natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Almost a third of foreign immigrants were citizens of Bosnia and Herzegovina Among 13,294 foreign immigrants, 77.5% were citizens of the former Yugoslav republics: 32.4% came from Bosnia and Herzegovina, 25.0% from Serbia and Montenegro, 12.6% from the Former Yugoslav Republic of Macedonia and 7.5% from Croatia.
Med priseljenimi tujci skoraj tretjina državljanov BIH Med 13 294 tujci, ki so se priselili v državo, je bilo 77,5 % državljanov držav, nastalih na ozemlju nekdanje Jugoslavije, in sicer 32,4 % državljanov Bosne in Hercegovine, 25,0 % državljanov Srbije in Črne gore, 12,6 % državljanov Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije ter 7,5 % državljanov Hrvaške.
Most frequently the previous residence of Slovene citizens immigrating to Slovenia was Germany Since 2000 most Slovene citizens have immigrated to Slovenia from Germany.
Prejšnje prebivališče v Slovenijo priseljenih slovenskih državljanov je bila tudi tokrat največkrat Nemčija Od leta 2000 se največ slovenskih državljanov priseli v Slovenijo iz Nemčije.
On the other hand, the mean age of foreign emigrants was 33.1 (men) and 33.6 (women).
Tujci, ki so se odselili iz Slovenije, so bili stari povprečno 33,1 leta, tujke pa 33,6 leta.
As usual, large cities in Slovenia had the highest migration flows with abroad.
Kot običajno so najštevilnejše selitvene tokove s tujino imela večja slovenska mesta.
Most people immigrated from abroad to urban municipalities of Ljubljana (3,336), Maribor (956) and Koper/Capodistria (703).
Tako se je iz tujine največ prebivalcev priselilo v mestne občine Ljubljana (3 336), Maribor (956) in Koper/Capodistria (703).
The largest emigration to abroad was registered from urban municipalities of Ljubljana (1,724), Maribor (416) and Celje (393).
V tujino pa se je največ prebivalcev odselilo iz mestnih občin Ljubljana (1 724), Maribor (416) in Celje (393).
Natural decrease has been observed in Slovenia since 1997.
Od leta 1997 dalje je naravni prirast v Sloveniji stalno negativen.
The greatest drop in the population number due to natural decrease was registered in 2003 when 2,130 more people died than were born.
Upad prebivalstva zaradi negativnega naravnega prirast je bil najobčutnejši leta 2003, ko je umrlo 2 130 prebivalcev več, kot se jih je rodilo.
Natural decrease characteristic of new EU member states EU Among EU member states natural decrease is mostly recorded in countries that joined the EU in 2004.
Negativen naravni prirast prebivalstva značilen za novopridružene članice Med državami EU se z negativnim naravnim prirastom srečujejo predvsem države, ki so se EU pridružile leta 2004.
Natural increase only in three statistical regions Regions in the eastern part of Slovenia have higher natural decrease than regions in the western part of the country.
Pozitiven naravni prirast le v treh statističnih regijah Regije vzhodne Slovenije so imele večji negativni naravni prirast kot regije zahodne Slovenije.
In the past ten years the greatest deficit of births over deaths was registered in Pomurska, Zasavska and Spodnjeposavska regions.
V zadnjih desetih letih so največji primanjkljaj rojenih v primerjavi z umrlimi imele pomurska regija, zasavska in spodnjeposavska regija.
The respective ten-year averages of natural decrease per 1,000 population were -3.3, -3.2 and - 2.3.
Desetletno povprečje naravnega prirasta oz. padca na 1000 prebivalcev je bilo v prvi regiji -3,3, drugi -3,2 in tretji - 2,3.
In this period constant natural increase was registered only in Gorenjska (1.5) and Osrednjeslovenska (1.1) regions.
V istem obdobju sta imeli stalno pozitivni naravni prirast le gorenjska (1,5) in osrednjesloveska regija (1,1).
The highest natural decrease was recorded by Zasavska (-4.1) and Pomurska (-3.6) regions.
Negativen naravni prirast oz. padec je bil največji v zasavski (-4,1) in pomurski regiji (-3,6).
They are characterised by more favourable age structure since due to jobs in the nearby capital city and housing being cheaper outside Ljubljana more young people tend to move into them.
Zanje je značilna ugodnejša starostna struktura prebivalstva, saj se vanje zaradi bližine delovnih mest in cenejših stanovanj priseljuje več mladega prebivalstva.
For internal migrants the most attractive parts of the country are southern and central Slovenia In the 2000-2004 period the highest net migration between regions was registered in Notranjsko-kraška and Obalno-kraška regions.
Za notranje selivce privlačni južna in osrednja Slovenija V obdobju 2000─2004 sta imeli najvišji selitveni prirast prebivalstva med regijami notranjsko─kraška in obalno─kraška regija.
The highest net migration from abroad in the largest cities As regards municipalities, the highest net migration from abroad was registered in Ljubljana (1,610 people), followed by Maribor (540) and Koper/Capodistria (333).
Najvišji selitveni prirast s tujino v največjih mestnih občinah Od občin je imela najvišji selitveni prirast prebivalstva s tujino mestna občina Ljubljana, saj je ta tam znašal 1 610 prebivalcev, sledili sta mestni občini Maribor (540) in Koper/Capodistria (333).
The lowest net migration between municipalities in the largest urban municipalities While net migration between municipalities was the most negative in urban municipalities Ljubljana (-1,513), Maribor (-678) and Velenje (-227), it was the most positive in Domžale (438), Grosuplje (279) and Hoče- Slivnica (152).
Najnižji selitveni prirast prebivalstva med občinami v največjih mestnih občinah Selitveni upad prebivalstva med občinami je bil najobčutnejši v mestnih občinah Ljubljana (─1 513), Maribor (─678) in Velenje (─227), selitveni prirast pa je bil najvišji v občinah Domžale (438), Grosuplje (279) in Hoče ─ Slivnica (152).
For the third consecutive year most internal emigrants from urban municipality Ljubljana moved to Domžale (12% of all people who moved to a different municipality), followed by Grosuplje (8.0%) and Škofljica (5.1%).
Iz mestne občine Ljubljana so se državljani Slovenije že tretje leto zapored v največjem številu odseljevali v občino Domžale (12 % vseh odseljenih v druge občine); sledili sta ji občini Grosuplje (8,0 %) in Škofljica (5,1 %).
Most internal migrants from municipality Maribor moved to municipalities Hoče-Slivnica (12.4%), Slovenska Bistrica (10.9%) and Miklavž na Dravskem polju (6.9%).
Iz mestne občine Maribor pa se je največ notranjih selivcev odselilo v občine Hoče ─ Slivnica (12,4 %), Slovenska Bistrica (10,9 %) ter Miklavž na Dravskem polju (6,9 %).
TOTAL INCREASE Total increase the highest after 1996 In 2005 the population of Slovenia grew by 5,768, which is the greatest annual growth since 1996.
SKUPNI PRIRAST Skupni prirast najvišji po letu 1996 V letu 2005 se je število prebivalcev Slovenije povečalo za 5 768 oseb, kar je največ po letu 1996.
After 1996 natural decrease has been registered in Slovenia, so the value of total increase, including 2005, was the result of positive net migration from abroad.
Po letu 1996 je bil naravni prirast stalno negativen, zato je bila vrednost skupnega prirasta v tem obdobju, vključno z letom 2005, posledica pozitivnega selitvenega prirasta s tujino.
Natural increase contributed to the population growth only in three regions As regards international migration, in 2005 all regions in Slovenia had more people immigrating to them than emigrating from them.
Naravni prirast prispeval k povečanju prebivalstva le v treh regijah V vse regije se je v letu 2005 iz tujine priselilo več prebivalcev, kot se jih je iz regij v tujino odselilo.
Total increase in a half of regions was also the result of positive net migration between regions.
K pozitivnemu skupnemu prirastu je v polovici regij prispeval tudi pozitiven selitveni prirast med regijami.
Total decrease in 75 municipalities Total decrease was registered in 75 municipalities; as a rule the cause was natural decrease.
Skupni prirast negativen v 75 občinah Skupni prirast je bil negativen v 75 občinah - praviloma kot posledica negativnega naravnega prirasta.
In these three municipalities population number fell due to emigration of Slovene citizens to other municipalities as well as due to natural decrease.
V teh občinah se je število prebivalstva zmanjšalo tako zaradi odseljevanja slovenskih državljanov v druge občine kot zaradi negativnega naravnega prirasta.
The greatest drop in the population number was registered in municipality Šalovci (-24.5 per 1,000 population), which was mostly the result of more people dying than being born.
Najbolj se je število prebivalstva znižalo v občini Šalovci (-24,5 na 1 000 prebivalcev), kar je bilo predvsem posledica presežka umrlih nad rojenimi.
This municipality is also not attractive for immigrants.
Tudi selitveno ta občina ni bila privlačna.
Tables by statistical regions are prepared from the data by municipalities.
Tabele po statističnih regijah so oblikovane iz podatkov po občinah.
Individual statistical regions include:
V posamezno statistično regijo spadajo:
POPULATION 2006 At the end of 2006 there were 2,010,377 people living in Slovenia.
PREBIVALSTVO 2006 Konec leta 2006 je v Republiki Sloveniji živelo 2.010.377 prebivalcev.
During 2006 the population grew by 0.4%.
Prebivalstvo je v letu 2006 naraslo za 0,4 %.
For the first time after 1996 population growth was not only a result of positive net migration but also a result of natural increase (in 2006 there were 752 live births more than deaths in Slovenia).
Prvič po letu 1996 rast prebivalstva ni bila le posledica pozitivnega selitvenega, ampak tudi naravnega prirasta (leta 2006 je bilo v Sloveniji število živorojenih otrok za 752 večje od števila umrlih v tem letu).
At the end of 2006 the population consisted of 2.7% of foreign citizens.
Delež tujih državljanov v Republiki Sloveniji je konec leta 2006 znašal 2,7 %.
Almost half of them (45.6%) were citizens of Bosnia and Herzegovina, 19.3% of Serbia and Montenegro and 12.8% of Croatia.
Skoraj polovico (45,6 %) so predstavljali državljani Bosne in Hercegovine, 19,3 % je bilo državljanov Srbije in Črne gore ter 12,8 % državljanov Hrvaške.
In 2006 foreigners from former Yugoslav republics represented 88.7% of all foreigners in Slovenia, whereas foreigners from EU-27 countries represented 5.6% of all foreigners in Slovenia.
Državljani nekdanjih jugoslovanskih republik so leta 2006 predstavljali 88,7 % vseh tujcev v Sloveniji, medtem ko so tujci iz držav članic EU-27 predstavljali 5,6 % vseh tujcev v Sloveniji.
The ageing index of men was 85.2 and of women 143.9.
Indeks staranja za moške je znašal 85,2, za ženske pa 143,9.
After 2003, when in Slovenia the lowest number of live births was registered, the number has gradually increased.
Po letu 2003, tedaj smo v Sloveniji zabeležili najnižje število rojstev živorojenih otrok doslej, njihovo število postopoma narašča.
In that way, Slovenia, as most European countries, is the country with the fertility below the replacement rate.
Torej se Slovenija, tako kot večina drugih evropskih držav, sooča z zoženo reprodukcijo.
Even more, Slovenia has one of the lowest fertility rates in Europe.
Le da Slovenija sodi med države z eno najnižjih stopenj rodnosti v Evropi.
Regional differences The biggest differences among statistical regions are detected in the proportion of children which are born to unmarried mothers.
Regionalne razlike Najizrazitejše razlike med statističnimi regijami opažamo prav v deležu otrok, ki se rodijo neporočenim materam.
In 2006, 68% of live born children in Koroška were born to unmarried parents, in Podravska 62%.
Tako je bilo leta 2006 kar 68 % otrok v koroški regiji rojenih neporočenim staršem, v podravski regiji pa je bilo takih 62 %.
The fewest, one third of all children, were born outside marriage in Notranjsko-kraška and Goriška region.
Delež otrok, rojenih zunaj zakonske zveze, je bil najmanjši (za tretjino vseh), v notranjsko-kraški in goriški statistični regiji.
Compared to 2005 the number of deaths was lower by 645 or 3.4%.
V primerjavi z letom 2005 je bilo število umrlih nižje za 645 ali 3,4 odstotka.
A boy born in 2005-2006 can expect to live until his 75th birthday, a girl until her 82nd Life expectancy is on the rise.
Deček, rojen v obdobju 2005-2006, lahko pričakuje, da bo dočakal skoraj 75 let, deklica 82 let Pričakovano trajanje življenja se zvišuje.
A boy born in 2005-2006 can expect to live 74.8 years and a girl 81.9 years.
Deček, rojen v obdobju 2005- 2006, lahko pričakuje, da bo dočakal 74,8 leta, deklica, rojena v tem obdobju, pa 81,9 leta.
Compared to 2004-2005, life expectancy for men rose by 0.8 of a year and for women by 0.6 of a year.
V primerjavi z obdobjem 2004-2005 se je pričakovano trajanje življenja za moškega podaljšalo za 0,8 leta, za žensko pa za 0,6 leta.
In the last three decades, life expectancy rose by 8.3 years for men and by 7.7 years for women.
V zadnjih treh desetletjih se je pričakovano trajanje življenja za moškega podaljšalo za 8,3 leta, za žensko pa za 7,7 leta.
In 2005 life expectancy for men ranked Slovenia eighteenth among EU member states and life expectancy for women seventeenth In 2005 life expectancy for men ranked Slovenia eighteenth among EU member states (in 2005 74.1 years) and life expectancy for women ranked our country seventeenth (in 2005 81.3 years).
Med državami EU Slovenija leta 2005 po pričakovanem trajanju življenja moškega na osemnajstem mestu, ženske na sedemnajstem mestuMed državami EU se je Slovenija po pričakovanem trajanju življenja za moškega leta 2005 uvrstila na osemnajsto mesto (leta 2005 74,1 leta), po pričakovanem trajanju življenja za žensko pa na sedemnajsto mesto (leta 2005 81,3 leta).
The situation was similar also in 2006.
Podobno je bilo tudi leta 2006.
The death rate per 1,000 population was the highest in Pomurska and Spodnjeposavska regions (10.8 and 10.7, respectively) and the lowest in Gorenjska and Osrednjeslovenska (7.7 and 8.0, respectively).
Koeficient umrlih na 1000 prebivalcev je bil najvišji v pomurski in spodjeposavski regiji (10,8 in 10,7), najnižji pa v gorenjski in osrednjeslovenski (7,7 in 8,0).
In this period infant mortality rate was high above the national average in five statistical regions of eastern Slovenia: Pomurska (6.2), Zasavska (5.7), Koroška (5.5), Podravska (5.2) and Spodnjeposavska (5.1).
Visoko nad slovenskim povprečjem je bila umrljivost dojenčkov v tem obdobju v petih statističnih regijah vzhodne Slovenije: v pomurski (6,2), zasavski (5,7), koroški (5,5), podravski (5,2) in spodnjeposavski (5,1).
Fewest marriages in the Spodnjeposavska region In 2006 most marriages were recorded in Notranjsko-kraška and Osrednjeslovenska regions.
Najmanj porok v spodnjeposavski regiji V letu 2006 je bilo največ zakonskih zvez sklenjenih v osrednjeslovenski in notranjsko-kraški regiji.
In Podravska and Koroška regions grooms and brides were on average three years older.
V podravski in koroški regiji so bili ženini in neveste za tri leta starejši.
In Koroška grooms were on average 34.3 years old and brides 31.3 while in Podravska grooms were on average 35 years old and brides 31.7.
V koroški regiji so ženini v povprečju sklepali zakonsko zvezo v starosti 34,3 leta, neveste pa v starosti 31,3 leta, v podravski regiji pa so ženini sklepali zakonsko zvezo v starosti 35 let, neveste pa v starosti 31,7 leta.
Eurostat data show that in 2005 Slovenia had one of the lowest divorce rates in the EU.
Po podatkih Eurostata za leto 2005 spada Slovenija med države EU z najnižjim koeficientom razveznosti.
The highest rate was observed in Lithuania 3.3, followed by the Czech Republic (3.1) and Estonia (3.0).
Najvišji je bil v Litvi (3,3), sledili sta ji Češka (3,1) in Estonija (3,0).
In fourteen countries the divorce rate was between 2.0 and 2.9, and in four it was between 1.5 and 1.9 (Spain, Poland, Bulgaria and Romania).
Kar v štirinajstih državah se je gibal med 2,0 in 2,9, v štirih pa med 1,5 in 1,9 (Španija, Poljska, Bolgarija in Romunija).
Average duration of marriage is 13.8 years Marriages tend to last longer.
Povprečno trajanje zakonske zveze 13, 8 leta Trajanje zakonske zveze se podaljšuje.
Three decades ago 35.4% of marriages were ended in divorce in the first four years of marriage and only 22.4% were divorced after more than 15 years of marriage.
Pred tremi desetletji je bilo med zakonskimi zvezami 35,4 odstotka takih, ki so bile razvezane v prvih štirih letih zakona, in 22,4 odstotka takih, ki so bile razvezane po več kot 15 letih zakona.
In 1996 the percentage of marriages that lasted 4 years or less was cut in two to 16.2% of marriages; the share of marriages that lasted 15 years or more has increased to 42.8%.
Leta 1996 se je delež zakonskih zvez, ki so trajale 4 leta ali manj, že zmanjšal za polovico, in sicer jih je bilo 16,2 odstotka; delež tistih zakonskih zvez, ki so trajale 15 let ali več, pa se je povečal na 42,8 odstotka.
In 2006, among divorces only 13.4% were those marriages that lasted 4 years or less and 52.1% were those that lasted more than 15 years.
Leta 2006 je bilo med razvezami zakonskih zvez 13,4 odstotka takih, ki so pred razvezo trajale največ 4 leta, in 52,1 odstotka takih, ki so pred razvezo obstajale več kot 15 let.
Marriages divorced in 2006 lasted on average 13.8 years.
Zakonske zveze, razvezane leta 2006, so v povprečju trajale povprečno 13,8 leta.
The most intensive migration flows with abroad after 1994 In 2006, Slovenia recoded the most intensive migration flows with abroad after 1994, i.e. since foreigners have been included into data on international migration.
Najintenzivnejše selitveno gibanje s tujino po letu 1994 V letu 2006 smo v Sloveniji zabeležili najintenzivnejše selitveno gibanje s tujino po letu 1994; odtlej namreč med meddržavnimi selivci prikazujemo tudi tujce.
20,016 persons immigrated to the country; 18,251 (91.2%) of them were foreigners and 1,765 (8.8%) were citizens of the Republic of Slovenia.
V državo se je priselilo 20.016 prebivalcev, med njimi je bilo 18.251 (91,2 %) tujcev in 1.765 (8,8 %) državljanov Slovenije.
13,749 persons emigrated abroad; 11,046 of them were foreigners and 2,703 were Slovene citizens.
V tujino se je odselilo 13.749 prebivalcev Slovenije, in sicer 11.046 tujcev in 2.703 državljanov Slovenije.
Compared to the previous year, the number of people who immigrated to Slovenia grew by 33.1 percentage points and the number of those who emigrated abroad by 59.8 percentage points.
V primerjavi s predhodnim letom se je število v Slovenijo priseljenih prebivalcev povečalo za 33,1 odstotne točke, število tistih, ki so se iz nje odselili, pa se je povečalo za 59,8 odstotne točke.
More than 40% of foreign immigrants were citizens of Bosnia and Herzegovina Among 18,251 foreign immigrants, 85.3% were citizens of the former Yugoslav republics: 43.1% of Bosnia and Herzegovina, 24.4% of Serbia and Montenegro, 11.5% of the Former Yugoslav Republic of Macedonia and 6.3% of Croatia.
Več kot 40 % priseljenih tujcev državljanov BIH Med 18.251 v državo priseljenimi tujci je bilo 85,3 % državljanov držav, nastalih na ozemlju nekdanje SFRJ, in sicer: 43,1 % državljanov Bosne in Hercegovine, 24,4 % državljanov Srbije in Črne gore, 11,5 % državljanov bivše jugoslovanske republike Makedonije ter 6,3 % državljanov Hrvaške.
In 2006, 1,339 citizens of other EU-25 countries immigrated to Slovenia (in total 7.3% of all foreign immigrants).
V letu 2006 se je v Slovenijo priselilo 1.339 državljanov drugih držav članic EU-25 (skupaj 7,3 % vseh priseljenih tujcev).
In 2006 an immigrant from abroad was on average 32.0 years old, while an emigrant to abroad was 33.9 In 2006, a person immigrating to Slovenia was on average 32.0 years old; a Slovene citizen 30.1 and a foreigner 32.1.
Priseljeni v državo v letu 2006 v povprečju star 32,0 let, odseljeni v tujino pa 33,9 leta V letu 2006 je bila oseba, ki se je priselila iz tujine, v povprečju stara 32,0 let (državljan Slovenije 30,1 leta, tujec pa 32,1 leta).
The mean age of a person emigrating abroad was 33.9 years; a Slovene citizen 35.6 years and a foreigner 33.5 years.
Oseba, ki se je odselila v tujino, je bila povprečno stara 33,9 leta (državljan Slovenije 35,6 leta, tujec pa 33,5 leta).
In 2006, as usual, large cities in Slovenia had the highest migration flows.
Kot običajno so tudi v letu 2006 najštevilnejše selitvene tokove s tujino imela večja slovenska mesta.
Among statistical regions the highest number of emigrants to another region was from Osrednjeslovenska region (2,255).
V drugo statistično regijo se je največ državljanov Slovenije odselilo iz osrednjeslovenske regije (2.255).
The highest number of them - more than a quarter - moved to Gorenjska (592) and to Jugovzhodna Slovenija (406), while the lowest number of them moved to Koroška (only 31).
Največ od teh, več kot četrtina, se jih je odselilo v gorenjsko statistično regijo (592) ter v jugovzhodno Slovenijo (406), najmanj pa v koroško statistično regijo (le 31).
Osrednjeslovenska statistical region is not only the region with the highest number of emigrants to other regions but also the region with the highest number of immigrants from other regions.
Osrednjeslovenska statistična regija pa ni le regija z največ odseljenimi v druge statistične regije, ampak je hkrati tudi regija z največ priseljenimi iz drugih statističnih regij.
In 2006, 2,846 citizens of Slovenia immigrated to Osrednjeslovenska statistical region from other regions, among them more than 65% emigrants from Gorenjska and Jugovzhodna Slovenija.
V letu 2006 se je iz drugih regij v osrednjeslovensko statistično regijo priselilo 2.846 državljanov Slovenije; med temi je bilo več kot 65 % vseh odseljenih iz gorenjske statistične regije ter iz jugovzhodne Slovenije.
The majority of internal migrants were 25-34 years old (30.3% of all internal migrants).
Med notranjimi selivci je bilo največ oseb starih 25-34 let (30,3 % vseh notranjih selivcev).
In 2006, an internal migrant was on average 31.2 years old.
Njihova povprečna starost je v letu 2006 znašala 31,2 leta.
Natural decrease has been observed in Slovenia since 1997.
Od leta 1997 pa je bil naravni prirast stalno negativen.
The greatest drop in the population number due to natural decrease was registered in 2003 when 2,130 more people died more than were born.
Največji upad prebivalstva zaradi negativnega naravnega prirasta je bil zabeležen leta 2003, ko je umrlo 2.130 prebivalcev več, kot se jih je rodilo.
In 2006, after nine years of natural decrease a natural increase was noticed: 752 persons less died than were born.
Leta 2006 je bil naravni prirast prebivalstva v Sloveniji po devetih letih spet pozitiven: umrlo je 752 oseb manj, kot se jih je rodilo.
Natural increase per 1,000 population was 0.4.
Koeficient naravnega prirasta na 1000 prebivalcev je bil 0,4.
In the past ten years a deficit of live births compared to deaths was recorded in Pomurska, Zasavska and Spodnjeposavska regions.
V zadnjih desetih letih je bil največji primanjkljaj v številu rojstev v primerjavi s številom umrlih zabeležen v pomurski, zasavski in spodnjeposavski regiji.
The ten-year average of increase or decrease per 1,000 population was in the first region -3.3, in the second -3.0 and in the third -2.2.
Desetletno povprečje naravnega prirasta oz. upada na 1000 prebivalcev je bilo v pomurski regiji -3,3, v zasavski -3,0, v spodnjeposavski pa -2,2.
In the same period a constant natural increase was recorded only in Gorenjska (1.6) and Osrednjeslovenska (1.2) regions.
V istem obdobju sta imeli stalno pozitiven naravni prirast le gorenjska (1,6) in osrednjeslovenska regija (1,2).
Natural increase per 1,000 population was the highest in Gorenjska (2.9) and Osrednjeslovenska (2.4) and the lowest in Pomurska (-2.8), Podravska and Zasavska (-1.6) regions.
Koeficient naravnega prirasta na 1000 prebivalcev je bil najvišji v gorenjski regiji (2,9), za njo pa v osrednjeslovenski (2,4), najnižji pa v pomurski regiji (-2,8), tej pa sta sledili z enako vrednostjo podravska in zasavska regija (-1,6).
Due to the positive net migration the number of population rose by 6,267 In 2006, 6,267 people more immigrated to Slovenia than emigrated from it.
Število prebivalcev na račun selitev poraslo za 6.267 V letu 2006 se je v državo priselilo 6.267 prebivalcev več, kot se jih je iz nje odselilo.