databases (Register of Vehicles and Traffic Documents - Ministry of the Interior of the Republic of Slovenia, Roads Databank - Directorate of the Republic of Slovenia for Roads) and others (data on sold fuel, data from the 2002 Census of Population - Statistical Office of Republic of Slovenia, data on annual average daily traffic - Directorate of the Republic of Slovenia for Roads).
o., različne podatkovne baze (Matični register vozil in listin - Ministrstvo za notranje zadeve RS, Banka cestnih podatkov - Direkcija Republike Slovenije za ceste) in drugi viri (podatki o prodanem gorivu, podatki iz Popisa prebivalstva 2002 - Statistični urad RS, podatki o povprečnem letnem dnevnem prometu - Direkcija Republike Slovenije za ceste).
Coverage In 2003 the statistical survey on cableways covers 51 companies with 214 cableways.
Viri in zajetje V statistično raziskovanje žičniškega prometa je v letu 2003 zajetih 51 podjetij z 214 žičnicami.
Most reports came in February: for 128 cableways.
Največ poročil je prispelo v februarju: za 128 žičnic.
Sources of data for the companies are legal book-keeping documents and management's own records.
Vir podatkov v podjetjih so zakonsko predpisane evidence upravljalcev žičnic.
Transportable ski lifts are excluded.
Prenosnih vlečnic ne upoštevamo.
Passengers carried by all sorts of cableways covered by this survey are considered.
Zajeti so vsi potniki, prepeljani z vsemi vrstami žičnic, ki so štete v to raziskovanje.
Data quality Data on cableways are partly estimated.
Kakovost podatkov Podatki o žičnicah so delno ocenjeni.
The basis of the estimation are experiences with passengers traffic on cableways, capacity of these, etc.
Ocena temelji na poznavanju potniškega prometa in njegovi porazdelitvi po posameznih vrstah žičnic, na zmogljivosti the žičnic itd.
The basis of the estimation are experiences with passengers traffic on cableways, capacity of these, etc.
Ocena temelji na poznavanju potniškega prometa in njegovi porazdelitvi po posameznih vrstah žičnic, na zmogljivosti teh žičnic itd.
Data source In 2003 the statistical survey on cableways covers 51 companies with 214 cableways.
Viri in zajetje V statistično raziskovanje žičniškega prometa je v letu 2003 zajetih 51 podjetij z 214 žičnicami.
Sources of data for the companies are legal book-keeping documents and man- agement's own records.
Vir podatkov v podjetjih so zakonsko predpisane evidence upravljalcev žičnic.
Sources and coverage In 2004 the statistical survey on cableways covers 52 companies with 205 cableways.
Viri in zajetje V statistično raziskovanje žičniškega prometa je v letu 2004 zajetih 52 podjetij z 205 žičnicami.
Passengers carried by all sorts of cableways covered by this survey are considered.
Zajeti so vsi potniki, prepeljani z vsemi vrstami žičnic, ki so zajete v to raziskovanje.
Publishing Data on cableways are partly estimated.
Kakovost podatkov Podatki o žičnicah so delno ocenjeni.
The basis of the estimation are experiences with passengers traffic on cableways, capacity of these, etc.
Ocena temelji na poznavanju potniškega prometa in njegovi porazdelitvi po posameznih vrstah žičnic ter zmogljivosti teh žičnic itd.
Coverage In 2004 the statistical survey on cableways covers 52 companies with 205 cableways.
Viri in zajetje V statistično raziskovanje žičniškega prometa je v letu 2004 zajetih 52 podjetij z 205 žičnicami.
Most reports came in February 2004: for 150 cableways.
Največ poročil je prispelo v februarju 2004: za 150 žičnic.
The basis of the estimation are experiences with passengers traffic on cableways, capacity of these, etc.
Ocena temelji na poznavanju potniškega prometa in njegovi porazdelitvi po posameznih vrstah žičnic, na poznavanju zmogljivosti teh žičnic itd.
Coverage n 2005 the statistical survey on cableways covers 51 companies with 196 cableways.
Viri in zajetje V statistično raziskovanje žičniškega prometa je v letu 2005 zajetih 51 podjetij s 196 žičnicami.
Most reports came in February 2005, i.e. for 149 cableways.
Največ poročil o žičniškem prometu je prispelo v februarju 2005, in sicer za 149 žičnic.
Sources of data for the companies are legal book-keeping documents and management's own records.
Vir podatkov o žičniškem prometu v podjetjih so zakonsko predpisane evidence upravljalcev žičnic.
If, for example, a passenger takes three rides with the cableway, he or she is counted three times (as 3 passengers, i.e. 3 passenger cartages).
Če pa se na primer potnik pelje po žičnici trikrat, se ga šteje trikrat, torej kot 3 potnike oz. kot 3 potniške prevoze.
The basis of the estimation is experience with passenger traffic on cableways, capacity of these, etc.
Ocena temelji na poznavanju potniškega prometa in njegove porazdelitve po posameznih vrstah žičnic, na zmogljivosti teh žičnic itd.
Coverage In 2005 the statistical survey on cableways covers 51 companies with 196 cableways.
Viri in zajetje V statistično raziskovanje žičniškega prometa je v letu 2005 zajetih 51 podjetij z 196 žičnicami.
Most reports came in February 2005: for 149 cableways.
Največ poročil je prispelo v februarju 2005: za 149 žičnic.
Sources of data for the companies are legal book- keeping documents and management's own records.
Vir podatkov v podjetjih so zakonsko predpisane evidence upravljalcev žičnic.
The basis of the estimation are experiences with passengers traffic on cableways, capacity of these, etc.
Ocena temelji na poznavanju potniškega prometa in njegovi porazdelitvi po posameznih vrstah žičnic, na zmogljivosti žičnic itd.
Data source In 2005 the statistical survey on cableways covers 51 companies with 196 cableways.
Vir podatkov V statistično raziskovanje žičniškega prometa je v letu 2005 zajetih 51 podjetij s 196 žičnicami.
Most reports came in February 2005: for 149 cableways.
Največ poročil o delovanju žičnic je prispelo v februarju 2005, in sicer o 149 žičnicah.
Sources of data for the companies are legal book-keeping documents and management's own records.
Vir podatkov o podjetjih v žičniškem prometu so zakonsko predpisane evidence upravljalcev žičnic.
The basis of the estimation are experiences with passengers traffic on cableways, capacity of these, etc.
Ocena temelji na poznavanju potniškega prometa in njegove porazdelitve po posameznih vrstah žičnic ter na poznavanju zmogljivosti teh žičnic itd.
SLOVENIAN INTERNATIONAL AIRPORTS In Slovenia, on the territory of 20,273 km², three public international airports are located: Ljubljana Jože Pučnik Airport (until 2007 it was named Airport Ljubljana) in the central part, Maribor Edvard Rusjan Airport (until 2008 it was named Airport Maribor) in the eastern part and Airport Portoroz in the western part of the country.
SLOVENSKA MEDNARODNA LETALIŠČA V Sloveniji so na ozemlju 20.273 km² locirana tri javna mednarodna letališča: Letališče Jožeta Pučnika Ljubljana (do leta 2007 se je imenovalo Letališče Ljubljana) v osrednjem delu države, Letališče Edvarda Rusjana Maribor (do leta 2008 se je imenovalo Letališče Maribor) v vzhodnem delu in Letališče Portorož v zahodnem delu države.
Mostly international passenger and goods traffic is running on the airports in Slovenia.
Na treh mednarodnih letališčih potekata predvsem mednarodni potniški in blagovni (tovorni) promet.
Airport Ljubljana started international traffic on the current location in 1964, Airport Maribor in 1976, Airport Portoroz was opened for international traffic in 1981.
Letališče Ljubljana je na sedanji lokaciji v mednarodnem prometu pričelo obratovati leta 1964, letališče Maribor leta 1976, letališče Portorož pa je bilo za mednarodni promet odprto v letu 1981.
It should be noted that in Slovenia besides the three international airports there are also 12 public airports: Ajdovščina, Bovec, Celje, Cerklje ob Krki, Divača, Lesce-Bled, Murska Sobota, Novo mesto, Postojna, Ptuj, Slovenj Gradec and Šoštanj.
Omeniti velja, da je v Sloveniji poleg treh mednarodnih letališč še 12 javnih letališč: Ajdovščina, Bovec, Celje, Cerklje ob Krki, Divača, Lesce- Bled, Murska Sobota, Novo mesto, Postojna, Ptuj, Slovenj Gradec in Šoštanj.
At the end of 2009 the biggest Slovenian air carrier Adria Airways owned or rented 15 aircrafts to carry passengers with a total of almost 1,300 passenger seats.
Največji slovenski zračni prevoznik Adria Airways je imel konec leta 2009 za prevoz potnikov in blaga v lasti ali najemu 15 letal s skupaj skoraj 1.300 potniškimi sedeži.
In 1992 it had two aircraft less, but as many as 1,780 passenger seats.
Leta 1992 je imel sicer dve letali manj, a kar 1.780 potniških sedežev.
In the 1992-2000 period the number of passenger seats declined, but in the 2000-2009 period the number of passenger seats was growing again.
Od leta 1992 do 2000 je število potniških sedežev upadalo, v obdobju 2000-2009 pa je število potniških sedežev spet raslo.
As an EU Member State, Slovenia is obliged to report to the EU statistical office (Eurostat) among other data also the data on airport passenger and goods traffic.
Slovenija je kot država članica EU dolžna sporočati Statističnemu uradu EU, Eurostatu, poleg drugih podatkov tudi podatke o letališkem potniškem in blagovnem prometu.
Detailed data are reported monthly only by the biggest airports.
Podrobni podatki se v skladu s statistično uredbo EU mesečno sporočajo samo za večja letališča.
Among the Slovenian airports only one, Airport Jože Pučnik Ljubljana, meets the requirements of the Directive .
Od slovenskih letališč izpolnjuje pogoje uredbe samo osrednje državno letališče Letališče Jožeta Pučnika Ljubljana.
In 2009, 25,524 airplanes arrived at the three Slovenian international airports, which is about as many as in 2008.
V letu 2009 je na tri slovenska mednarodna letališča prispelo 25.524 letal, kar je približno toliko kot leta 2008.
The only exception when the number of arriving aircraft declined over the previous year was 2001, most likely also due to the terrorist attack in New York, USA, in September 2001.
Edina izjema, ko je število prispelih letal glede na predhodno leto upadlo, je bilo leto 2001, in sicer najverjetneje tudi zaradi vpliva terorističnih napadov septembra 2001 v New Yorku, ZDA.
A similar trend applied also to the number of airport passengers.
Ta trend je bil podoben trendu povečevanja števila potnikov.
A comparison of the numbers of arriving aircrafts on scheduled and non- scheduled flights shows that in 1992 the numbers were almost the same.
Primerjava števila prispelih letal rednih in posebnih letov kaže, da jih je bilo leta 1992 skoraj enako število.