natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This distribution of children born outside marriage is expected because results of the 2002 Census have shown that Koroška and Podravska are two regions where the share of consensual unions was the highest.
Taka razporeditev rojenih zunaj zakonske zveze je pričakovana, saj so tudi rezultati popisa 2002 pokazali, da sta koroška in podravska regija območji z največjim deležem zunajzakonskih skupnosti.
DEATHS In 2004, 18,523 people died, which is almost 5% less than in the previous year.
UMRLI V Sloveniji je leta 2004 umrlo 18 523 prebivalcev, kar je skoraj 5 % manj kot leto pred tem.
The death rate per 1,000 population was 9.3.
Koeficient umrlih na 1000 prebivalcev je znašal 9,3.
The infant mortality rate is still one of the lowest among European countries.
Umrljivost dojenčkov v Sloveniji je med najnižjimi med evropskimi državami.
Life expectancy for a newborn child is prolonging in all European countries but with different intensity.
Pričakovano trajanje življenja novorojenega otroka se z različno stopnjo intenzivnosti podaljšuje v vseh evropskih državah.
The longest life expectancy is in Northern, Western and Southern Europe and the shortest in Eastern Europe.
Najdaljše je v državah severne, zahodne in južne Evrope, najkrajše v državah vzhodne Evrope.
Eurostat data show that a boy born in 2003 can expect to live longest in Island.
Po podatkih Eurostata lahko ob nespremenjeni umrljivosti najvišjo starost pričakuje otrok, rojen leta 2003 na Islandiji.
A boy can expect to live 79.0 and a girl 82.4 years.
Deček lahko pričakuje, da bo dočakal 79,0 leta, deklica 82,4 leta.
In 2004 the mean age at death was 68.3 for men and 76.9 for women.
Povprečna starost umrlega moškega leta 2004 je bila 68,3 leta, ženske 76,9 leta.
In the past three decades the mean age of men at death rose by 5.5 years and of women by 6.8 years.
V zadnjih treh desetletjih se je povprečna starost umrlega moškega dvignila za 5,5 leta, ženske za 6,8 leta.
In Zasavska region no child under one year of age died in 2004.
V zasavski regiji v letu 2004 ni umrl noben otrok, mlajši od enega leta.
As regards life expectancy, there is a very noticeable difference between the Eastern and Western part of Slovenia.
Zelo opazna razlika med vzhodno in zahodno Slovenijo je v pričakovanem trajanju življenja.
Calculations by the statistical regions are done for 1995-1999 and 1999-2003 periods.
Po statističnih regijah so bili izračuni pričakovanega trajanja življenja narejeni za obdobje 1995-1999 in 1999- 2003.
Life expectancy rose in all statistical regions.
Pričakovano trajanje življenja je poraslo v vseh regijah.
MARRIAGES As elsewhere in the world, in Slovenia too the attitude towards marriage has changed.
SKLENITVE ZAKONSKIH ZVEZ Podobno kot drugod po svetu, se tudi v Sloveniji odnos do sklenitve zakonske zveze spreminja.
More and more couples decide not to get married.
Za sklenitev zakonske zveze se odloča čedalje manj parov.
Data on consensual unions are collected only with population censuses.
Podatki o številu zunajzakonskih skupnosti se zbirajo le s popisi prebivalstva.
Their number is increasing.
Njihovo število hitro narašča.
At the census in 1981, 10,345 consensual unions were registered, ten years later 17,374 and at the 2002 census 42,092.
Leta 1981 je bilo popisanih 10 345 zunajzakonskih skupnosti, deset let kasneje 17 374, ob zadnjem popisu, leta 2002 pa 42 092.
At the 2002 Census men living in consensual unions were on average 39.6 years old and women 36.7 years old.
Ob popisu leta 2002 sta bila partnerja, ki sta živela v zunajzakonski skupnosti, v povprečju stara: moški 39,6 leta, ženska 36,7 leta.
The mean ages of married couples were 52.0 years for husbands and 48.8 years for wives.
Povprečna starost zakoncev, ki sta živela v zakonski zvezi, pa je bila: mož 52,0 leta, žena 48,8 leta.
These data can lead us to conclude that the couples who decide to live in consensual unions are younger than those who are married.
Iz tega je mogoče zaključiti, da so tisti, ki se odločijo za življenje v zunajzakonski skupnosti, mlajši od tistih, kiskupno življenje tudi formalno registrirajo s poroko.
There are large differences in the mean age of newlyweds by regions.
Po regijah obstajajo velike razlike v povprečni starosti mladoporočencev.
On average grooms and brides are the oldest in Podravska region.
Povprečno so najstarejši ženini in neveste v podravski regiji.
A groom decides to get married in Podravska region at 34 years of age and a bride at 31 years.
Ženin se v podravski regiji odloči za sklenitev zakonske zveze pri 34 letih, nevesta pri 31 letih.
Also at the first marriage grooms and brides are the oldest in this region.
Ravno tako so tudi ženini in neveste ob sklenitvi prve zakonske zveze povprečno najstarejši v tej regiji.
A groom at first marriage in this region is 32.1 years old and a bride 29.2 years.
Ženin tako sklepa prvo zakonsko zvezo v starosti 32,1 leta, nevesta pa v starosti 29,2 leta.
High mean age of newlyweds in this region is probably connected with the large number of consensual unions.
Visoka povprečna starost mladoporočencev v tej regiji je najverjetneje povezana z velikim številom zunajzakonskih skupnosti.
A couple probably decides to live first in a consensual union before getting married.
Obstaja velika verjetnost, da par najprej živi v zunajzakonski skupnosti, kasneje pa seporoči.
A groom at first marriage was 28.1 years old and a bride 25.7 years.
Ženin je bil ob sklenitvi prve zakonske zveze star 28,1 leta, nevesta 25,7 leta.
Compared to previous years, the share of divorces of marriages without children is on the rise, which is linked to the longer duration of marriages.
V primerjavi s preteklimi leti raste delež razvez zakonskih zvez brez otrok, kar je povezano z daljšanjem trajanja zakonske zveze.
Three decades ago in 34.3% cases the divorce was registered in the first four years of marriage and a bit more than a quarter of marriages lasted 5-9 years.
Pred tremi desetletji je bilo kar 34,3 % vseh zakonskih zvez razvezanih v prvih štirih letih zakona, več kot četrtina pa je trajala 5-9 let.
Only 12% of marriages lasted more than 20 years.
Samo približno 12 % razvezanih zakonskih zvez je trajalo več kot 20 let.
Therefore it is not surprising that the share of divorces without children is growing as by then children are more or less independent.
Zato ne preseneča podatek, da raste delež razvezanih zakonskih zvez brez vzdrževanih otrok, saj se otroci več ali manj že osamosvojijo.
In 2004 the share of couples married for less than 4 years was only 10.7%.
Leta 2004 je bilo razvez zakonskih zvez, ki so trajale manj kot 4 leta, samo 10,7 %.
On average, a marriage lasted 15.9 years.
Zakonska zveza pa je povprečno trajala 15,9 leta.
There are large differences in divorces by regions.
Razlike v številu razvezanih zakonskih zvez po regijah so velike.
The number of divorces per 1,000 marriages was in the range between 290 in Spodnjeposavska region and 535 in Koroška region.
Število razvezanih zakonskih zvez na 1000 sklenjenih se je gibalo med 290 v spodnjeposavski regiji in 535 na koroškem.
A fifth of marriages in Koroška region lasted less than 5 years, while in Spodnjeposavska region a third of marriages lasted more than 25 years.
Kar petina razvezanih zakonskih zvez na koroškem je trajala manj kot 5 let, medtem ko je bila v spodnjeposavski regiji med razvezanimi zakonskimi zvezami tretjina takih, ki so trajale več kot 25 let.
In 2004, 10,171 people immigrated to Slovenia; 84.5% of them were foreigners and 15.5% were citizens of the Republic of Slovenia.
V letu 2004 se je v Slovenijo priselilo 10 171 prebivalcev, od tega 84,5 % tujcev in 15,5 % državljanov Slovenije.
In 2004, compared to the previous year, we registered almost 60% growth in the number of immigrated citizens of Serbia and Montenegro and 40.9% growth of the citizens of Bosnia and Herzegovina.
V letu 2004 smo v primerjavi s predhodnim letom beležili skoraj 60- odstotno povečanje števila priseljenih državljanov Srbije in Črne gore ter 40,9 % državljanov Bosne in Hercegovine.
The number of Croatian citizens immigrating to Slovenia dropped by almost the same share (37.8%).
Skoraj za enak odstotek (za 37,8 %) pa se je zmanjšalo število priseljenih državljanov Hrvaške.
Slovene citizens were mainly returning to Slovenia from Germany (16.7%), Croatia (15.9%) and Serbia and Montenegro (12.6%).
Naveč državljanov Slovenije se je v domovino vrnilo iz Nemčije (16,7 %), Hrvaške (15,9 %) in Srbije in Črne gore (12,6 %).
Most immigrants from abroad per 1,000 population came to Obalno- kraška (8.7), Spodnjeposavska (6.9) and Osrednjeslovenska (6.6) and the fewest to Pomurska and Koroška regions (1.2 and 2.2).
Po regijah se je iz tujine na 1 000 prebivalcev največ prebivalcev priselilo v obalno-kraško regijo (8,7), spodnjeposavsko (6,9) in osrednjeslovensko (6,6), najmanj pa v pomursko in koroško (1,2 oz. 2,2).
In 2004, 20,657 Slovene citizens registered the change of the municipality of their permanent residence and in 6,595 cases the change in the permanent residence meant also migration to another region.
Spremembo občine stalnega prebivališča je v letu 2004 prijavilo 20 657 državljanov Slovenije, v 6 595 primerih pa je sprememba stalnega prebivališča hkrati pomenila selitev v drugo regijo.
Slightly positive natural increase was registered in Jugovzhodna Slovenija and Koroška region.
Skromen, vendar pozitiven naravni prirast je bil zabeležen še v jugovzhodni Sloveniji in na koroškem.
Eight regions had natural decrease; among those Zasavska (-3.0 per 1,000 population), Pomurska (-2.9) and Spodnjeposavska (-2.2) region had the highest level.
Osem regij je imelo negativni naravni prirast, od tega največjega zasavska (-3,0 na 1000 prebivalcev), pomurska (-2,9) in spodnjeposavska regija (-2,2).
The highest net increase in 2004 was registered with citizens of the former Yugoslavia: Bosnia and Hercegovina (1,384), Serbia and Montenegro (1,069) and the Former Yugoslav Republic of Macedonia (313).
Številčno najvišji je bil tudi v letu 2004 selitveni prirast med državljani držav, nastalih na območju bivše SFRJ: Bosne in Hercegovine (1 384), Srbije in Črne gore (1 069) in Bivše jugoslovanske republike Makedonije (313).
Negative net migration was for the fifth consecutive time registered among Slovene citizens.
Negativen selitveni prirast pa smo peto leto zapored beležili med državljani Slovenije.
Net migration with foreign countries was the highest in urban municipality Ljubljana and presents 50% of Slovene net migration (982 people), followed by Maribor (165) and Celje (157).
Selitveni prirast s tujino je bil najvišji v mestni občini Ljubljana, kjer je znašal več kot 50 % selitvenega prirasta Slovenije (982 prebivalcev), sledili sta mestni občini Maribor (165) in Celje (157).
The most negative net migration among municipalities in 2004 had urban municipalities Ljubljana (-1,345), Maribor (-669) and Velenje (-265); while the highest positive net migration among municipalities had Domžale (264), Grosuplje (188), Slovenska Bistrica (157).
Najvišji negativni selitveni prirast med občinami so leta 2004 imele mestne občine Ljubljana (-1 345), Maribor (-669) in Velenje (-265); najvišji pozitivni selitveni prirast med občinami pa občine Domžale (264), Grosuplje (188), Slovenska Bistrica (157).
From municipality Ljubljana Slovene citizens mostly emigrated to municipality Domžale (11.3%), Grosuplje (6.4%) and Medvode (4.9%).
Iz mestne občine Ljubljana so se državljani Slovenije najštevilčneje odseljevali v občino Domžale ─ kar 11,3 % odseljenih v druge občine, v občino Grosuplje 6,4 % in občino Medvode 4,9 %.
In 2004 total increase remained positive (0.7 per 1,000 population).
Skupni prirast je bil v letu 2004 pozitiven (0,7 na 1000 prebivalcev).
The greatest population decrease was recorded in Bistrica ob Sotli (-16.5 per 1,000 population).
Največji upad prebivalstva je bil zabeležen v občini Bistrica ob Sotli (-16,5 na 1000 prebivalcev).
In 105 municipalities the number of population rose on account of positive net migration.
V 105 občinah se je, zlasti na račun pozitivnega selitvenega prirasta, povečalo število prebivalstva.
Those are mostly municipalities close to Ljubljana: Dol pri Ljubljani (30.5), Škofljica (19.7) and Trzin (19.6 per 1,000 population).
To so predvsem občine v okolici Ljubljane, kot so Dol pri Ljubljani (30,5), Škofljica (19,7) in Trzin (19,6 na 1000 prebivalcev).
At the end of 2005 the population consisted of 2.4% foreign citizens.
Delež tujih državljanov v Republiki Sloveniji je konec leta 2005 znašal 2,4 %.
The number of deliveries outside maternity hospitals or without professional assistance is falling.
Število porodov zunaj porodnišnic in brez strokovne pomoči se zmanjšuje.
Year by year the proportion of children born in maternity hospitals has increased; in 1965 the proportion of those children was already 90%, in 1977 already over 99%.
Z leti je delež otrok, rojenih v porodnišnicah, naraščal in leta 1965 dosegel že 90 %, od leta 1977 pa se v porodnišnicah rodi že 99 % otrok.
First time mothers on average already 27.8 years old From year to year women are deciding to have children later on in their lives.
Mama ob rojstvu prvega otroka v povprečju stara že 27,8 leta Iz leta v leto opažamo, da se ženske odločajo za materinstvo čedalje pozneje.
This is shown by the mean age of the mother at first childbirth and the proportion of women under 25 who give birth for the first time.
Na to kažeta tako povprečna starost matere ob rojstvu prvega otroka kot tudi delež žensk, mlajših od 25 let, ki rodijo prvič.
As in the last few years, the mean age of the mother at first childbirth increased compared to the previous year.
Povprečna starost matere ob rojstvu prvega otroka se je v primerjavi s predhodnim letom - kot že zadnjih nekaj let - spet povečala.
One of the reasons for the rise by 0.2 years is that the proportion of mothers aged 35 or over who gave birth for the first time is increasing.
Za 0,2 leta se je zvišala tudi zato, ker se delež mater, starih 35 let ali več, ki prvič rodijo, povečuje.
In 2005 it reached the highest value ever, 6.2%.
Delež teh je v letu 2005 znašal že 6,2 %, največ doslej.
By 2005 the mean age has grown by more than 4 years to 29.4.
Do leta 2005 se je dvignila za več kot 4 leta, na 29,4 leta.
The reason is the reduction of fertility among younger women and increase among older.
Vzrok za to je zniževanje rodnosti mlajših in povečevanje rodnosti starejših žensk.
MORTALITY In 2005, 18,825 people died in Slovenia In the past decades the number of deaths registered in Slovenia has not changed much.
UMRLI Leta 2005 je v Sloveniji umrlo 18 825 prebivalcev Število umrlih se v Sloveniji v zadnjih desetletjih ni bistveno spreminjalo.
Smaller variations between the years were recorded, which however did not impact the general downward trend in mortality.
Opazna so sicer manjša nihanja med posameznimi leti, kar pa ne vpliva posebno na splošni trend zmanjševanja umrljivosti.
In 2005, 18,825 people died in Slovenia: 9,413 men and 9,412 women.
Leta 2005 je v Sloveniji umrlo 18 825 prebivalcev, 9 413 moških in 9 412 žensk.
The death rate per 1,000 population was thus 9.4.
Stopnja umrljivosti na 1000 prebivalcev je bila 9,4.
Among the dead, 0.4% children under one year of age Mortality in Slovenia has been falling with different intensity in all age groups, except in the oldest age groups.
Med umrlimi 0,4 % otrok, starih manj kot eno leto Umrljivost prebivalstva v Sloveniji se z različno intenzivnostjo zmanjšuje v vseh starostnih skupinah, razen v najvišjih.
The most notable has been the drop in the number of dead infants and deaths of people under 40 years of age.
Najbolj opazno je zmanjšanje števila umrlih dojenčkov in umrlih, mlajših od 40 let.
In 2005 only 75 children under one year of age died in Slovenia, which was 0.4% of all deaths registered.
Leta 2005 je bilo med umrlimi le 75 otrok mlajših od enega leta oziroma 0,4 % vseh umrlih.
Slovenia is among the countries with the lowest infant mortality rates In terms of infant mortality, Slovenia is among the most developed countries in Europe.
Slovenija sodi med države z najnižjim številom umrlih dojenčkov Po umrljivosti dojenčkov se Slovenija uvršča med najbolj razvite evropske države.
Low rates are characteristic of Scandinavian countries.
Nizka umrljivost dojenčkov je značilna predvsem za skandinavske države.
In 2004 the number of infant deaths per 1,000 live-births in Slovenia was 3.7, in Liechtenstein 2.7, in Iceland 2.8, in Sweden 3.1, in Norway 3.2, in Finland 3.3 and in Spain and Cyprus 3.5.
Leta 2004, ko je bil koeficient umrlih dojenčkov na 1000 živorojenih v Sloveniji 3,7, je bil ta v Lihtenštajnu 2,7, na Islandiji 2,8, na Švedskem 3,1, na Norveškem 3,2, na Finskem 3,3, v Španiji in na Cipru pa 3,5.
High infant mortality rates are still registered in Eastern and South-Eastern European countries.
Umrljivost dojenčkov je še vedno visoka v državah vzhodne in jugovzhodne Evrope.
Mean age at death the highest in the Goriška region In 2005 the mean age at death for men was the lowest in Jugovzhodna Slovenija, 67.1 years.
Povprečna starost umrlega najvišja v goriški regiji Leta 2005 je bila povprečna starost umrlega moškega najnižja v jugovzhodni Sloveniji in je znašala 67,1 leta.
On average, a man who died in the Goriška region was five years older.
Povprečno pet let starejši pa so bili umrli moški v goriški regiji.
In this region the mean age at death for men was 72.1 years.
Tu je bila povprečna starost umrlega moškega 72,1 leta.
In the past two decades life expectancy for men in the eastern part of the country was prolonged by 4.6 years and for women by 4.9 years.
V zadnjih dveh desetletjih se je pričakovano trajanje življenja moškega v vzhodni Sloveniji podaljšalo za 4,6, ženske za 4,9 leta.
The longest life expectancy was registered for men in the Osrednjeslovenska region (74.0 years) and for women in the Goriška region (81.4 years).
Najdaljše je bilo pričakovano trajanje življenja moškega v osrednjeslovenski regiji, in sicer 74,0 let, ženske pa v goriški regiji, in sicer 81,4 leta.
The difference between male and female life expectancy is between 7.2 years in the Osrednjeslovenska region and 9.3 years in the Pomurska region.
Razlika v pričakovanem trajanju življenja moškega in ženske se giblje med 7,2 v osrednjeslovenski regiji in 9,3 v pomurski regiji.
Slovenia is among the European countries with the lowest marriage rates As regards the number of marriages per 1,000 population, in 2005 Slovenia was last among EU member states.
Tudi Slovenija ena izmed evropskih držav z najnižjo stopnjo poročnosti Med državami EU je Slovenija po številu sklenjenih zakonskih zvez na 1000 prebivalcev v letu 2005 na zadnjem mestu.
Slovenia's marriage rate is almost a half lower than in Belgium, which has a rate of 4.1 marriages per 1,000 population and is the last but one of all EU member states.
Ima skoraj za polovico nižjo vrednost od Belgije, ki med državami EU s 4,1 sklenjenimi zakonskimi zvezami na 1000 prebivalcev zaseda predzadnje mesto.
In addition to Belgium, low marriage rates are registered in Italy (4.3), Hungary, France and Luxembourg (4.4).
Poleg Belgije imajo nizko stopnjo poročnosti še Italija (4,3), Madžarska, Francija in Luksemburg (4,4).
With its rate of 7.8 per 1,000 population, Cyprus continues the trend of high marriage rates.
Ciper s 7,8 sklenjenimi zakonskimi zvezami na 1000 prebivalcev nadaljuje trend visoke poročnosti.
Couples also decide to marry more often in Denmark (6.7 per 1,000 population).
Prav tako se pari v veliki meri odločajo za sklenitev zakonske zveze na Danskem (6,7 na 1000 prebivalcev).
In 2005 a high marriage rate was registered in Malta (almost 6 marriages per 1,000 population).
Visoka stopnjo poročnosti so v letu 2005 zabeležili tudi na Malti (skoraj 6 porok na 1000 prebivalcev).
Mean age of grooms and brides at first marriage is rising Those who do decide to marry tend to postpone the decision.
Povprečna starost ženina in neveste ob sklenitvi prve zakonske zveze se zvišujeTisti, ki se za življenje v zakonski zvezi odločijo, s formalno potrditvijo čedalje dlje odlašajo.
In 2005 a groom who married for the first time was on average 30.6 years old and a bride 28.2.
Leta 2005 je bil ženin, ki je prvič sklenil zakonsko zvezo, star povprečno 30,6 leta, nevesta pa 28,2 leta.
The mean age of newlyweds was thus 5 years higher than three decades ago.
Povprečna starost mladoporočencev je bila tako za 5 let višja kot pred tremi desetletji.
Most marriages in the Primorska region, fewest in the Koroška and Pomurska regions In 2005 most marriages were recorded in the Goriška and Obalno-kraška regions.
Največ porok na Primorskem, najmanj na Koroškem in v Pomurju V letu 2005 je bilo največ zakonskih zvez sklenjenih v goriški in obalno- kraški regiji.
In these two regions the marriage rate per 1,000 population was 3.4.
Koeficient sklenjenih zakonskih zvez na 1000 prebivalcev je bil v tem letu v obeh regijah 3,4.
The regional differences in the mean age at marriage between grooms and brides are quite large.
Razlike v povprečni starosti ženinov in nevest med regijami so dokaj velike.
On average, grooms and brides are the youngest in the Zasavska region and in Jugovzhodna Slovenija, four years younger than newlyweds in the Podravska and Koroška regions.
V povprečju najmlajši ženini in neveste sklepajo zakonske zveze v zasavski regiji in jugovzhodni Sloveniji, saj so kar za štiri leta mlajši od ženinov in nevest v podravski in koroški regiji.
In the Koroška region grooms were also on average four years older than in the Zasavska region (34.7), while brides were on average 30.7 years old.
Tudi ženini v koroški regiji so bili ob sklenitvi zakonske zveze za štiri leta starejši od ženinov v zasavski regiji, in sicer so bili stari povprečno 34,7 leta, neveste pa 30,7 leta.
In Slovenia a quarter of marriages end in divorce The rapid increase in the number of divorces is clearly shown by the total divorce rate, which is the mean number of divorces per marriage in a given year.
V Sloveniji se razveže četrtina sklenjenih zakonskih zvez V kolikšni meri in kako hitro se povečuje število razvez zakonskih zvez, še nazorneje kaže celotna stopnja razveznosti, ki upošteva spreminjajoče se število sklenjenih zakonskih zvez.
In 1965 the total divorce rate was 0.10, while by 2005 it climbed to 0.27, which means that more than a quarter of all marriages in Slovenia end in divorce.
Leta 1965 je stopnja razveznosti znašala 0,10, leta 2005 pa 0,27, kar pomeni, da se v Sloveniji razveže več kot četrtina sklenjenih zakonskih zvez.
On the other hand, in some European countries every other marriage ends in divorce.
V nekaterih evropskih državah pa se razveže že več kot polovica sklenjenih zakonskih zvez.
In 2004 the total divorce rate was the highest in Sweden (0.52) and Finland (0.50) and only slightly lower in Denmark, Norway and the Netherlands with 0.49.
Celotna stopnja razveznosti je bila leta 2004 najvišja na Švedskem, in sicer 0,52, na Finskem je znašala 0,50, le malo nižja je bila na Danskem, Norveškem in Nizozemskem, in sicer 0,49.
A marriage that ended in 2005 lasted on average almost 14 years let In Slovenia, as years go by marriages tend to last longer.
V letu 2005 razvezana zakonska zveza je pred razvezo trajala skoraj 14 Trajanje zakonske zveze se v Sloveniji podaljšuje.
In 2005 on average a marriage ended after 13.7 years.
Leta 2005 je trajala v povprečju 13,7 leta.
With marriages lasting longer the number of divorces involving dependent children is getting lower.
S podaljševanjem trajanja zakonske zveze se hkrati zmanjšuje število razvezanih zakonskih zvez z vzdrževanimi otroki.
Most divorces in the Obalno-kraška region, the fewest in the Koroška region There are large differences among regions in the number of divorces.
Največ razvez zakonskih zvez v obalno-kraški, najmanj v koroški regiji Med regijami so v številu razvez zakonskih zvez velike razlike.
In the past five years the fewest divorces have been registered in the Koroška and Pomurska regions.
Najmanj razvez zakonskih zvez je bilo v zadnjih petih letih v koroški in pomurski regiji.