natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Lisbon Strategy for Growth and Jobs is a better response to globalisation rather than a retreat in to protectionism.
Lisabonská stratégia pre rast a zamestnanosť je lepšou reakciu na globalizáciu, než ústup na pozície protekcionizmu.
The Lisbon Strategy for growth and jobs is part of helping Europeans to prosper with an agenda of access, opportunity and solidarity which will enable us to benefit from being open to the wider world and to shape globalisation to reflect European values.
Lisabonská stratégia pre rast a zamestnanosť je jednou z vecí, ktoré svojím programom založenom na dostupnosti, príležitostiach a solidarite pomáhajú Európanom k úspechu a umožnia nám čerpať výhody našej otvorenosti širšiemu svetu a formovať globalizáciu takým spôsobom, aby odrážala európske hodnoty.
The Lisbon Strategy for Growth and Jobs will also be updated and it is important that gender equality is consolidated in the EU 2020 strategy.
Aktualizuje sa aj Lisabonská stratégia pre rast a zamestnanosť a je dôležité, aby sa rodová rovnosť konsolidovala v stratégii EÚ 2020.
The Lisbon Strategy for Growth and Jobs, which has been instrumental in putting structural reform on the policy agenda, provides the basis for identifying the most pressing areas for action through Guideline No. 6 on the euro area and the euro-area-specific recommendations.
Lisabonská stratégia pre rast a zamestnanosť, ktorá prispela k začleneniu štrukturálnej reformy do politického programu, stanovuje prostredníctvom usmernenia č. 6 o eurozóne a odporúčaní špecifických pre eurozónu základ pre identifikáciu najnaliehavejších oblastí, v ktorých by sa mala vyvíjať činnosť.
The Lisbon Strategy for Growth and Jobs1 launched in 2005 sets a comprehensive array of policies and reforms designed to make Europe's regulatory and economic framework more innovation friendly.
Lisabonská stratégia pre rast a zamestnanosť1 spustená v roku 2005 stanovuje komplexný súbor politík a reforiem navrhnutých tak, aby bol regulačný a ekonomický rámec viac naklonený inováciám.
The Lisbon strategy has been developed in order to achieve this and to enable the EU to become a more competitive economy on the world scene.
Lisabonská stratégia bola vypracovaná, aby sa dosiahol tento cieľ a aby sa zvýšila konkurencieschopnosť ekonomiky EÚ v celosvetovom kontexte.
The Lisbon strategy has failed to allow the Union to take up a leading position in the knowledge-based economy.
Lisabonská stratégia neumožnila Únii zaujať celosvetové vedúce postavenie v znalostnej ekonomike.
The Lisbon strategy has made innovation a top priority and the EU has developed a comprehensive policy agenda for this purpose.
V lisabonskej stratégii sa inovácia vytýčila ako hlavná priorita a EÚ na tento účel vypracovala komplexnú politickú agendu.
The Lisbon strategy has never been regarded as a mere "top-down" process.
Lisabonská stratégia sa nikdy nepovažovala čisto za proces „riadenia z najvyššej úrovne“.
The Lisbon Strategy has proved the value of coordinating all Member States around key objectives, within a joint structure of planning, monitoring and assessment.
Lisabonská stratégia dokázala skoordinovať všetky členské štáty pri plnení kľúčových cieľov v rámci spoločnej štruktúry plánovania, monitorovania a hodnotenia.
The Lisbon Strategy has set goals which broadly chime with this point of view and are important to Europe.
Lisabonská stratégia stanovila ciele, ktoré sú vo veľkej miere v súlade s touto perspektívou a sú pre Európu dôležité.
The Lisbon strategy has thus opened up a collective reflection on social issues in a very wide sense, covering traditional questions of labour market flexibility and welfare state reform as well as issues relating to education and training systems.
Lisabonskou stratégiou sa tak otvorila kolektívna úvaha o sociálnych otázkach vo veľmi širokom kontexte, ktorý pokrýva tradičné otázky flexibility trhu práce a reformy sociálneho zabezpečenia, ako i otázky týkajúce sa vzdelávania a systémov odbornej prípravy.
The Lisbon Strategy identifies sustainable development and environmental protection as an important pillar of current and future European policy and stresses the role of environmental technologies as having “significant economic, environmental and employment potential”2.
V Lisabonskej stratégii sa udržateľný rozvoj a ochrana životného prostredia označujú za hlavný pilier súčasnej a budúcej európskej politiky a zdôrazňuje sa úloha environmentálnych technológií ako technológií, ktoré majú „významný potenciál v oblasti hospodárstva, životného prostredia a zamestnanosti“2.
The Lisbon Strategy is best known as a commitment to make Europe into the world’s most dynamic competitive, knowledge-based, economy.
Lisabonská stratégia je najviac známa ako záväzok vytvoriť z Európy najdynamickejšiu konkurenčnú ekonomiku založenú na vedomostiach na svete.
The Lisbon strategy is best known as a commitment to make Europe into the world’s most dynamic competitive, knowledge-based, economy.
Lisabonská stratégia je najviac známa ako záväzok vytvoriť z Európy najdynamickejšiu, konkurenčnú ekonomiku založenú na vedomostiach na svete.
The Lisbon Strategy is best known, in a reductive manner, as a commitment to make Europe into the world’s most dynamic competitive, knowledge-based, economy.
Lisabonská stratégia je najviac známa, zjednodušene povedané, ako záväzok vytvoriť z Európy najkonkurencieschopnejšie a najdynamickejšie hospodárstvo svete založené na vedomostiach.
The Lisbon strategy is in a vicious circle: the lack of growth complicates the adoption of reforms, and the delays themselves hamper the return to more growth and jobs.
Lisabonská stratégia sa nachádza v bludnom kruhu : nedostatočný hospodársky rozvoj komplikuje zavádzanie reforiem, ktorých samotné meškanie brzdí návrat k hospodárskemu rozvoju a rastu miery zamestnanosti.
The Lisbon strategy is in a vicious circle: the lack of growth complicates the adoption of reforms, and the delays themselves hamper the return to more growth and jobs.
Lisabonská stratégia sa nachádza v bludnom kruhu: nedostatočný hospodársky rozvoj komplikuje zavádzanie reforiem, ktorých samotné meškanie brzdí návrat k hospodárskemu rozvoju a rastu miery zamestnanosti.
The Lisbon Strategy is intended to play a key role in achieving competitiveness, growth and jobs in the EU.
Cieľom Lisabonskej stratégie je zohrávať kľúčovú úlohu pri dosahovaní konkurencieschopnosti, rastu a zamestnanosti v EÚ.
The Lisbon Strategy is not:
Lisabonská stratégia nie je:
The Lisbon Strategy is the EU's vehicle for accompanying change.
Lisabonská stratégia je prostriedkom, pomocou ktorého EÚ kráča s duchom zmien.
The Lisbon Strategy is therefore caught in a vicious circle: low growth complicates the implementation of reform whilst delays in reform further inhibit growth and employment.
Lisabonská stratégia je preto zachytená v začarovanom kruhu: nízky rast komplikuje implementáciu reformy, pričom omeškania v reforme ďalej brzdia rast a zamestnanosť.
The Lisbon Strategy is therefore caught in a vicious circle: low growth complicates the implementation of reform whilst delays in reform further inhibit growth and employment.
Lisabonská stratégia je preto zachytená v začarovanom kruhu: nízky rast komplikuje realizáciu reformy, pričom omeškania v reforme ďalej brzdia rast a zamestnanosť.
The Lisbon strategy is, in effect, the EU’s programme to solve the equation between economic growth, competitiveness and employment on the one hand, and social and environmental sustainability on the other hand.
Lisabonská stratégia je v podstate programom EÚ, ktorý je zameraný na vyriešenie rovnováhy medzi hospodárskym rastom, konkurencieschopnosťou a zamestnanosťou na jednej strane a sociálnou a environmentálnou udržateľnosťou na druhej strane.
The Lisbon Strategy laid down specific objectives for the culture, audiovisual, film and sport sectors, where there is great potential for innovation, growth and job creation.
Lisabonská stratégia stanovuje špecifické ciele pre kultúru, šport, audiovizuálny a filmový sektor, kde je veľký potenciál na inovácie, rast a vytváranie pracovných miest.
The Lisbon Strategy may have a certain multitude of objectives and actions, but the strategy for sustainable development will, by definition, have an even wider set-up of objectives and actions.
Lisabonská stratégia môže mať určité množstvo cieľov a akcií, ale stratégia trvalo udržateľného rozvoja bude mať, už podľa definície, dokonca ešte širšie usporiadanie cieľov a akcií.
The Lisbon Strategy must be recognised for what it is: a very ambitious agenda for building a European society of prosperity, welfare, competitiveness, social inclusion and a high awareness of the environmental dimension.
Lisabonská stratégia musí byť uznávaná kvôli tomu, čím je: veľmi ambicióznou agendou pre vybudovanie európskej spoločnosti prosperity, bohatstva, konkurencieschopnosti, sociálneho začlenenia a vysokého uvedomovania si environmentálnej dimenzie.
The Lisbon Strategy must show tangible impact if Europe is to remain credible: and the more positive macro-economic outlook must be used to smooth the path for change.
Ak má Európa zostať dôveryhodná, musí Lisabonská stratégia preukázať hmatateľný účinok a na vydláždenie cesty k zmene sa musia využiť priaznivejšie makroekonomické vyhliadky.
The Lisbon Strategy now offers a framework for the modernisation of family policies through the promotion of equal opportunities and in particular through a better reconciliation of work and private/family life which contributes to female labour force participation.
Lisabonská stratégia predstavuje v súčasnosti rámec pre modernizáciu rodinných politík prostredníctvom podpory rovnosti príležitostí a hlavne zlepšením zosúladenia pracovného, rodinného a súkromného života, čo prispieva k zamestnanosti žien.
The Lisbon Strategy objectives for the competitiveness of the European economy, sustainable economic development, employment and social cohesion are to a large extent yoked to SME development and improved competitiveness, as SMEs account for the majority of companies in the European economy.
Aj ciele stanovené lisabonskou stratégiou tykajúce sa konkurencieschopnosti európskeho hospodárstva, udržateľného rastu, zamestnanosti a sociálnej súdržnosti sú úzko spojené s rozvojom MSP a zvýšením ich konkurencieschopnosti, pretože MSP tvoria väčšinu podnikov európskeho hospodárstva.
the Lisbon Strategy objectives should be given a higher profile through public information campaigns reaching the grassroots level;
cieľom Lisabonskej stratégie by sa mala venovať väčšia pozornosť prostredníctvom verejných informačných kampaní, ktoré by oslovili občanov,
The Lisbon Strategy Observatory would work with the ECO section and comprise the following 33 members, distributed equally between the three groups:
Stredisko pre monitorovanie Lisabonskej stratégie bude spolupracovať s odbornou sekciou ECO a bude sa skladať z 33 členov.
The Lisbon strategy offers a framework to develop national measures to stimulate the low-carbon economy, such as fiscal measures and incentives, and to see how effective measures in one Member State could be taken up by others.
V Lisabonskej stratégii sa uvádza rámec na rozvíjanie vnútroštátnych opatrení, akými sú napríklad opatrenia a stimuly fiškálnej politiky, s cieľom posilňovať hospodárstvo s nízkym obsahom uhlíka a pozorovať, akým spôsobom by členské štáty mohli prevziať opatrenia, ktoré sú účinné v inom členskom štáte.
The Lisbon Strategy offers an answer that remains pertinent even if there is room for improvement.
Vhodným riešením v tomto ohľade zostáva Lisabonská stratégia, hoci aj tu je priestor na vylepšovanie.
The Lisbon Strategy presents a number of these related to a number of measures which member states must adopt in order for the EU to become "the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world" by 2010.
Lisabonská stratégia prináša niekoľko týchto výziev súvisiacich s mnohými opatreniami, ktoré musia členské štáty prijať, aby sa Európska únia do roku 2010 stala „najdynamickejšou a najkonkurencieschopnejšou znalostnou ekonomikou sveta“.
The Lisbon strategy provides a wide range of horizontal measures to create a framework in order to make Europe more competitive.
Lisabonská stratégia poskytuje širokú škálu horizontálnych opatrení na vytvorenie rámca s cieľom zvýšiť konkurencieschopnosť Európy.
The Lisbon strategy provides an illustrative example: it was defined at EU level but, in practice, EU decision making concerns only a limited part of the strategy.
Lisabonská stratégia je dobrým príkladom: bola zadefinovaná na úrovni EÚ, ale v praxi sa rozhodovací proces EÚ týka len určitej časti stratégie.
The Lisbon Strategy recognises that information and communication technologies (ICT) are a key drivers of growth, improvements in productivity and competitiveness.
Lisabonská stratégia uznáva, že informačné a komunikačné technológie (IKT) sú kľúčovými ovládačmi rastu, zlepšení v oblasti produktivity a konkurencieschopnosti.
The Lisbon strategy recognises the need to make progress in a comprehensive and coordinated way.
V lisabonskej stratégii sa uznáva potreba uskutočniť pokrok komplexným a koordinovaným spôsobom.
The Lisbon Strategy set as its most urgent objective the transition to a knowledge-based society – with science, technology and innovation at its heart – and called for more and better investment in research.
Lisabonská stratégia stanovila ako najnaliehavejší cieľ prechod na znalostnú spoločnosť, založenú na vede, technológii a inovácii, a vyzvala na väčšie a lepšie investície do výskumu.
The Lisbon Strategy Steering Group and the Section for Economic and Monetary Union, Economic and Social Cohesion which were responsible for preparing the Committee's work on the subject, adopted its opinion on 7 October 2004.
Koordinačná skupina Lisabonskej stratégie a Odborná sekcia pre hospodársku a menovú úniu, ekonomickú a sociálnu súdržnosť, ktoré boli zodpovedné za prípravu práce Výboru v danej veci, prijali svoje stanovisko dňa 7. októbra 2004.
The Lisbon strategy therefore also needs to be implemented at company level, where economic and social goals meet.
Lisabonská stratégia vyžaduje tiež uplatňovanie na úrovni podnikov, pričom dochádza k prepojeniu hospodárskych a sociálnych cieľov.
The Lisbon Strategy was refocused and channelled into two main goals: achieving stronger and more lasting growth and creating more and better jobs.
Ciele Lisabonskej stratégie sa prehodnotili a do centra pozornosti sa dostali dva hlavné ciele - dosiahnuť silnejší a dlhodobejší rast a dosiahnuť vyššiu zamestnanosť.
The Lisbon Strategy, as it appeared after the European Council meetings in the Spring of 2002, includes parallel actions in the economic, social and environmental fields.
Lisabonská stratégia, ako sa objavila po zasadnutiach Európskej rady na jar 2002, obsahuje paralelné akcie v ekonomickej, sociálnej a environmentálnej oblasti.
The Lisbon Strategy, decided in 2000, established the objective of making the EU "the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world, capable of sustainable economic growth with more and better jobs and greater social cohesion".
Lisabonská stratégia prijatá v roku 2000 stanovila za cieľ dosiahnuť, aby sa Európska únia stala „najkonkurencieschopnejším a najdynamickejším hospodárstvom na svete založeným na poznatkoch, schopným vytvárať trvalo udržateľný hospodársky rast s väčšou zamestnanosťou, lepšími pracovnými miestami a väčšou sociálnou súdržnosťou“.
The Lisbon Strategy, decided on in 2000, established the objective to make the EU "the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world, capable of sustainable economic growth with more and better jobs and greater social cohesion".
Lisabonská stratégia prijatá v roku 2000 stanovila za cieľ dosiahnuť, aby sa Európska únia stala „najkonkurencieschopnejším a najdynamickejším hospodárstvom na svete založeným na poznatkoch, schopným vytvárať trvalo udržateľný hospodársky rast s väčšou zamestnanosťou, lepšími pracovnými miestami a väčšou sociálnou súdržnosťou“.
The Lisbon Strategy, established in 2000 covered reconciliation.
Lisabonská stratégia stanovená v roku 2000 sa zaoberala aj otázkou zosúladenia pracovného a súkromného života.
The Lisbon Strategy, however, challenges governments to go further by establishing a new partnership with universities, moving from State control to accountability to society, and investing in the modernisation of the knowledge sector.
Lisabonská stratégia však vyzýva vlády, aby išli ešte ďalej a vytvorili nové partnerstvá s univerzitami, čo by znamenalo prechod od kontroly štátu k zodpovednosti voči verejnosti a investovanie do modernizácie rezortu znalostí.
The Lisbon Strategy, the driving force for balancing professional, family and private life
Lisabonská stratégia, stimul pre zosúladenie pracovného, rodinného a súkromného života
The Lisbon Strategy, when properly presented and understood, is:
Keď je Lisabonská stratégia správne prezentovaná a pochopená:
The Lisbon Strategy, with only five years remaining, will have to start approaching issues with a timeframe beyond 2010.
Lisabonská stratégia, ktorej zostáva len päť rokov, bude musieť začať pristupovať k otázkam s časovým rámcom po roku 2010.
The Lisbon Strategy1 has set goals which broadly chime with this point of view and are important to Europe.
Lisabonská stratégia1 stanovila ciele, ktoré sú vo veľkej miere v súlade s touto perspektívou a sú pre Európu dôležité.
The Lisbon Summit should therefore be the launch of a process that will allow the EU and Brazil to develop a joint agenda for a strategic partnership.
Lisabonský summit by preto mohol byť začiatkom procesu, ktorý EÚ a Brazílii umožní vypracovať spoločnú agendu strategického partnerstva.
The Lisbon target of two-thirds of R &amp; D investment coming from industry is not without reason.
Nie nadarmo požadujú ciele z Lisabonu, aby dve tretiny výkonov VaV pochádzali z priemyslu.
The Lisbon targets will be evaluated in 2010 and new guidelines and targets will be fixed under the EES.
V roku 2010 sa prehodnotia lisabonské ciele a v rámci Európskej stratégie zamestnanosti (ESZ) sa stanovia nové usmernenia a ciele.
The Lisbon toolbox is already bringing the different strands of policy together to offer a more comprehensive vision of how the EU and Member States can work in harness to tackle the complex issues facing Europe today.
V balíku nástrojov uvedených v Lisabonskej stratégií sa spájajú rôzne politické prúdy, aby ponúkli zrozumiteľnejšiu predstavu o tom, akým spôsobom môžu EÚ a členské štáty spolupracovať s cieľom riešiť komplexné otázky, pred ktorými v súčasnosti stojí Európa.
The Lisbon Treaty (Article 10(3) and Article 11 of the Treaty on European Union) enshrined several new rights for civil society, with particular emphasis on the obligation for all EU institutions to promote democratic participation in the decision-making process on the part of both individuals and organised civil society2.
Lisabonská zmluva (článok 10 ods. 3 a článok 11 Zmluvy o Európskej únii) udelila občianskej spoločnosti viacero nových práv: je potrebné zdôrazniť najmä povinnosť všetkých inštitúcií EÚ podporiť demokratickú účasť na rozhodovaní tak individuálne, ako aj na úrovni organizovanej občianskej spoločnosti2.
The Lisbon Treaty (Article 86 TFEU)13 provides a specific legal basis for the creation of the European Public Prosecutor’s Office.
Lisabonská zmluva (článok 86 ZFEÚ)13 poskytuje osobitný právny základ na zriadenie Európskej prokuratúry.
The Lisbon Treaty abandons the previous logic of intergovernmental decision-making and enables the Commission to propose directives, establishing cooperation and coordination measures necessary to facilitate consular protection for unrepresented EU citizens4.
Lisabonská zmluva upúšťa od predchádzajúcej logiky medzivládneho rozhodovania a umožňuje Komisii navrhovať smernice zavádzajúce opatrenia spolupráce a koordinácie potrebné na uľahčenie konzulárnej ochrany nezastúpených občanov EÚ4.
The Lisbon Treaty acknowledges the importance of tourism outlining the Union specific competences in this field which complement the actions of Member States.
V Lisabonskej zmluve sa uznáva dôležitosť cestovného ruchu, pričom sa stanovujú špecifické právomoci Únie v tejto oblasti, ktoré dopĺňajú akcie členských štátov.
The Lisbon Treaty adds one new area (Energy) on which the CoR must be consulted and extends/deepens further 5 of the 10 existing ones.
Na základe Lisabonskej zmluvy sa pridáva jedna nová oblasť (energetika), pri ktorej sa musí konzultovať VR, a rozširuje sa alebo prehlbuje sa ďalších 5 z 10 existujúcich oblastí.
The Lisbon Treaty also adds monitoring, early warning of and combating serious cross-border threats to health to the content of the Treaty.
Rozširuje obsah zmluvy o monitorovanie závažných cezhraničných ohrození zdravia a varovanie v prípade ich výskytu ako aj boj proti nim.
The Lisbon Treaty also enables the Union to demonstrate greater ambition in responding to the day-to-day concerns of citizens in the area of freedom, security and justice.
Lisabonská zmluva tiež umožňuje Únii preukázať väčšiu rozhodnosť pri reagovaní na každodenné problémy občanov v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti.
The Lisbon Treaty also moves towards general use of the "ordinary legislative procedure" (co‑decision under Article 251 EC) for the internal market, as witnessed by Article 48 TFEU on measures in the area of social security necessary for the free movement of labour.
Lisabonská zmluva taktiež prináša všeobecné využívanie „riadneho legislatívneho postupu“ (postup spolurozhodovania podľa článku 251 Zmluvy o založení ES) v oblasti vnútorného trhu, ako to dokumentuje najmä článok 48 Zmluvy o fungovaní EÚ, ktorý sa týka opatrení nevyhnutných pre voľný pohyb pracovníkov v oblasti sociálneho zabezpečenia.
The Lisbon Treaty also strengthens the role of the Commission in the surveillance of the functioning of EMU.
Lisabonskou zmluvou sa takisto posilňuje úloha Komisie pri dohľade nad fungovaním hospodárskej a menovej únie.
The Lisbon Treaty and Europe 2020 also imply a change in governance.
„Lisabonská zmluva a stratégia Európa 2020 si tiež vyžadujú zmenu v riadení.
The Lisbon Treaty and the annexed Charter of Fundamental Rights have not yet had their full impact on the balance between fundamental rights and economic rights.
Lisabonská zmluva a priložená Charta základných práv sa ešte v plnom rozsahu neprejavili v otázke rovnováhy medzi základnými a hospodárskymi právami.
The Lisbon Treaty and the annexed Charter of Fundamental Rights have not yet had their full impact on the balance between fundamental rights and economic rights.
Vplyv Lisabonskej zmluvy a priloženej Charty základných práv na vyváženosť medzi základnými a hospodárskymi právami sa ešte zatiaľ neprejavil v plnom rozsahu.
The Lisbon Treaty and the new institutional setting for the EU's common foreign and security policy, as well as new competences related to areas of interest for development17, provide opportunities for a sharpened strategic development policy in the wider framework of more effective external action.
Lisabonská zmluva a nová inštitucionálna štruktúra spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky EÚ, ako aj nové právomoci súvisiace s oblasťami dôležitými pre rozvoj17, poskytujú príležitosti na posilnenie strategickej rozvojovej politiky v širšom rámci účinnejšej vonkajšej pomoci.
The Lisbon treaty broadens the scope of Community policies in areas that favour innovation: trade policy, energy, space, tourism, culture, health, etc.
Lisabonská zmluva rozširuje oblasť pôsobnosti politiky Spoločenstva v oblastiach, ktorých sa týka inovácia: obchodná politika, energetika, vesmír, cestovný ruch, kultúra, zdravotníctvo atď.
The Lisbon Treaty calls on the Union and the Member State to foster cooperation with third countries and the competent international organisations in the field of sport.
V Lisabonskej zmluve sa Únia a členské štáty vyzývajú k tomu, aby v oblasti športu podporovali spoluprácu s tretími krajinami a s príslušnými medzinárodnými organizáciami.